joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Parlament

Parlament on üleriigiline seadusandlik esinduskogu ja -asutus, mille liikmed on valitud üldistel ühetaolistel otsestel salajastel vabadel valimistel. Lisaks seaduste vastuvõtmisele on sageli parlamendi pädevuses teiste riigijuhtimise asutuste valimine, nimetamine ja kinnitamine ning poliitiline ja õiguslik kontroll nende tegevuse üle. Tavaliselt on parlamendi oluline ülesanne riigieelarve kinnitamine.

Eesti parlament on Riigikogu. Skandinaavia traditsioonis tuleneb parlamendi nimetus enamasti sõnast "ting", mis tähendab rahvakogunemist, kus arutatakse kogukonna asju. Sageli ongi parlamendid saanud alguse sellistest koosolekutest, näiteks Novgorodi vabariigi kõrgeim võimuorgan veetše. Teine parlamentaarne traditsioon pärineb monarhidele nõuandvatest kogudest.

Parlament eksisteerib ka mõnes sellises riigis, kus sel tegelikku võimu pole. Ehkki Nõukogude Liitu valitses sisuliselt Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei, valiti riigis formaalselt kõrgeim riigivõimuorgan NSV Liidu Ülemnõukogu.

Parlament võib olla ühe- või kahekojaline. Üldjuhul tulenevad kahekojalised parlamendid keskaegsetest seisuste esindustest, kus üks koda esindas aadlit ja teine lihtrahvast.

Demokraatia alged kujunesid Vana-Kreekas, kuid tänapäeva mõistes parlamente seal ei olnud, sest kõrgeimasse seadusandlikku organisse buleesse inimesi ei valitud, vaid loositi. Rooma riiki valitsenud senatit ei valitud samuti, vaid selle koosseisu määras vabariigi ajal tsensor, keisririigi ajal keiser.

Tänapäeva parlamentidest on kõige vanem Hispaania parlament, mille eellaseks on 1188 Leóni kuningriigi esinduskogu Cortes, mille oli kokku kutsunud Alfonso IX, kui 17-aastasena võimule sai.

Sõna "parlament" pärineb Inglismaalt aastast 1236. Enne seda kutsuti kuninga nõunike lähimat ringi nõukoguks (council).

Parlamente

Vaata ka

Alamkoda
Liitriik
Parlamentarism, parlamentaarne vabariik, presidentaalne vabariik, parlamentaarne monarhia
Senatid
Ülemkoda

Viited 

Poliitika
Homiel

Homiel (transkribeerituna ning venepäraselt Gomel) on elanike arvult teine linn Valgevenes. Ta on Homieli oblasti keskus.

Ajalugu
1142 – esmamainimine kroonikais; linn kuulus Tšernigovi vürstiriiki
1157 – läks linn lühikeseks ajaks Smolenski vürstiriigi alla, 
aastast 1335 oli Homiel Leedu suurvürstiriigi koosseisus
1500–1537 oli Homiel Moskvaga peetud sõdade ; linn jäi Leedule
1537 sai linnast staarostkonna keskus; linn kindlustati – ehitati tugev puitlinnus
1595 oli linn haaratud Severin Nalivaiko juhitud kasakaülestõusust 
1648–1654 peetud sõdades langes mitu korda kasakate kätte
1772 – Homiel läks Venemaa koosseisu ning sai 1834. aastani Rumjantsevite eraomandiks
1852 – sai maakonnakeskuseks
1919. aasta 1. jaanuaril välja kuulutatud Valgevene NSV-s oli Homiel üks seitsmest rajoonikeskusest
25. november 1919 – Homielist sai kubermangukeskus Vene SFNV-s
1926 laiendatati Valgevene NSV piire ida suunas ja Homielist sai kuni . aastani ringkonnakeskus Valgevene NSV-s ja 1938. aasta algusest oblastikeskus.
Teise maailmasõja ajal hävis 80% linnast, rahvaarv kahanes enam kui 9 korda.

Rahvastik

2009. aasta rahvaloenduse andmetel oli Homieli elanikest valgevenelasi 83,42%, venelasi 10,85%, ukrainlasi 3,11% ja juute 0,35%. Valdavaks suhtlus- ja asjaajamiskeeleks linnas on vene keel.

Vaata ka
FK Homiel

Viited

Välislingid
Homieli linna täitevkomitee ametlik leht
Linnast portaalis Radzima.org (inglise, valgevene, vene ja poola keeles)
 Ilm Homielis

Valgevene linnad
Homieli oblast
Pieterpad

Pieterpad (tähis Hollandis: LAW 9) on Hollandi tuntuim matkarada.  

Rada viib Pieterburenist Waddeni rannale Sint Pietersbergi juures Maastrichti lähedal. Raja pikkus on 490 kilomeetrit. 

Rada on jaotatud 27 etapiks. 

Rada on olemas alates 1983. aastast ning selle mõtlesid välja Toos Goorhuis-Tjalsma Tilburgist ja tema sõbratar Bertje Jens Groningenist. Rada peab korras töögrupp. 

Rada tähistavad pikamaa-matkaradade rahvusvaheliselt tunnustatud valge-punased tähised ning nende põhjalik kirjeldus on kahes Nivoni matkajuhis.

Etapid
Pieterburen – Winsum
Winsum – Groningen
Groningen – Zuidlaren
Zuidlaren – Rolde
Rolde – Schoonloo
Schoonloo – Sleen
Sleen – Coevorden
Coevorden – Hardenberg
Hardenberg – Ommen
Ommen – Hellendoorn
Hellendoorn – Holten
Holten – Laren
Laren – Vorden
Vorden – Doetinchem
Doetinchem – Hoch Elten
Hoch Elten – Millingen aan de Rijn
Millingen aan de Rijn – Groesbeek
Groesbeek – Gennep
Gennep – Vierlingsbeek
Vierlingsbeek – Swolgen
Swolgen – Venlo
Venlo – Roermond
Roermond – Pey
Pey – Sittard
Sittard – Strabeek
Strabeek – Maastricht
Maastricht – Sint Pietersberg

Välislingid
Ametlik kodulehekülg hollandi keeles
Kodulehekülg hollandi keeles

Hollandi geograafia
Hollandi kultuur
Matkarajad
Ameerika Ühendriikide presidendivalimised

Ameerika Ühendriikide presidendivalmised on valimised, mida on Ameerika Ühendriikides korraldatud 1789. aastast.

Aastatel 1789–1800
1789. aasta valmistel osalesid ainult 10 osariiki. New Yorgi seaduslik kogu ei valinud valijamehi ning Põhja-Carolina ning Rhode Island polnud veel konstitutsiooni ratifitseerinud. 1800. aastal said Thomas Jefferson ja Aaron Burr valimistel võrdse tulemuse. Presidendi valis Esindajatekoda. Hääletati osariikide kaupa. 10 häält sai Jefferson, 4 Burr ja 2 häält ei arvestatud.

Aastatel 1804–1868
Kuna 1824. aasta valimistel ei saanud ükski kandidaat enamust, valis Esindajatekoda presidendi esimese kolme kandidaadi hulgast. Osariikide kaupa sai Adams 13 häält, Jackson 7 häält ja Crawford 4. 1831. aastal oli Vabamüürlastevastane Partei oli esimene partei, mis valis presidendi- ja asepresidendikandidaadi (26. septembril 1831). 1836 ei saanud Richard Johnson valimistel häälteenamust ning Senat valis ta häältega 33:14 Francis Grangeri vastu. President William Harrison suri 4. aprillil 1841 ja asepresident John Tyler sai tema järglaseks 6. aprillil. President Zachary Taylor suri 9. juulil 1850 ja asepresident Millard Fillmore sai tema järglaseks 10. juulil. President Lincoln suri 15. aprillil 1865 ja Johnson sai tema järglaseks samal päeval.

Aastatel 1872–2016

Viited
Tšehhi

Tšehhi ehk Tšehhimaa (tšehhi keeles Česko; enamasti kasutatakse siiski nimekuju Česká republika) on merepiirita riik Kesk-Euroopas (teise liigituse järgi Ida-Euroopas). Piirneb Poola, Saksamaa, Austria ja Slovakkiaga.

