Kohtla-Järve

Kohtla-Järve on linn Ida-Viru maakonnas.

Linn koosneb viiest eraldi asuvast linnaosast, mille elanikkond on valdavalt venekeelne. Eestlasi oli 2000. aasta rahvaloenduse andmeil 17,8% elanikest ja 2011. aasta rahvaloenduse andmeil 16,1%. 

Kohtla-Järve sai linna staatuse 15. juunil 1946.

Linnaosad

Kohtla-Järve linn koosneb viiest üksteisest eraldi seisvast linnaosast:

Aastatel 1960–1991 kuulusid Kohtla-Järve linna koosseisu ka praegused Jõhvi, Kiviõli ja Püssi linn ning Kohtla-Nõmme alev. 2017. aastani kuulus linna koosseisu kuuenda linnaosana Viivikonna koos Sirgalaga, pärast seda on külad Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas.

Majandus 

Kohtla-Järve on eelkõige tööstuslinn. Tähtsaim tööstusharu on keemiatööstus. Sellel alal tegutseb kolm suurt ettevõtet: Viru Keemia Grupp, Eastman Specialties, Novotrade Invest, mille toodangu müügikäive oli 2011. aastal umbes 255 miljonit eurot. Nitroferti keemiatehas lõpetas töö 2009. aasta veebruaris, kuid taaskäivitati 2012. aasta detsembris.

Teised tähtsamad tööstusharud on metallitööstus (Remeksi keskus), mööblitööstus (TNC Components) ja ehitusmaterjalide tootmine. Tähtsal kohal on ka õmblustööstus – sellel alal tegutseb kümme ettevõtet, sealhulgas Baltika tütarettevõtte Virulase õmblustsehh.

Hinnanguliselt oli 2011. aastal töötlevas tööstuses hõivatud 3000 inimest, toodangu müük oli umbes 310 miljonit eurot.

2013. aastal suleti läheduses asuv Viru põlevkivikaevandus, samuti Ahtme elektrijaam, mille võimsus oli 30 MW.

Haridus 

Kohtla-Järvel tegutseb kuus põhikooli (Kohtla-Järve Järve Kool, Kohtla-Järve Ahtme Põhikool, Kohtla-Järve Slaavi Põhikool, Kohtla-Järve Tammiku Põhikool, Kohtla-Järve Maleva Põhikool, Kohtla-Järve Kesklinna Põhikool). Gümnaasiumiharidust saab omandada Kohtla-Järve Gümnaasiumis ja Kohtla-Järve Täiskasvanute Gümnaasiumis.

Kohtla-Järvel on ka kolm huvialakooli: Kohtla-Järve Kunstide Kool, Kohtla-Järve Ahtme Kunstide Kool, Kohtla-Järve Koolinoorte Loomemaja.

Sport
Kohtla-Järve JK Järve mängib jalgpalli Eesti Esiliiga B-tasandil.
  
Kohtla-Järve KK HITO mängib korvpalli Eesti teises liigas.

Sõpruslinnad 
Kohtla-Järve sõpruslinnad teistes riikides:

Outokumpu, Soome (1969)
Norderstedt, Saksamaa (1989)
Kėdainiai rajoon, Leedu (1997)
Saransk, Venemaa (1998)
Veliki Novgorod, Venemaa (2004)
Slantsõ rajoon, Venemaa (1999)
Kingissepp (Kingissepa linnaasundus), Venemaa (2000)
Korostõšiv, Ukraina (2006)
Wyszków, Poola (2006)
Saligorsk, Valgevene (2008)
Staffanstorp, Rootsi (2009)

Ajalugu 

Kohtla-Järve nimi pärineb linna alal asunud Kohtla ja Järve külalt. Samas kohas asusid ka Kohtla ja Järve mõis. Kohtla-Järve jääb osaliselt kahe ajaloolise küla aladele – aastal 1241 mainiti Taani hindamisraamatus Järve küla (Jeruius) ja Tõrvasküla (Tourascula). Viimase maadele rajati hiljem Kohtla mõis.

Kohtla-Järve linn on rajatud Kohtla ja Järve mõisa maadele kunagise Järve küla kohale seoses põlevkiviõlitööstuse (Esimene Eesti Põlevkivitööstus) loomisega 1920. aastate alguses. Kohtla-Järve töölisasula (nüüd nn Vanalinn) rajati Järve vallamaja juures 1916. aastal alustatud põlevkivi kaevandamise piirkonda. 1930. aastatel tekkisid Käva, Pavandu ja Vaheküla elamukogumid. Kävale rajatud kaevandusettevõtte juurde kujunes arhitekt Anton Lembit Soansi üldplaani kohaselt töölisasula. Püstitati puidust barakke ja väikekorteritega tööliselamuid hajalipaiknevate gruppidena (Lilleküla, Sibulaküla jt, mis pole säilinud), omaette kahekorruseliste tööliselamute grupp (Hädaküla) ning ametnike elamud (Siidisuka). Väikeasula tekkis ka Käva kaevanduse juurde. Pärast 1930. aastate majanduskriisi ehitati kolmekorruselisi tellistest tööliselamuid kööktubadega Kohtla (Ehitajate) tee äärde Vahekülla ja asula põhjaossa Pavandusse. 1940. aastal hakati Kohtla tee äärde ehitama kahekorruselisi kahetoaliste korteritega elamuid. 

1946. aastal nimetati Kohtla-Järve maakondliku ja 1947. aastal vabariikliku alluvusega linnaks, millele allusid Kohtla ja Kukruse alev. 

1950. aastatel taheti linna nimeks panna Stalin. 1959. aastal liideti Kohtla ja Kukruse alev Kohtla-Järve linnaga. 1960. aastal ühendati Kohtla-Järvega Ahtme ja Jõhvi linn ning Sompa alev, 1964. aastal Oru asula. Kohtla-Järve linnale allutati veel 1959. aastal Kiviõli ja Püssi alev, 1960. aastal Viivikonna alev ja maapiirkondi. 1964. aastal loodi Kohtla-Järve rajoon.

Kohtla-Järve linnapea oli aastatel 2003–2016 Jevgeni Solovjov.

Vaata ka
Ida-Viru Keskhaigla 
Kohtla-Järve poolkoksimägi
Kohtla-Järve Issanda Muutmise kirik
EMK Kohtla-Järve Kolgata kogudus
Iidla Jumala Sõna Kogudus
Kohtla-Järve Jumala Sõna Kogudus 
Saaroni Baptisti Kogudus
Kohtla-Järve Kristlaste-nelipühilaste Kogudus 
Kohtla-Järve linnaorkester
Kohtla-Järve tänavate loend
Kohtla-Järve Keskraamatukogu
Kohtla-Järve Kultuurikeskus
Ahtme klubi
Oru Klubi
Kohtla-Järve soojuselektrijaam

Viited

Välislingid

Kohtla-Järve linna koduleht
Kohtla Järve 360° aeropanoraam / aerofoto

Eesti linnad
Eesti omavalitsuslikud linnad