joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledž

Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledž (ka Paikuse kool, varasema nimega Paikuse politseikool) on Sisekaitseakadeemia õppeüksus Pärnu maakonnas Pärnu linnas Paikuse alevis; Politsei- ja piirivalvekolledži üks kahest õppekeskusest (teine asub Harju maakonnas, Tallinnas, Kase 61).

Ajalugu

Paikuse politseikool 
31. mail 1990 allkirjastas Eesti peaminister Edgar Savisaar korralduse asutada Pärnumaal Paikusel politseikool, mis asus tegutsema senise alaealiste koloonia põhjal 1986. aastal loodud Erikutsekool nr 2 hoonekompleksis. Paikuse politseikool asutati Vabariigi Valitsuse määrusega nr 116 1990. aasta 5. juunil. Eesti Politsei loomise aluseks olev Politseiseadus võeti vastu Eesti Vabariigi Ülemnõukogus 20. septembril 1990. 

Kool alustas 110 kadetiga, politseikooli esimeseks juhiks oli Jüri Merits, kes juhtis seda organisatsiooni 11 aastat  (1990–2000). Politseikooli 1. lendu võeti vastu 110 noormeest, lõpetas 100.

Järgnevalt juhtisid politseikooli: Elmar Nurmela (2001–2002), Ralf Palo (2002–2004), Juhan Kubu (2004–2006), Aivar Toompere (2006–2015).

1997 liideti Paikuse politseikool ja Tallinna politseikool ning uueks nimeks sai Politseikool, mis hakkas alluma Politseiametile.

Politseikolledž 
2004 muudeti Politseikool Sisekaitseakadeemia Politseikolledži struktuuriüksuseks. 2010 ühendati Politseikolledž ja Piirivalvekolledž ning uueks nimeks sai Sisekaitseakadeemia Politsei- ja piirivalvekolledž. Kolledžit on juhtinud lisaks Aivar Toomperele ka Priit Heinsoo (2015–2017). Praegu juhib politsei- ja piirivalvekolledžit Kalvi Almosen.

Kooli nimi ja paiknemine süsteemis 
 05.06.1990        Politseikool (Eesti Vabariigi Siseministeeriumi Politseikool)
 25.09.1992        Politseikool (Eesti Vabariigi Riikliku Politseiameti Politseikool)
 1995–1997         Paikuse Politseikool (Politseiameti halduses)
 25.08.1997        Politseikool (Politseiameti halduses)
 01.09.2004        Sisekaitseakadeemia politseikolledži politseikool (Siseministeeriumi  halduses)
 01.02.2010        Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledži Paikuse kool    
 10.02.2017        Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledž (Paikuse õppeüksus)

Viited

Välislingid
(Politsei ja Piirivalvekolledži erialad Sisekaitseakadeemia kodulehel

Sisekaitseakadeemia
Pärnu linn
Politseiamet
Eesti kutsekoolid
Rahvusvaheline Sotsiaalteaduste Rakenduslik Kõrgkool LEX

Rahvusvaheline Sotsiaalteaduste Rakenduslik Kõrgkool LEX oli 1992–2004 Tallinnas tegutsenud erakõrgkool. Kooli omanik oli Riias tegutsev Balti-Vene Instituut.

Koolil olid filiaalid Narvas, Pärnus, Jõhvis, Tartus ja Valgas.

Viited

Välislingid
http://www.postimees.ee/1439535/erakorgkool-lex-peab-uksed-kinni-panema
http://parnu.postimees.ee/2105467/erakorgkool-lex-ei-pruugi-lopetada

Tallinna kõrgkoolid
Sinimäe Põhikool

Sinimäe Põhikool on põhikool Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Sinimäe alevikus. Kooli direktor on Evald Teetlok.

Sinimäe lapsed said kooliharidust alates 1869, kui asutati Vaivara kihelkonnakool.

1931 ehitatud koolimaja hävis sõjakeerises 1944. 1958 valmis koolimaja Pargimäel.

2012 sügisel oli koolis tulekahju, mistõttu järgmised aastad tegutseti eri kohtades, sh Sillamäe Gümnaasiumi hoonetes.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Ida-Viru maakonna koolid
Narva-Jõesuu linn
Tabasalu Kool

Tabasalu Kool on põhikool Harju maakonnas Harku vallas Tabasalu alevikus. 