Praegune riik tekkis Tšehhoslovakkia lagunemisel Tšehhi Vabariigiks ja Slovaki Vabariigiks. Hõlmab ajaloolised piirkonnad Čechy ja Morava ning osa Sileesiast (Tšehhi Sileesia).

Tšehhi kuulub Euroopa Liitu, NATOsse ja OECDsse.

Nimi 

Tšehhi keeles on nimi Čechy tähistanud nii ajaloolist piirkonda, mida eesti keeles nimetatakse ajaloolises kontekstis ka Böömimaaks (ning mida on nimetatud Tšehhiaks), kui ka laiemat ala, mis enam-vähem vastab praeguse Tšehhi Vabariigi territooriumile. On tuntud puudust riigi ühemõttelisest lühinimest. Ametlikult on selleks Česko, kuid enamik Tšehhi inimesi väldib seda ja kasutab nimekuju Česká republika.

Riik

Haldusjaotus 

Tšehhi on jaotatud 13 maakonnaks ja pealinnaks (Praha):

Poliitika

Valitsused 

Iseseisvuseelsed
Petr Pitharti valitsus
Václav Klausi esimene valitsus
Iseseisvusaegsed
Václav Klausi esimene valitsus 
Václav Klausi teine valitsus
Josef Tošovský valitsus
Miloš Zemani valitsus
Vladimír Špidla valitsus
Stanislav Grossi valitsus
Jiří Paroubeki valitsus
Mirek Topoláneki esimene valitsus
Mirek Topoláneki teine valitsus
Jan Fischeri valitsus
Petr Nečasi valitsus
Jiří Rusnoki valitsus
Bohuslav Sobotka valitsus
Andrej Babiši valitsus

Parteid 
 Čechy ja Morava Kommunistlik Partei
 Kodanike Demokraatlik Partei
Kristlik-Demokraatlik Liit – Tšehhoslovakkia Rahvapartei
 Roheline Partei
 TOP 09
Tšehhi Sotsiaaldemokraatlik Partei
 Vabaduse Liit – Demokraatlik Liit

Rahvastik

Religioon 
Umbes 35% tšehhe tunnistab roomakatoliku usku, 9% on hussiidid ja 8% on teisi protestantlike rühmi, näiteks luterlasi. 40% elanikest ei kuulu kirikusse.

Praeguse Tšehhi Vabariigi aladel elas varem ka palju juute. Nad saabusid siia 10. sajandil Saksamaalt ja Ungarist. Tšehhid ei tahtnud neid oma küladesse ja nii pidid juudid ise oma asulad rajama. Neid tekkis peamiselt Praha vanalinna Vltava jõe äärde (Josevof). Juudid pidid sajandite vältel taluma palju tagakiusamisi. 1939. aastal kui Saksa väed tungisid Tšehhoslovakkiasse, viidi tuhanded juudid koonduslaagritesse. Pärast sõda naasis vaid kolmandik. Kommunistliku režiimi ajal ei lubatud juutidel oma kombeid täita, nii lahkusid paljud Tšehhoslovakkiast. Praegu on Tšehhis umbes 6000 juuti.

Vaata ka 
Tšehhi riigipeade loend
Tšehhi köök
Tšehhi Eurovisiooni lauluvõistlusel
Tšehhi lennukompaniide loend
Tšehhi meedia
Tšehhi jalgpallikoondis
Tšehhi veinid
UNESCO maailmapärand Tšehhis
Tšehhi gooti arhitektuur

Viited

Välislingid 

 Tšehhi Vabariik sai Euroopa Liidu eesistujaks Delfi, 1. jaanuar 2009
 Kaivo Kopli. Tšehhi eesistumisele lisab värvi või varju euroskeptiline president EPL, 3. jaanuar 2009
 Urmas Paet. Tšehhid lõhuvad eelarvamusi Postimees, 26. jaanuar 2009

Riigid
Euroopa maad
Euroopa Liidu riigid
Tai

Tai on riik Kagu-Aasias Indohiina poolsaarel. See piirneb lõunas Tai lahe ja Malaisiaga, idas Kambodža ja Laosega ning läänes Andamani mere ja Birmaga.

Kuni 11. maini 1949 kandis maa nime Siiam. Sõna thai (ไทย) tähendab tai keeles 'vaba'. Sama sõna tähistab ka tai rahvast, mistõttu osa elanikest, eriti suur hiina vähemus, kasutab endiselt nime "Siiam".

Tai ei ole kunagi olnud ühegi Euroopa riigi asumaa.

Tai on populaarne turismimaa.

Asend ja kuju
Tai asub Kagu-Aasia mandriosa keskel. Riik ulatub põhjast lõunasse 1585 kilomeetri ja idast läände 821 kilomeetri ulatuses.

Tai piirneb põhjas ja läänes piki Salweeni jõge Birmaga, põhjas ja idas piki Mekongi jõge Laosega, kagus Kambodžaga ning lõunas Kra maakitsuse kaudu Malaisiaga.

1900 kilomeetri ulatuses on Tail rannajoont Tai lahe (Lõuna-Hiina mere osa) ääres. Malaka poolsaare läänekülg on Andamani mere ääres.

Vaata ka
Tai valitsusjuhtide loend
Tai jalgpallikoondis
Ko Lanta Yai
Gerakan Mujahidin Islam Patani
Eesti-Tai suhted

Viited

Välislingid 

 Kalev Kask. Ekspeaminister lõhestab endiselt Tai ühiskonda. Eesti Päevaleht. 28. november 2008

Riigid
Aasia maad
Loodusteadus

Loodusteadus on süstemaatiline uute teadmiste hankimine looduse kohta. Loodusteaduse all mõistetakse ka loodusteaduse tulemusena saadud teadmiste kogu. 

Loodusteaduslik meetod ehk teaduslik meetod põhineb maailma hoolikal vaatlemisel ja teooriate katselisel kontrollimisel.

Loodusteadus tekkis 17. sajandil, eraldudes filosoofiast. Eriti Inglismaal nimetatigi loodusteadust alguses endiselt loodusfilosoofiaks (ladina keeles philosophia naturalis, inglise keeles 'natural philosophy'). Näiteks Isaac Newtoni kuulus teos kannab pealkirja "Philosophiae naturalis principia mathematica" ("Loodusfilosoofia matemaatilised printsiibid"). 

Traditsiooniliselt on loodusteadust mõistetud teadusena, mis uurib loodust sellisena, nagu ta tegelikult on, sõltumata inimtegevusest. Siiski ilmneb üha enam tendentse, mis sunnivad seda arusaama revideerima. Kvantmehaanika Kopenhaageni interpretatsioonis on inimtegevus füüsikalisse reaalsusse integreeritud. Ka mittetasakaalulise termodünaamika filosoofilised tõlgendused eeldavad tervikut, millesse kuulub inimene. Samuti tähtsustab antroopsusprintsiip inimest. 

Loodusteaduseks kõige puhtamal kujul peetakse füüsikat.

Sõna "loodusteadus" mõistetakse sageli ka teisiti, mõeldes selle all eluslooduse uurimist põhiliselt vaatluse teel.

Vaata ka
Loodusteadused

 
Teadusfilosoofia
Niger

Niger on merepiirita riik Aafrikas. Põhjas on Nigeri naaberriigid Alžeeria ning Liibüa, idas külgneb ta Tšaadi, läänes Mali, lõunas Nigeeria ja Benini ning edelas Burkina Fasoga. 

Riik on nime saanud Nigeri jõe järgi.

Haldusjaotus
Riik jaguneb seitsmeks piirkonnaks ja pealinnaringkonnaks (Niamey). Piirkonnad jagunevad 36 departemanguks ja need 260 vallaks.

Poliitika 
2003. aastal keelati Nigeris orjapidamine ja orjadega kauplemine.

Vaata ka 
Nigeri jalgpallikoondis
Nigeri jõgi

Viited

Välislingid 
 Lühike video Nigeri pealinna igapäevaelust.

Riigid
Aafrika maad
Malaisia

Malaisia on põhiseadusliku monarhiaga liitriik Kagu-Aasias. Ta koosneb 13 osariigist  (Johor, Kedah, Kelantan, Melaka, Negeri Sembilan, Pahang, Perak, Perlis, Pulau Pinang, Sabah, Sarawak, Selangor ja Terengganu) ja kolmest liidualast (Kuala Lumpur, Putrajaya ja Labuan).

Malaisia saavutas iseseisvuse Suurbritannia alluvusest 31. augustil 1957. aastal.

Mahathir Mohamad oli Barisan Nasionali eesotsas ja Malaisia peaministri ametis 22 aastat, 1981-2003. Tema valitsemisajal sai Malaisiast üks Aasia tiigreist. 1990. aastatel kasvas majandus hüppeliselt.

9. mai 2018 Malaisia opositsiooni liider, 92-aastane Mahathir võitis parlamendivalimised. Tema juhitav parteide ühendus Pakatan Harapan (Lootuse liit) sai 222-liikmelises parlamendis 113 kohta. Esimest korda pärast Malaisia iseseisvumist 1957. aastal toimub riigis võimuvahetus ja valitsuse moodustab opositsioon.

Kuulsad inimesed
 Mahathir Mohamad
 Najib Razak
 Muhyiddin Yassin
 Abdullah bin Ahmad Badawi
 Ling Liong Sik
 Mukhriz Mahathir
 Ling Hee Leong 
 Meera Alyanna binti Mukhriz

Rahvastik 
Suuremad rahvusrühmad on malailased (50,4%), hiinlased (23,7%) ning põlisrahvad (11%) (2004. aasta seisuga). Malaisia ametlik riigikeel on malai keel, kuid laialdaselt kõneldakse ka inglise, hiina (sealhulgas kantoni ja hakka keelt ning  Hokkieni murret) ja tamili keelt.

Vaata ka 
Malaisia kuningas
Malaisia riigipeade loend
Malaisia jalgpallikoondis
Lahad Datu konflikt
Kommunistide ülestõus Malaisias (1968–1989)

Viited

Välislingid 

 
Riigid
Aasia maad
Rahvaste Ühenduse maad
Serbia ja Montenegro

Serbia ja Montenegro (ka Serbia ja Tšernogooria) oli liitriik, mis asus Euroopa kaguosas Balkani poolsaarel aastatel 1992–2006. Aastani 2003 kandis see ametlikku nime Jugoslaavia Föderaalvabariik (serbia Савезна Република Југославија) ja hiljem Jugoslaavia Liitvabariik (serbia Државна Заједница Србија и Црна Гора).

Riik
Serbia ja Montenegro liitriigi moodustasid Serbia Vabariik (pealinn Belgrad) ja Montenegro Vabariik (pealinn Podgorica). Liitriigi pealinnaks oli Belgrad, kus asusid parlament ja president, kes oli ühtlasi valitsusjuht. Riigi kõrgeim kohus asus Podgoricas.

3. juunil 2006 kuulutas Montenegro end iseseisvaks. 5. juunil kuulutas Serbia end iseseisvaks ning Serbia ja Montenegro õigusjärglaseks.

Vaata ka
Serbia ja Montenegro riigipeade loend
Serbia ja Montenegro lagunemine
Serbia ja Montenegro Eurovisiooni lauluvõistlusel

Välislingid
Mõtlemine



Mõtlemise mõiste ja mõtlemiskäsituste ajalugu

Hegel
Georg Friedrich Wilhelm Hegel lähtub sellest, et mõtlemine eristab inimest loomast. Kõik inimlik on inimlik tänu sellele, et ta on mõtlemise tekitatud. 

Mõtlemine esineb eri vormides, sealhulgas tunde, kaemuse ja ettekujutuse vormis. Filosoofiline mõtlemine leiab aset mõistetes ning ühtaegu erineb inimest loomast erinevast mõtlemisest ja on sellega samane ("Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia", § 2).
  
Mõtlemine on mõtete omamine. Mõte on asi ise, "subjektiivse ja objektiivse lihtne samasus" ("Entsüklopeedia", § 465). Mõistes mõeldakse asja enese olemust. Mõtlemine on "tegev üldine". "Mõtlemine "subjektina" ette kujutatuna on mõtlev, ja eksisteeriva subjekti kui mõtleva lihtne väljendus on mina. 

Puhas mõtlemine mõtleb iseennast. Tema sisuks on paljad mõisted.  

Mõtlemise liikumine tuleneb mõttes kätkevast vastuolust. Mõisted pöörduvad vastupidiseks ning vastandid ületatakse kõrgemas mõistes.

Einstein
Albert Einstein on kirjeldanud mõtlemist kui mõistetega tehtavaid operatsioone. Tema järgi hõlmab mõtlemisprotsess mõistete loomist, mõistetevaheliste otseste funktsionaalsete seoste kasutamist ja meeleliste kogemuste suhestamist nende mõistetega.

Mõtlemisviisid
 aktivist
 reflektor
 teoreetik
 pragmaatik

Vaata ka
Mõttetegevus
Õppimine
Neuroteadus

Viited

Kirjandus
Peeter Tulviste. Mõtlemise muutumisest ajaloos, Tallinn 1984.
Peep Leppik. Mõtlemine on huvitav, Tallinn 2003. 
Peep Leppik. Mõtlemise mõistest. – Haridus, 2003, nr 10, lk 21–24.

Välislingid

Ülo Vooglaid: mõtlemine on kasvatusprobleem
Lugemine ja mõtlemine
Inge Unt: mõtlemine contra tuupimine
Phothi

Phothi (gruusia omaladina Poti) on sadamalinn Lääne-Gruusias Samegrelos Musta mere ääres Rioni jõe suudme juures Kolhethi madalikul.

Elanike arv
Elanike arvud on olnud:
1876: 3026
1970: 46 000
1991: 51 100
2002: 47 149 (rahvaloendus)
2014: 41 465 (rahvaloendus)

Majandus 

20. sajandi alguses leidis mangaanimaagi väljaveo tõttu aset suur tõus. Gruusia oli sel ajal maailmas teisel kohal olev mangaanimaagi tarnija. Mangaanimaaki kasutatakse terase tootmisel. 

Phothi on tähtsaim Gruusia kolmest sadamalinnast. Sadama kaudu eksporditakse Tšiathura mangaanimaaki, maisi, puitu ja veini. Sadam on muuhulgas elutähtis vahejaam Armeenia kaupade ekspordil maailma. 

Phothil on raudteeühendus Thbilisiga. 

Phothist algavad Euroopa teed E70 ja E97 ning linna läbib tee E60.  

Phothis on laevaehitus- ja remonditehas.

1990. aastatel oli Phothi majanduses stagnatsioon, uue aastakümne algul asus majandus kosuma. Aastal 2002 käis sadamast läbi 4 miljonit tonni kaupu. Aastal 2004 esimeses kvartalis oli kaubakäive 2003. aasta esimese kvartaliga võrreldes 42% võrra kasvanud.

2008. aasta aprillis teatas president Mihheil Saakašvili vabamajandustsooni loomisest Phothisse. Samas müüs Gruusia 51-protsendilise osaluse Phothi sadamas Araabia Ühendemiraatide investeerimisettevõttele Ras Al Khaimah.

Sõjandus 

Nõukogude Liidu ajal oli Phothi tähtis sõjasadam. 

Gruusia rannavalvel on Phothis baas, mille rajas USA ja mis läks maksma 17,5 miljardit USA dollarit.

Kultuur
Phothis on teater ja koduloomuuseum.

Linnadevahelised suhted 

Phothi kuulub rahvusvahelisse sadamalinnade liitu, kus on veel Dunkerque (Prantsusmaa), Bari (Itaalia), Rijeka (Horvaatia) ja Curaçao (Hollandi Antillid).

Ajalugu

Phothi kohal asutati 7. sajandil eKr Kreeka koloonia Phasis. See oli seal 4. sajandini eKr. Arheoloogid on leidnud osa tolleaegsest asulast Phothi lähedal asuvast Paliostomi järvest vee alt. 

Seda kohta samastati kuldvillakut otsivate Iasoni ja argonautide sihtkohaga.

Aastal 1578. asutati Türgi kindlus.