Kool avati 1986. aastal Tabasalu Keskkoolina. 1996. aastast anti koolile nimi Tabasalu Ühisgümnaasium.

Seoses Tabasalu Gümnaasiumi avamisega 2021. aastal muutus kool põhikooliks ja nimetati ümber Tabasalu Kooliks.

Kooli direktor on Martin Öövel.

Galerii

Viited

Välislingid 
Kooli koduleht

Harju maakonna koolid
Harku vald
Harlem Désir

Harlem Désir (sündinud 25. novembril 1959 Pariisis) on Prantsusmaa poliitik, ta on Sotsialistliku Partei liige. Ta oli aastatel 1999–2014 Euroopa Parlamendi liige. 9. aprillist 2014 kuni 10. maini 2017 oli ta Prantsusmaa Euroopa asjade minister.

Ta sündis aastal 1959 Pariisis Martinique'ist pärit isa ja Alsace'ist pärit ema perekonnas. Ta õppis Pariisi 1. Ülikoolis (Université Paris 1 Panthéon-Sorbonne'is), kust ta sai aastal 1983 filosoofialitsentsiaadiks.

Isiklikku 
Ta on teist korda abielus; kahe lapse isa. Usutunnistuse poolest on ta katoliiklane.

Prantsusmaa poliitikud
Prantsusmaalt valitud Euroopa Parlamendi liikmed
Sündinud 1959
2K22 Tunguska

2K22 Tunguska (vene keeles: 2К22 "Тунгуска") on Vene roomikutega õhutõrjesoomuk, mille varustusse kuulub pind-õhk-tüüpi juhitav raketi- ja relvasüsteem. See on välja töötatud jalaväe- ja tankirügementide kaitseks madalalt lendavate lennukite, helikopterite ja tiibrakettide eest nii ööl kui päeval ja igasuguse ilmaga. 2K22 Tunguska NATO koodnimi on SA-19 Grison. Ehitatakse Uljanovskis (Ульяновский механический завод) alates 1981. aastast.

Operaatorid

Praegused operaatorid
  – teadmata arv 2S6 süsteeme
  – erinevate andmete kohaselt 2012. aasta seisuga 20–92 ühikut 2S6 süsteeme 
  – 2012. aasta seisuga 12 2K22M süsteemi
  –
  – 2012. aasta seisuga rohkem kui 250 2К22 süsteemi
  – 2008. aasta seisuga 6 ühikut 2S6М1 süsteeme
  – 2012. aasta seisuga 70 ühikut 2S6 süsteeme
  – 2005. aasta seisuga teadmata hulk 2S6М1 süsteeme

Endised operaatorid

Viited

Välislingid 
 

Õhutõrjesoomukid
9M133 Kornet

Kornet (vene keeles: "Корнет") on Vene juhitav tankitõrjerakett (ATGM). See disainiti põhilahingutankide tõrjumiseks, kuid kõrge hinna tõttu ei asendatud sellega kõiki varasemaid süsteeme. Korneti GRAU koodnimetus on 9M133 ja NATO koodnimetus on AT-14 Spriggan. Venemaa Föderatsiooni Relvajõududes võeti see kasutusele aastal 1998. Seda eksporditakse nimega Kornet-E.

Kasutajad

Praegused kasutajad 
  – 2006. aastal telliti 3000 raketti.
 
  – Kornet-EM
  – 2005. aasta seisuga 80 Kornet-E raketti.
  Hamas – kasutusel 2010–2011 / 2012 / 2014
  – alates 2008. aastast 196 raketiheitjat 1100+ raketiga.
  Hezbollah – kasutati 2006. aasta Iisraeli-Liibanoni konflikti, 2015. aastal Shebaa piirkonnas. ja alates 2013. aastast Süüria kodusõjas.
  – üle 250 raketiheitjat 3000 raketiga.
  – toodetakse riigisiseselt nimega Dehlavie ()
 – kasutusel 2014. aasta septembrist Islamiriigi võitlejate vastu.
  – 200 Kornet-E raketiheitjat 2000 raketiga.
  – 2000. aastast 80 Korneti raketti.
  – 2014. aastast teadmata arv rakette.
  – 
  Liibüa – kasutati 2011. aasta kodusõjas Gaddafi lojalistide poolt.
  – 2008. aastal sõlmitud lepinguga osteti 288 raketti ja 24 raketiheitjat, lisaks treeningusimulaatorid ja tehnilise toe võimalus. 2013. aasta juuni seisuga toimusid läbirääkimised nii rakettide kui ka raketiheitjate juurdeostmiseks.
  – 2009. aasta seisuga 750 raketti, teadmata arv raketiheitjaid.
  – 80 raketiheitjat 800 raketiga.
  – 2013. aasta seisuga 1000 Kornet-E raketti.
 – Houthide poolt

Viited

Välislingid 
 

Juhitavad tankitõrjeraketid
Elío hertsog

Elío hertsog (duque de Elío) on Hispaania aadlitiitel, mille andis troonipretendent Carlos María de Borbón (Carlos VII) 30. märtsil 1875 Joaquín Elíole ja mis rehabiliteeriti  Francisco Franco poolt 10. veebruaril 1950 (diplom 5. jaanuarist 1951).

Tiitlit on kandnud:
1875–1876 Joaquín Elío y Ezpeleta (1806–1876)
1951–2003 María Inés de Gaztelu y Elío (hertsoginna, eelmise pojatütretütar, 1915–2003)
2003–2016 Francisco Javier de Elío y de Gaztelu (eelmise poeg, 1945–2016)
2017– Inés de Elío y de Gaztelu (hertsoginna, eelmise õde, sündinud 1941)

Viited

Välislingid

Hispaania aadlitiitlid
El Dorado (Shakira album)

"El Dorado" on Colombia lauljatari Shakira üheteistkümnes stuudioalbum. Albumi avaldas Sony Music Latin 26. mail 2017. Album on põhiliselt hispaaniakeelne, kolm laulu on ka inglise keeles. 

Avanädalal jõudis album edetabeli esikümnesse Argentinas, Austrias, Hispaanias, Prantsusmaal ja Šveitsis. Samuti jõudis album teisele kohale edetabelis US Top Latin Albums ja viieteistkümnendale kohale edetabelis Billboard 200. Albumi avasingel "Chantaje" juhtis Billboardi edetabelit Hot Latin Songs üksteist nädalat järjest ja sai RIAA-lt 16 plaatinaplaadisertifikaati. Esikohale jõudis laul Hispaanias, Guatemalas, Mehhikos, Ecuadoris ja Uruguays. Edu on saatnud ka albumi teist singlit "Me Enamoré".

Laulud 

Märkused:
andmed pärinevad albumi vahelehelt 
 märgib kaasprodutsenti
 märgib täiendavat produtsenti

2017. aasta albumid
Harald von Bosse

Harald Julius von Bosse (lätipäraselt Haralds Jūliuss fon Bose; 29. september 1829 Riia – 13. aprill 1894 Dresden) oli baltisaksa päritolu, peamiselt Peterburis tegutsenud arhitekt.

Õppis Saksimaal Dresdenis ehituskoolis ja hiljem Hessenis neli aastat Darmstadtis. Läks 1831. aastal Peterburi, kus töötas arhitekt Aleksander Brullovi juures. Alates 1851. aastast töötas ta Teede ja Avalike Hoonete Peavalitsuses ning õppejõuna Ehituskoolis. Tema õpilane on ka arhitekt Robert Gödicke.

Ta sai Peterburi Kunstide Akadeemias 1832. aastal vabakunstnikuks, 1839. aastal akadeemikuks ja 1854. aastal professoriks.

1863. aastal lahkus ta tervislikel põhjustel Peterburist ja asus elama Dresdenisse.

Looming
Tema projekteeritud ehitisi on põhiliselt Peterburis, kuid üksikuid ehitisi on ka mujal Venemaal ja Soomes. Eestlaste jaoks on ta eelkõige tuntud kui Peterburi Jaani kiriku arhitekt. Ka hiljem Saksimaal elades projekteeris ta seal üksikuid ehitisi.