Venemaa hõivas Phothi 1828. Praegune linn kujunes 1880. aastatel, kui rajati sadam ja raudteeühendus.

2008. aasta Lõuna-Osseetia sõja käigus, 8. augusti 2008 hilisõhtul, ründasid Venemaa sõjalaevad Phothi sadamat, tekitades suuri purustusi. Mõne päeva jooksul hõivasid Abhaasiast lähtunud Vene üksused linna umbes kuuks ajaks, niinimetatud puhvertsooni ning kontrollpunktide loomise eesmärgil Gruusia ja Abhaasia vahele.

Vaata ka
Phothi sadam

Välislingid 
Igor Taro: "Poti sadamalinn on maatasa pommitatud" Postimees, 9. august 2008

Gruusia linnad
Sadamalinnad
Samegrelo–Zemo Svanethi
Jeju provints

Jeju provints (ka Cheju provints) [tš'edžu prov'ints] on  1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Koreas. Hõlmab Jeju saare.

Nimi
Provintsi ametlik koreakeelne nimi on alates 1. juulist 2006 제주특별자치도 (hani: 濟州特別自治道); McCune'i-Reischaueri transkriptsioonis Cheju T'ŭkpyŏl Chach'ido, Lõuna-Korea uues omaladinas Jeju Teukbyeol Jachido). See tähendab Jeju eriautonoomiaprovintsi. Jeju provints on Lõuna-Korea ainuke eriautonoomiaprovints. 

Provintsi varasem ametlik nimi oli 제주도 (Hanja: 濟州道; McCune'i-Reischaueri transkriptsioonis Cheju-do, Lõuna-Korea uues omaladinas Jeju-do).

Provintsi koreakeelne lühendnimi on 제주 (Cheju).

Välislingid 

Lõuna-Korea provintsid
Saudi Araabia

Saudi Araabia (araabia keeles السعودية; as-Saʿūdīyah, ametlikult Saudi Araabia Kuningriik (لمملكة العربية السعودية; al-Mamlakah ʿArabīyah as-Saʿūdīyah)) on riik Lähis-Idas Araabia poolsaarel.

Saudi Araabia pindala on ligikaudu 2 150 000 km², mis teeb sellest geograafiliselt suurima iseseiseva riigi Lähis-Idas, Alžeeria järel teine suurima Araabia maa, suuruselt viienda riigi Aasias ja kaheteistkümnda kogu maailmas. Põhjas piirneb riik Jordaania ja Iraagiga, kirdes Kuveidiga, idas Qatari, Bahreini ja Araabia Ühendemiraatidega, kagus Omaani ja Lõunas Jeemeniga. Samuti on Saudi Araabia ainuke riik, mille rannikualad ulatuvad Punasest merest (läänes) Pärsia laheni (idas). Riigis elas 2018. aasta seisuga umbes 33 000 000 inimest, kellest ligi pooled on alla 25 aasta vanad.

Tänapäeva Saudi Araabia territoorium koosnes ajalooliselt neljast piirkonnast: Al-Ḩijāz, Najd, Al-Aḥsāʾ ja ‘Asīr. Kaasaegse Saudi Araabia ajaloo alguspunktiks võib lugeda Saudi Araabia Kuningriigi asutamist 1932. aastal, mil ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd ehk Ibn Saudina liitis 1902. aastal alanud järjestikuste vallutustega kõik neli piirkonda ühtseks riigiks. Kuningriigis kehtib islamistlik absoluutne monarhia ja seda valitseb Saudi dünastia.

Riigis asuvad kaks islami kõige pühamat paika: Meka Suur mošee (al-Masjid al-Ḥarām) ja Prohveti mošee (Masjid al-Nabawi). Ametlikuks riigikeeleks on araabia keel.

Saudi Araabiat peetakse rahvusvaheliselt nii regionaalseks kui ka keskmiseks võimuks. Riik on 2017. aasta seisuga USA järel maailma teine suurim naftatootja ja 2014. aasta seisuga maailma suurim nafta eksportija ja perioodil 2015-2019 maailma suurim relvaimportija (12%). Saudi Araabia on ÜRO, Islami Koostöö Organisatsiooni, G20, Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogu ja OPEC-i liige.

Rahvastik

Religioon 
Rahvastikust 85% on sunniite, šiiite on 15%.

Haldusjaotus

Saudi Araabia jaguneb halduslikult 13 provintsiks:

Al-Bāḩah' provints
Al-Ḩudūd ash-Shamālīyah' provints
Al-Jawfi provints
Mediina provints
Al-Qaşīmi provints
Ar-Riyāḑi provints
Ash-Sharqīyah' provints
‘Asīri provints
Ḩā’ili provints
Jīzāni provints
Meka provints
Najrāni provints
Tabūki provints

Viited

Välislingid

 Riigi ametlik koduleht (inglise keeles)

Riigid
Aasia maad
Senegal

Senegali Vabariik on riik Lääne-Aafrikas, Senegali jõest lõunas. Senegali põhjapoolne naaberriik on Mauritaania, idas piirneb Senegal Maliga, lõunas Guinea ja Guinea-Bissauga, lisaks ümbritseb Senegal idast, põhjast ja lõunast Gambiat.

Rahvastik

Demograafilised näitajad
2010. aastal elas Senegalis 12 323 252 inimest. 

Sündimuse üldkordaja oli 37,27 ja suremuse üldkordaja 9,49 promilli. Keskmine eluiga oli 59,38.

Religioon
94% rahvastikust on moslemid ja 5% kristlased.

Asustus
42% elanikkonnast elab linnades.

Senegali pealinn ja suurim linn on Dakar.

Majandus
Senegali 2010. aasta sisemajanduse kogutoodang oli 23,86 miljardit USA dollarit. Sellega on ta maailmas 116. kohal.

Töötus oli 2007. aastal 48%.

Väliskaubandus 
Senegali suurimad ekspordiartiklid on kala, maapähklid, naftatooted, fosfaadid ja puuvill.  Senegali tähtsaimad ekspordipartnerid on Mali 20,12%, India 9,84%, Gambia 5,58%, Prantsusmaa 5,02% ja Itaalia 4,23% (2009).

Senegali suurimad impordiartiklid on toit ja joogid, kapitalikaubad ning kütused. Senegali tähtsaimad impordipartnerid on Prantsusmaa 19,58%, Suurbritannia 9,64%, Hiina 8,08%, Holland 5,64%, Tai 4,75% ja Ameerika Ühendriigid 3,97% (2009).

Rahvatervis ja tervishoid

2007. aastal oli AIDSi nakatunud 67 000 inimest.

Risk haigustesse nakatuda on väga suur.

2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia 

Esimene Ebola viirushaiguse haigusjuhtum leidis Senegalis kinnitust 29. augustil 2014, ebolahaige tervenes.  

17. oktoobri seisuga on WHO andmetel Ebola viirushaiguse puhang Senegalis lõppenud.

Vaata ka
 Senegali jalgpallikoondis

Viited

Riigid
Aafrika maad
Sierra Leone

Sierra Leone on riik Lääne-Aafrikas.

Pealinn Freetown asub Sierra Leone lääneosas.

Sierra Leonel on maapiir Guinea ja Libeeriaga. Tal on ka merepiir Atlandi ookeanis.

Riigi nimi tuleb pealinna Freetowni lähedal asuvate Lõvimägede järgi. Portugali meresõitja Pedro de Sintra andis 1462 mägedele nimeks Serra Leoa, mis tähendas 'emalõvi mäed'. Tänapäevane nimi on itaaliapärane ja selle andis tema kaasaegńe Alvis (Luis) Cadamosto, kes oli veneetslane.

Sierra Leone rahvaarv oli 2013. aastal hinnanguliselt 6,19 miljonit. Rahvastikust moodustavad 35% temned, 31% mended, 8% limbad, 5% konod, 2% kriod, 2% mandingod, 2% lokod ja 15% muud rahvad.

Ametlik keel on inglise keel, mida kasutavad valitsus ja koolid, kuid 97% elanikest oskab krio keelt.

78% elanikest on moslemid, 21% kristlased. Usulisi konflikte riigis ei ole ja Sierra Leone kuulub maailma kõige suurema usuvabadusega riikide hulka.