Peterburis
1839–1840 prantsuse Pauluse reformeeritud kirik, Suur-Talli tänav 25 (Большая Конюшенная улица, дом № 25)
1842–1848 Maarja luteri kiriku elamud ja kõrvalhooned, Suur-Talli tänav 4, 6 ja 8 (Большая Конюшенная улица, дома №№ 4, 6 и 8)
1847–1850 enda elamu, Vassili saare 4. liin 15 (4-я линии Васильевского острова, дом № 15)
1859–1860 eesti Jaani kirik, Dekabristide tänav 54A (улица Декабристов, дом № 54A)
1862–1865 saksa reformeeritud kirik, Suur-Mere tänav 58 (Большая Морская улица, дом № 58). Kaasautor David Grimm. 1930. aastatel ehitati ümber sidetöötajate kultuurimajaks

Strelnas
1859–1863 Jumalaema Kaitsmise kirik Sergiose Rannikukloostris. Kaasautor Roman Kuzmin. Õhiti 1964

Peterhofis
1861 keisri ihukaardiväe ulaanipolgu maneež, Avrovi tänav 20 (улица Аврова, дом № 20)

Permis
1861–1864 Maarja luteri kirik, Katariina tänav 43 (Екатерининская улица, дом № 43)

Barnaulis
1861 Pauluse luteri kirik, Lenini prospekt 16 (проспект Ленина, дом № 16). Lammutati 1970. aastatel

Riias
1850ndad Wöhrmanni villa (projekt; teostamata)
1852–1855 Börsihoone (praegu kunstimuuseum "Riia Börs"; läti Mākslas muzejs „Rīgas Birža“)

Helsingis
1848 Rüütelkonna hoone (projekt; teostamata)
1864 saksa kirik, Unioninkatu/Unionsgatan 1. Kaasautor Carl Johan von Heideken

Dresdenis
1867–1869 Johann Meyeri villa. Sai kannatada õhurünnakutes veebruaris 1945, lammutati 1953
1872–1874 vene õigeusu kirik, pühendatud vagale samburile Siimeon nooremale. Kaasautor Karl Weißbach
1892–1894 reformeeritud kirik. Kannatas õhurünnakutes veebruaris 1945, taastati 1948, lammutati 1963

Tunnustus
1854 õuenõunik
1858 kolleegiuminõunik, õukonnaarhitekt
1862 Püha Anna ordeni 2. klass

Baltisaksa arhitektid
Venemaa arhitektid
Saksamaa arhitektid
Läti arhitektid
Sündinud 1812
Surnud 1894
Édouard Philippe

Édouard Philippe (sündinud 28. novembril 1970 Rouenis) on Prantsusmaa poliitik. Ta oli aastatel 2017–2020 Prantsusmaa peaminister.

Tema vanemad olid prantsuse keele õpetajad. Ta sai keskhariduse Saksamaal Bonnis, kus tema isa töötas kohaliku prantsuse lütseumi direktorina. Ta on lõpetanud Institut d’études politiques de Paris'.

Ta oli aastatel 2010–2017 Le Havre'i linnapea. 

Philippe on abielus ja tal on kolm last.

28.–29. juunil 2017 käis ta visiidil Eestis, kus kohtus president Kersti Kaljulaiuga ja külastas Prantsuse sõdureid Tapal. See oli tema esimene välisvisiit peaministrina.

Viited

Välislingid 
Juhan Mellik, Peaminister, kellele meeldib poksida, Postimees, 12. mai 2017

Prantsusmaa peaministrid
Sündinud 1970
Türi Põhikool

Türi Põhikool on põhikool Türil, mis alustas õppetööd 1. septembril 2011. 

Kool moodustati haridusreformiga, millega liideti Türi Gümnaasiumi ja Türi Majandusgümnaasiumi põhikooliosad omaette ühtseks põhikooliks ning gümnaasiumiosad ühtseks gümnaasiumiks. Koolide liitmisele olid vastu paljud lapsevanemad, kuid vaatamata vastuallkirjade kogumisele viidi haridusreform ellu.

Koolihoone
Algul toimus õppetöö kahes endise Türi Gümnaasiumi (ja veel varasema Türi Keskkooli) hoones: 
 1923. aastal nurgakivi saanud algklasside majas (aadressil Hariduse 3, Türi) õppis I kooliaste ning 
 1970. aastal tüüpprojekti järgi valminud suures koolimajas (F. J. Wiedemanni 3a, Türi) anti haridust II ja III kooliastmele. 

2020. aasta augustis valmis Türi Põhikooli uus, tänapäevane hoonekompleks: koolimaja, mis on projekteeritud 600 õpilasele, ja spordihoone. Kolmnurkse põhiplaaniga hoone projekteeris arhitektibüroo Karisma Arhitektid OÜ. 

Uus koolimaja ja ristkülikukujuline spordihoone on ühendatud tunnelisse peidetud jooksurajaga, sisehoov meenutab aga amfiteatrit.

Koolimaja aadress on F. J. Wiedemanni 3a, Türi, Järvamaa.