Sierra Leone loodus jaguneb nelja piirkonda: Guinea metsasavann, Guinea mägimetsad, Lääne-Guinea madalikumetsad ja Guinea mangroovimetsad. Valitseb troopiline mussoonkliima. Kõrgeim mägi on 1948 m kõrgune Loma Mansa.

Sierra Leone sai 1800. aasta paiku Suurbritannia asumaaks. 27. aprillil 1961 Sierra Leone iseseisvus.

1991–2002 toimus Sierra Leone kodusõda, milles hukkus 50–70 tuhat inimest. Libeeria toetatavad mässulised vallutasid suure osa riigist, eeskätt ida- ja lõunaosa. Kodusõja ajal kukutati Sierra Leone valitsus 4 korda. ÜRO rahuvalveväed suutsid lõpuks korra kogu riigis taastada.

Sierra Leone ekspordist hõlmavad suurima osa titaanimaak ja alumiiniumimaak, olulised on ka rauamaak ja teiste metallide maagid. Väga suure osa ekspordist hõlmavad toorpuit ja teemandid, palju eksporditakse ka kakaod ja külmutatud kala.

Mitmenaisepidamine on Sierra Leone seaduste järgi keelatud. Kuid kohalikud hõimud ei tee sellest välja, põlisrahvaste kommete järgi võib mehel olla nii palju naisi kui mees soovib. 2008. aasta uuringu põhjal elas 37% Sierra Leone naistest polügaamses abielus.

Eestil on Sierra Leonega diplomaatilised suhted alates maist 2011.

Rahvatervis

2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia

31. juuli seisuga oli riigis seoses Ebola viirushaiguse puhanguga välja kuulutatud eriolukord.<ref>Sierra Leone declares state of emergency over Ebola Reuters, 31. juuli 2014</small></ref>

14. oktoobri seisuga oli WHO andmetel Sierra Leones Ebola viirushaigusesse nakatunud 3410 ja surnud 1200 inimest. Freetowni linnapea Franklyn Bode Gibson on palunud Ebola leviku tõkestamiseks kõikidel linnaelanikel püsida kodudes ja mitte tänavatel liikuda.

23. novembri 2014 seisuga oli Sierra Leones Ebolasse nakatunud 6599 ja surnud 1398 inimest.

Sierra Leones avastasid tervishoiuametnikud kõrvalises teemandikaevandamispiirkonnas hulgaliselt surnukehi, mis tekitab kartusi, et ebolaepideemia mõõtmed võivad olla suuremad kui seni teada, kuna paljudest ebolajuhtumitest Konos pole seni teatatud.

Vaata ka 
 Sierra Leone riigipeade loend
 Sierra Leone kindralkuberneride loend
 Sierra Leone jalgpallikoondis

Viited

Välislingid

Riigid
Aafrika maad
Rahvaste Ühenduse maad
Somaalia

Somaalia (ametliku nimega Somaalia Liitvabariik) on maa Aafrika idaosas Aafrika Sarve tipus. Piirneb loodes Djibouti, läänes Etioopia ja edelas Keeniaga. Põhjast piirab teda Adeni laht ja idast India ookean.

Somaalia alal eksisteeris varem Somaalia Demokraatlik Vabariik, mis praeguseks on läbikukkunud riik. Somaalia keskvalitsus eksisteerib ainult de iure, tal on võimu üksnes pealinna lähiümbruses. Riik on jagunenud nelja suure klanni ja keskvalitsuse vahel. Sellegi poolest ei valitse riigis kaost, selle eest hoolitsevad kohalikud võimud ja sõjapealikud.

Somaalia loodi 1960. aastal, kui ühinesid vastiseseisvunud Briti Somaalimaa ja Itaalia Somaalimaa.

1969. aastal tuli riigipöördega võimule Siad Barre, kes algul NSV Liidu ja siis USA toetusel valitses 1991. aastani. Kui USA lakkas Somaalia valitsust rahastamast, puhkes riigis kodusõda. 1993. aastast saadik puudub keskvõimul kontroll enamiku riigi üle.

Eesti sõlmis Somaaliaga diplomaatilised suhted 10. mail 2011.

Somaalia piirkonnad 
Somaalia on jaotatud 18 piirkonnaks (gobolka, mitmuses gobollada):

Endise Somaalia territooriumil on kuulutanud ennast iseseisvaks järgmised riigikesed: 
 Somaalimaa, mis on endine Briti Somaalimaa;
 Jubaland (Juba Oru Alliansi kontrolli alune territoorium, pealinn Kismaayo);
 Puntland (Darodi klanni kontrolli alune territoorium);
 Edela-Somaalia (Rahanweini Vastupanuarmee kontrolli alune territoorium)

Vaata ka
Somaalia kodusõda
Somaalia revolutsioon (1986–1992)
Somaalia piraadid
Somaalia osariik

Viited

Välislingid

 Somalia, worldbank.org
 Somalia, Country Brief, worldbank.org
 Somaalia etniline (rahvusliku koosseisu) kaart; CIA 2002
 Somaalia kaart
 Evelyn Kaldoja. Somaalia juhib kaoses riikide pingerida Postimees.ee, 26. juuni 2009
 Somaalia raadio jagas lastele relvi , uudised.err.ee, 20. september 2011

Riigid
Aafrika maad
Malietoa Tanumafili II

Malietoa Tanumafili II (4. jaanuar 1913 – 11. mai 2007) oli Samoa riigipea (O le Ao o le Malo). Ametlikult sai ta riigipeaks 1. jaanuaril 1962, mil Samoa (toona Lääne-Samoa nime all) Briti impeeriumist eraldus (kuni 1963. aastani jagas ta ametit Tupua Tamasese Mea'ole'ga). Ta oli oma surma ajal maailma vanim ametisolev riigipea.

Tema vanemad olid Malietoa Tanumafili I, kes oli Samoa kuningas aastatel 1879–1939, ja Momoe Lupeuluiva Meleisea.

Ta abiellus esimest korda 1940. aastal Lili Tunu'ga [Lily Molio'o Setu], kellega tal sündis viis last, ja teist korda aastal 1962 Tiresa Patu Tauvela Hunteriga (neil lapsi ei olnud). 

Lapsed:
Papali'i Milio'o Laupepa Malietoa (suri 1985)
Sua Vainupo Malietoa
Fa'amausili Moli Malietoa
To'oa Tosi Malietoa
Momoemanuelefatiaesaumalaeatiae Malietoa

Malietoa Tanumafili oli ainus valitsev riigipea, kes oli Baha'i usku.

Välislingid 
Pilt riigipeast

Samoa inimesed
Riigipead
Sündinud 1913
Surnud 2007
19. mai

19. mai on Gregoriuse kalendri 139. (liigaastal 140.) päev. Juliuse kalendri järgi 6. mai (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1922 – Sõjaväe Ringkonnakohtus algas 115 kommunisti protsess.
 1938 – Vabariigi President Konstantin Päts nimetas Johan Soomani Politseitalituse direktoriks.
 1990 – Tartus asutati Eesti Sotsiaaldemokraatlik Iseseisvuspartei (esimees Marju Lauristin).
 1991 – NSV Liidu OMON-i eriüksus ründas ja rüüstas Võrumaal Luhamaa piiripunkti
 2000 – Tallinnas Stockmanni kaubamajas plahvatas kaks lõhkekeha. Viga sai kaks inimest.

Maailmas

 1536 – Hukati Inglismaa kuninganna Anne Boleyn, Henry VIII teine abikaasa.

 1649 – Inglismaa kuulutati vabariigiks.
 1802 – Napoleon Bonaparte asutas Auleegioni ordu.
 1903 – Ameerika Ühendriikide insener ja leiutaja David Dunbar Buick asutas Michiganis autofirma Buick Motor Company.
 1922 – Nõukogude Venemaal asutati pioneeriorganisatsioon.
 1945 – Briti sõjaväelased vahistasid Flensburgis Alfred Rosenbergi.
 2008 – NASA satelliit Swift avastas Maast 7,5 miljardi valgusaasta kaugusel toimunud gammasähvatuse GRB 080319B.

Sündinud 

 1762 – Johann Gottlieb Fichte, saksa filosoof
 1904 – Juhan Kangilaski, eesti kunstnik
 1919 – Kaljo Villako, eesti arstiteadlane
 1919 – Juhan Peegel, eesti ajakirjandus- ja keeleteadlane
 1925 – Malcolm X, USA mustanahaliste juht
 1930 – Leonid Haritonov, vene näitleja
 1936 – Mark Udam, eesti luuletaja
 1944 – Jaan Talts, eesti tõstja
 1979 – Andrea Pirlo, itaalia jalgpallur
 1980 – Laura Nõlvak, eesti näitleja

Surnud 

1786 – John Stanley, inglise helilooja
1825 – Henri de Saint-Simon, prantsuse filosoof
1898 – William Ewart Gladstone, Suurbritannia poliitik
1943 – Kristjan Raud, eesti kunstnik
1954 – Charles Ives, USA helilooja
1969 – Coleman Hawkins, USA saksofonist
1978 – Albert Kivikas, eesti kirjanik ja ajakirjanik
1997 – Harry Pilbas, Eesti sporditegelane

Pühad 
...

Nimepäev 
 Eestis – Emilie, Emma, Miili, Milja, Milla, Milli

Ilmarekordid 
2014 – maikuu kõrgeim õhutemperatuur +32,7 °C Kundas. Eelmine rekord oli registreeritud 2007. aastal +31,2 °C Pärnus 
 Tallinna maksimumtemperatuur +27,5 °C (1850)
 Tallinna miinimumtemperatuur −1,5 °C (1876)
 Tartu maksimumtemperatuur +29,5 °C (1906)
 Tartu miinimumtemperatuur −1,3 °C (1867)

Viited

Mai 19
24. mai

24. mai on Gregoriuse kalendri 144. (liigaastal 145.) päev. Juliuse kalendri järgi 11. mai (1901–2099).

Sündmused

Eestis
1904 – Tallinnas toimus Jean Sibeliuse teoste kontsert autori juhatusel (2. sümfoonia, "Saaga", "Valse triste", "Karelia").
1930 – Tallinnas algas 25. maini kestnud Eesti Kennelklubi esimene tõukoerte näitus.
 1937 – Tallinna saabus Tallinn-Harju prefektuurile tellitud soomusauto.
 1938 – linnapead ja maavanemad andsid vandetõotuse siseminister Richard Veermaale.
 1939 – Petseri suurtulekahjus hävis 212 elumaja; hukkunuid oli 9 ja koduta jäi 1500 inimest.
 1989 – Võidu väljakule Tallinnas anti tagasi ajalooline nimi Vabaduse väljak.

Maailmas
1571 – krimmitatarlased khaan Devlet Giray juhtimisel rüüstasid ja süütasid Moskva eeslinnu.
1626 – Peter Minuit ostis Manhattani.
1798 – katsega Dublin öösel oma kontrolli alla saada algas Society of United Irishmeni Iirimaa ülestõus inglaste ülemvõimu vastu.
1844 – Samuel F. B. Morse saatis esimese morsekoodis telegrammi Washingtonist Baltimore'i. Telegrammi sisuks oli: "What hath God wrought?" ("Vaata, mis Jumal on teinud!", 4Ms 23:23).
1883 – New Yorgis avati Brooklyni ja Manhattani linnaosa ühendav Brooklyni sild.
1900 – Teine buuri sõda: Ühendkuningriik annekteeris Oranje Vaba Riigi.
1956 – Šveitsis Luganos toimus esimene Eurovisiooni lauluvõistlus ("Gran Premio Eurovisione della Canzone Europea").
1968 – mässulised üliõpilased süütasid Pariisi börsi.
1993 – Eritrea lõi lahku Etioopiast ja saavutas iseseisvuse.

Sündinud 

 1743 – Jean-Paul Marat, prantsuse revolutsionäär
 1819 – Victoria, Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninganna
 1910 – Nils-Eric Fougstedt, soome helilooja ja dirigent
 1931 – Rein Otsason, eesti majandusteadlane ja pankur
 1940 – Jossif Brodski, vene päritolu luuletaja, Nobeli kirjandusauhind 1987
 1941 – Bob Dylan, ameerika laulja ja laulukirjutaja
 1941 – Vambola Raudsepp, eesti majandusteadlane
 1945 – Priscilla Presley, ameerika näitleja
 1954 – Ben Zyskowicz, juudi päritolu Soome poliitik
 1966 – Éric Cantona, prantsuse jalgpallur
 1973 – Vladimír Šmicer, tšehhi jalgpallur
 1973 – Ruslana, ukraina laulja
 1975 – Giánnis Gkoúmas, kreeka jalgpallur

Surnud 

 1543 – Mikołaj Kopernik, poola astronoom
 1974 – Duke Ellington, USA džässpianist, -helilooja ja orkestrijuht
 1988 – Aleksei Lossev, vene filosoof ja filoloog
 2000 – Oleg Jefremov, vene teatrilavastaja ja näitleja
 2017 – Evald Rooma, eesti ettevõtja

Pühad 
 Slaavi kirjakeele ja kultuuri päev
 Eritreas Iseseisvuspäev

Ilmarekordid 
...

Viited 

Mai 24
8. juuni

8. juuni on Gregoriuse kalendri 159. (liigaastal 160.) päev. Juliuse kalendri järgi 26. mai (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1937 – Tartus algas köstrite ja organistide üleriiklik konverents.
 1925 – Eesti jalgpallikoondise uueks peatreeneriks sai ungarlane Imre Nagy.
1938 – äsja loodud Tallinna Konservatooriumi Lavakunstikoolis algasid vastuvõtukatsed.
 1939 – Vabariigi President Konstantin Päts nimetas Richard Räägo riigikohtunikuks.
 1940 – Pirital avati Riigikantselei ametnikkude puhkekodu
1945 – Rootsis oli sel ajal 6554 eestirootslast ja 21 815 eestlast.
1951 – Fjodor Klement sai Tartu ülikooli rektoriks.
 1952 – asutati Argentiina Eesti Võitlejate Koondis
1961 – Põlva sai aleviõigused.
1984 – Eesti NSV Ülemnõukogu avaldas otsuse üldharidus- ja kutsekoolide reformist, mis muu hulgas nägi ette 6-aastastele lastele koolikohustuse rakendamist, üldhariduskoolides töökasvatusele suurema rõhu pealepanemist.

Maailmas
 793 – Viikingid rüüstasid Lindisfarne kloostrit. See oli esimene viikingite röövretk Seitsmesse kuningriiki Inglismaal.
 1815 – Viini kongressil asutati Saksa Liit.
 1866 –  Kanada provintsi parlament kogunes Ottawas Parliament Hillil oma esimesele istungile.
 1940 – Soome Eduskund otsustas säilitada sõjatsensuuri.
 1949 – Londonis ilmus George Orwelli romaan "1984".
 1995 – Taani informaatik Rasmus Lerdorf avaldas programmeerimiskeele PHPesimese versiooni.
 2003 – Poolas hääletas referendumil 77% osalenutest Euroopa Liiduga liitumise poolt.

Sündinud 

 1671 – Tomaso Albinoni, itaalia helilooja
 1810 – Robert Schumann, saksa helilooja
 1875 – Ernst Enno, eesti luuletaja
 1903 – Marguerite Yourcenar, prantsuse kirjanik ja esseist
 1906 – Ain Kalmus, eesti kirjanik
 1921 – Suharto, Indoneesia president 1968–1998
 1924 – Ivar Grünthal, eesti kirjanik
 1936 – Kenneth Wilson, USA füüsik, Nobeli auhind 1982
 1939 – Lemmo Erendy, eesti viiuldaja
 1940 – Nancy Sinatra, USA laulja ja filminäitleja
 1945 – Siim Kärner, eesti luuletaja ja kunstnik
 1946 – Ingo Normet, eesti lavastaja ja lavakunstiõppejõud
 1951 – Bonnie Tyler (Gaynor Hopkins), Walesi laulja
 1954 – Irina Levitina, vene maletaja
 1958 – Mart Orav, eesti kirjandusloolane
 1959 – Piret Randalu, eesti pianist
 1963 – Piret Päär, eesti näitleja
 1976 – Lindsay Davenport, USA tennisist
 1982 – Nadežda Petrova, Venemaa tennisist
 1983 – Kim Clijsters, belgia tennisist

Surnud 

 632 – Muhammad, islamiusu prohvet
 1795 – Louis XVII, Prantsusmaa kuningas
 1845 – Andrew Jackson, Ameerika Ühendriikide seitsmes president 1829–1837
 1876 – George Sand, prantsuse kirjanik
 1970 – Abraham Maslow, ameerika psühholoog
 2007 – Richard Rorty, USA filosoof ja kirjandusteadlane
 2013 – Therese Raide, eesti pianist ja laulja

Pühad 
Rahvusvaheline ookeanide päev (üleilmne ookeanide päev ?)

Nimepäev 
 Eestis – Enda, Endla, Enna, Enne

Ilmarekordid 
...

Viited 

Juuni 08
11. juuni

11. juuni on Gregoriuse kalendri 162. (liigaastal 163.) päev. Juliuse kalendri järgi 29. mai (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1584 –  
 1918 – Konstantin Päts vangistati Saksa okupatsioonivõimude poolt.
 1932 – Tallinna velodroomil (avati 29. mail) toimusid esimesed rahvusvahelised võistlused.
 1933 – Stockholmi olümpiastaadionil oli Eesti oma esimesel jalgpalli MM-võistluste valikturniiri mängul vastamisi Rootsiga, kellele kaotati 2:6.
 1935 – Tallinnas pandi nurgakivi Tallinna Majaomanike Panga hoonele.
 1936 – Tallinna saabus Rootsi kuninga vennapoeg krahv Folke Bernadotte, kelle võttis vastu riigivanem Konstantin Päts.
 1937 – Rootsi välisminister Rickard Sandler saabus Tallinna.
 1938 – valiti maavolikogud.
 1940 – valiti rootsi vähemusrahvuse valitavad Riiginõukogu liikme valijamehed.
 1940 – Eesti saadik Šveitsis Karl Selter esitas oma volitused liidupresident Marcel Pilet-Golazile.
 1987 – EELK peapiiskopiks valiti Kuno Pajula.
 1992 – Tallinnas algasid XII hansapäevad.

Maailmas
 1648 – Moskvas algas Soolamäss, mille põhjuseks 1646 kehtestatud kõrge soolamaks.
 1675 – Sõlmiti Prantsusmaa-Poola liit.
 1798 – Malta kapituleerus võitluseta Napoleon Bonaparte'i vägedele, mis olid asutanud end Egiptuse sõjakäigule.
 1903 – Kukutati Serbia kuningas Aleksandar.
 1915 – Serbia tungis kallale Albaaniale ja vallutas Tirana.
 1924 – Prahas Strašnice juudi kalmistul toimusid Franz Kafka matused.
 1955 – Prantsusmaal Le Mansi 24 tunni võidusõidus hukkus 84 inimest ja üle 100 sai vigastada, kui Pierre Leveghi võidusõiduauto paiskus publiku sekka.
 1963 – Vietnami munk Thích Quảng Đức pani end Saigonis põlema protesteerimaks budistliku rahvaenamuse mahasurumise vastu oma riigis.

Sündinud 

1573 – Ben Jonson, inglise kirjanik
1671 – Colley Cibber, inglise luuletaja
1864 – Richard Strauss, saksa helilooja
1899 – Yasunari Kawabata, jaapani kirjanik, Nobeli auhind 1968
1904 – Clarence Smith (Pinetop Smith), ameerika džässmuusik
1910 – Jacques Yvet Cousteau, prantsuse okeanograaf
1914 – Walter Rand, eesti tehnikateadlane ja publitsist
1945 – Mati Mandel, eesti arheoloog
1949 – Benjamin Vasserman, eesti vabagraafik
1953 – Mihkel Tiks, eesti korvpallur ja ajakirjanik
1962 – Erika Salumäe, eesti jalgrattur, olümpiavõitja ja poliitik
1968 – Val Rajasaar, eesti loodusfotograaf, keskkonnahariduse edendaja
1964 – Jean Alesi, prantsuse võidusõitja
1979 – Tõnu Endrekson, eesti sõudja
1982 – Eldar Rønning, norra murdmaasuusataja

Surnud 

1727 – George I, Suurbritannia kuningas
1825 – Daniel Tompkins, USA 6. asepresident 1817–1825
1859 – Klemens Wenzel Lothar von Metternich, Austria riigikantsler 1821–1848
1924 – Théodore Dubois, prantsuse helilooja
1934 – Lev Võgotski, Nõukogude psühholoog ja eripedagoog.
1936 – Robert E. Howard, ameerika kirjanik
1937 – August Kork, eestlasest Punaarmee väejuht
1970 – Aleksandr Kerenski, Venemaa riigitegelane ja poliitik
1979 – John Wayne, ameerika filminäitleja
1984 – Enrico Berlinguer, Itaalia poliitik ja jurist
2005 – Rolf Uusväli, eesti orelikunstnik
2008 – Kalev Katus, eesti rahvastikuteadlane

Pühad 
...

Nimepäev 
 Eestis – Imbi, Imme

Ilmarekordid 
...

Viited

Juuni 11
23. juuni

23. juuni on Gregoriuse kalendri 174. (liigaastal 175.) päev. Juliuse kalendri järgi 10. juuni (1901–2099).

Sündmused

Eestis
1197 – Eestis oli päikesevarjutus ja nähtuse selgitamiseks süüdistavad eestlased, et sel ajal seal viibinud Theodorich olevat päikese ära söönud.
1846 – Rakveres avati kolleegiumi assessori ja rüütli Adam Gottliebi Zeeh' testamendi täitmiseks Emilie-nimeline tütarlaste 3-aastase õppeajaga algkool.
 1880 – Tallinnas algas 25. juunini kestnud III üldlaulupidu.
1892 – Eestis jõustus uus linnaseadus.
 1919 – Eesti Vabadussõda: Eesti väed purustasid Võnnu all Landeswehri (Võnnu lahing).
1933 – Tallinnas algas 25. juunini kestnud X üldlaulupidu.
 1933 – Läti president Alberts Kviesis saabus Eestisse.
 1934 – esmakordselt tähistati Võnnu lahingu aastapäeva ametliku võidupühana.
 1952 – valiti Eesti Ühiskond Saksa Liiduvabariigis I Esinduskogu.
1972 – Tallinnas toimus 24. juulini kestnud III koolinoorte laulu- ja tantsupidu.
 1988 – Kingissepa linnale anti tagasi ajalooline nimi Kuressaare.
 1988 – taasavati Võru Vabadussõja mälestussammas.
 1990 – taasavati Lohusuu lahingu mälestussammas.
 1990 – Tõrvas taasavati Vabadussõja mälestussammas.
 1991 – Väike-Maarjas taasavati Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas.
 1992 – taasavati Kursi Vabadussõja mälestussammas.

Maailmas
1894 – Sorbonne'is asutati Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
1940 – Adolf Hitler tegi hommikul lühiajalise kiirvisiidi hõivatud Pariisi, tutvumaks linna vaatamisväärsustega. Teda saatsid Albert Speer ja veel mõni arhitekt.
2016 – Suurbritannias toimus referendum Euroopa Liidu liikmesuse küsimuses. 51,9% hääletanutest pooldas Euroopa Liidust lahkumist ja 48,1% liitu jäämist.

Sündinud 

1889 – Anna Ahmatova, vene luuletaja
1893 – Peet Vallak, eesti novellikirjanik
1910 – Jean Anouilh, prantsuse näitekirjanik
1912 – Alan Turing, briti matemaatik ja krüptoloog
1931 – Telê Santana, brasiilia jalgpallur ja treener
1937 – Martti Ahtisaari, soome poliitik
1951 – Michèle Mouton, prantsuse autorallisõitja, läbi aegade edukaim naine sellel alal
1955 – Jean Tigana, prantsuse jalgpallur
1957 – Harri Taliga, Eesti Ametiühingute Keskliidu esimees
1958 – Jaana Padrik, eesti ajakirjanik ja nõunik
1972 – Zinédine Zidane, prantsuse jalgpallur
1975 – Janika Sillamaa, eesti laulja
1976 – Patrick Vieira, prantsuse jalgpallur
1977 – Jaan Jüris, eesti suusahüppaja

Surnud 

 79 – Vespasianus, Vana-Rooma keiser
 1836 – James Mill, šoti ajaloolane ja filosoof
 1931 – Andres Saal, eesti kirjanik, ajakirjanik, fotograaf, kartograaf ja etnoloog
 1941 – August Kook, eesti arst
 1981 – Zarah Leander, rootsi laulja ja filminäitleja
 2006 – Aaron Spelling, USA teleprodutsent
 2019 – Jüri Pino, eesti ajakirjanik

Pühad 
võidupüha
jaanilaupäev
 õigeusu kirikus Jumalaema Vladimiri ikooni mälestuspäev

Nimepäev 
 Eestis – Kalev, Malev, Malvo

Ilmarekordid 
2021 – kuu kõrgeim õhutemperatuur +34,1 °C Kundas ja +34,6 °C Narvas. Eelmine rekord oli mõõdetud aastal 1905 Tartus.

Viited 

Juuni 23
24. juuni

24. juuni on Gregoriuse kalendri 175. (liigaastal 176.) päev. Juliuse kalendri järgi 11. juuni (1901–2099).

Sündmused

Eestis
1841 – Nikolai I kinnitatud seadusega võeti kroonutalupojad ja kroonuvaldused Balti kubermangudes kroonu hoolduse alla kõigis üksikasjades.
1846 – Nikolai I kinnitas Liivimaa uue talurahvaseaduse printsiibid.
 1917 – Tallinnas lõppesid Eestimaa kergejõustiku esivõistlused, kus esimest korda selgitati Eesti meistreid (küll mitteametlikult) kergejõustikus.
 1923 – Kaunases toimus Eesti-Leedu maavõistlus jalgpallis, milles Eesti võitis 6:0. See oli ühtlasi Eesti esimene võit jalgpallimaavõistlustel; see oli Eesti 6. maavõistlusmäng.
1926 – Suure-Jaanis avati Vabadussõja mälestussammas "Lembit".
 1933 – Läti president Alberts Kviesis külastas Lasnamäe lennuvälja, kus talle anti Eesti sõjaväelenduri märk.

Maailmas
 1941 – Saksa armee hõivas Kaunase.
 1945 – Moskvas Punasel Väljakul toimus Võiduparaad.
 1947 – piloot Kenneth Arnold jälgis Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis üheksat ülikiiret tundmatut lendavat objekti, mille kohta ta võttis kasutusele väljendi "lendavad taldrikud" (flying saucers).

Sündinud 

1898 – Armin Öpik, eesti geoloog
1904 – Lydia Aadre, eesti ooperilaulja
1908 – Alfons Rebane, Eesti ja Saksamaa sõjaväelane
1908 – Eerik Teentalu, eesti politseinik
1911 – Juan Manuel Fangio, Argentina Vormel 1 piloot
1929 – Uno Puusaag, eesti balletitantsija
1932 – Heli Lääts, eesti laulja
1953 – Ivo Lill, eesti klaasikunstnik
1961 – Diomid (Dzjuban), ukraina päritolu õigeusu vaimulik
1962 – Jaanus Teppan, eesti suusataja
1969 – Sakarias Jaan Leppik, Eesti muusik, vaimulik ja poliitik
1970 – Andres Raag, eesti näitleja
1978 – Pantelís Kafés, kreeka jalgpallur
1987 – Lionel Andrés Messi, Argentina jalgpallur

Surnud 

 1932 – Ernst Põdder, kindralmajor (aastast 1918), 1917. aastal Vene armee koosseisus moodustatud eesti rahvusväeosade ja Omakaitse (1917) organiseerijaid, oli muu hulgas üldjuht sõjas Balti Maaväe (Landeswehr) vastu (1919).
 1979 – István Örkény, ungari kirjanik
 2004 – Milvi Koidu, eesti näitleja
 2021 – Noynoy Aquino, Filipiinide poliitik, riigi president aastatel 2010–2016

Pühad 
jaanipäev
 kristlikus kirikus Ristija Johannese sünnipüha

Nimepäev 
 Eestis – Annes, Ants, Hannes, Hans, Jaan, Jan, Janek, Janno, Johan, Johannes, Juhan, Juho, Jukk, Juss

Ilmarekordid 
...

Viited 

Juuni 24
26. juuni

26. juuni on Gregoriuse kalendri 177. (liigaastal 178.) päev. Juliuse kalendri järgi 13. juuni (1901–2099).

Sündmused

Eestis
1849 – Liivimaa Sotsieteedi Viljandi tütarseltsi eestvõttel korraldati Viljandis esimene loomade näitus. 
 1928 – Tallinnas avati suurnäitus Rootsi kunstist, kus oli esindatud ligi 50 maalikunstnikku, 9 graafikut, 9 skulptorit. Näitusel oli umbes 300 eksponaati.
 1935 – riigivanem Konstantin Päts kinnitas Jaan Tõnissoni Tartu Ülikooli ühistegevuse professoriks.
 1939 – Saksa maaväe kindralstaabi ülem Franz Halder saabus Eestisse.
 1996 – Eesti esitas Euroopa Komisjonile "Vabariigi Valitsuse tegevuskava Euroopa Liiduga ühinemiseks", mis oli seni esitatud tegevuskavadest esimene. Kava nimetati "Siniseks raamatuks".
 1996 – Martin Müürsepp valiti esimese eestlasena NBA-sse, kus ta mängis Miami Heati võistkonnas.
 2007 – Eesti allkirjastas koostöökokkuleppe Euroopa Kosmoseagentuuriga.

Maailmas

 1723 – Vene-Pärsia sõda: Bakuu alistus pärast pikka piiramist Venemaale.
 1848 – Pariisis lõppes Juuniülestõus.
 1917 – Esimene maailmasõda: Esimesed Ameerika Ühendriikide sõdurid jõudsid Prantsusmaa rannikule.
 1940 – Nõukogude Liit nõudis Rumeenialt ultimaatumiga Bessaraabia ja Põhja-Bukoviina loovutamist.
 1941 – Teine maailmasõda: Saksa väed hõivasid Daugavpilsi.
 1945 – San Fransiscos allkirjastasid 51 riiki Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja.
 1953 – Moskvas arreteeriti NLKP KK Presiidiumi eriistungil Lavrenti Beria.
 1960 – Madagaskar iseseisvus Prantsusmaast.
 1963 – Ameerika Ühendriikide president John Kennedy esines Lääne-Berliinis Schönebergi raekoja ees ligikaudu 120 000 inimesele kõnega.
 1974 – Ühes Ohio supermarketis võeti esmakordselt kasutusele ribakoodide lugemisesüsteem.

Sündinud 

1739 – George Clinton, USA 4. asepresident 1805–1812
1930 – Sławomir Mrożek, poola näitekirjanik, satiirik
1931 – Arvo Ots, eesti energeetikateadlane
1938 – Leino Lember, eesti maletaja
1944 – Gennadi Zjuganov, Venemaa poliitik
1951 – Jaak Joala, eesti laulja
1958 – Riho Sibul, eesti muusik
1965 – Enn Pant, majandustegelane
 1971 – Rain Kooli, eesti ajakirjanik

Surnud 

1810 – Joseph-Michel Montgolfier, prantsuse leiutaja
1811 – Otto Gustav von Stackelberg, baltisaksa poliitik
1836 – Claude-Joseph Rouget de Lisle, Prantsuse sõjaväelane ja helilooja
1929 – Amandus Adamson, eesti skulptor
2004 – Ott Arder, eesti luuletaja ja tõlkija
2005 – Tõnno Lepmets, eesti korvpallur
2010 – Harald Keres, eesti füüsik

Pühad 
 õigeusu kirikus Jumalaema Tihvini ikooni mälestuspäev

Nimepäev 
 Eestis – Manivald, Vaane, Vaano, Vaino, Vane, Vanevald

Ilmarekordid 
...

Viited 

Juuni 26