Inimesed
Koolis õpib pool tuhat õpilast ja töötab 57 õpetajat. 

Erivajadusega laste õpetamiseks töötab logopeed, eripedagoog, õpiabi õpetajad ning õpilasi nõustavad psühholoog ja sotsiaalpedagoog.

Direktorid 
 2011–2014 Garis Pihelgas
 2014–2021 Ervin Jürisoo
2021– Janika Gedvil

Viited

Välislingid 
 Kooli koduleht

Türi
Järva maakonna koolid
Liepna

Liepna (latgali Līpna) on küla (lielciems) Lätis Alūksne piirkonnas, Liepna valla halduskeskus.

Küla asub merepinnast 125 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal, piirkonna keskusest Alūksnest 34 ja Riiast 233 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel keskkool, internaatpõhikool, rahvamaja ja raamatukogu. Seal asuvad Liepnas skola ja Liepna bussipeatused.

Küla tekkis aastal 1840 Liepna mõisa hoonetekompleksi juurde. Nõukogude ajal oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks.

Liepnas on kolm kirikut ja see on kolme kihelkonna keskuseks. Sealne luteri kirik on riikliku kaitse all olev kultuurimälestis, kohaliku kaitse all olev mälestis on ka sealne õigeusu kirik. Kõige uuem on sealne katoliku kirik, mis valmis vana kiriku (sisuliselt palvemaja) asemele aastal 1947.  Kohaliku kaitse all on veel kultuurimälestistest Liepna kabel ja Liepna mõisa pruulikoda. Külas kasvab looduskaitsealune Liepna mõisa pärn, mille ümbermõõt on 3,8 meetrit.

Liepnas on tähistatud 4. juulil 1941 külas toimunud lahingu toimumispaik. Külas asub mälestusmärk Otomārs Oškalnsile.

Aastal 2015 oli külas 467 elanikku, aastal 2017 oli elanikke 432, aastal 2019 aga 415.

Viited

Alūksne piirkonna külad
Vassili Lõtkin

Vassili Lõtkin (vene keeles Василий Ильич Лыткин, kirjanduslik pseudonüüm Illja Vas; komi keeles Илля Вась; 27. detsember (vkj 15. detsember) 1895 Tentjukovo küla, Ust-Sõssolski maakond, Vologda kubermang (tänapäeval Komi Vabariik) – 27. august 1981 Moskva) oli komi keeleteadlane ja luuletaja.

Vassili Lõtkin õppis Ust-Sõssolski linnakoolis ja seejärel Totma õpetajate seminaris. Mobiliseeriti sõjaväkke, osales Esimeses maailmasõjas ja Vene kodusõjas. 1925. aastal lõpetas ta Moskva ülikooli keeleteaduskonna ja hiljem samas aspirantuuri. Vassili Lõtkin oli kaks aastat teaduslikus komandeeringus Soomes, Saksamaal ja Ungaris. 1927. aastal sai ta Ungari Kuninglikus Péter Pázmány Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi. 1930–1933 oli ta Moskva ülikooli dotsent ja alates 1932. aastast ka Komi Pedagoogilise Instituudi õppejõud. 1933. aastal Vassili Lõtkin arreteeriti ja teda karistati viieaastase vabaduskaotusega vangilaagris. 1956. aastal ta rehabiliteeriti täielikult.

Vangistusest vabastamise järel pöördus Vassili Lõtkin teadusliku tegevuse juurde tagasi 1939. aastal. Ta töötas Tškalovis (tänapäeval Orenburg) pedagoogilises instituudis keeleteaduse kateedri juhatajana ja Rjazanis pedagoogilise instituudi vene keele kateedri juhatajana. Alates 1959. aastast elas ja töötas ta Moskvas.

1946. aastal sai ta uurimistöö "Древнепермский язык и историческая грамматика" ('Muinaspermi keel ja ajalooline grammatika') eest filoloogiadoktori kraadi. Vassili Lõtkin juhatas kümme aastat NSV Liidu Teaduste Akadeemia Keeleteaduse Instituudi soome-ugri keelte sektorit. Ta avaldas 11 monograafiat ja üle 300 teadusliku artikli. Alates 1956. aastast oli ta NSV Liidu Kirjanike Liidu liige.

Esimese Vassili Lõtkini luuletus avaldati 1918. aastal. Ta kirjutas poeeme, värssmuinasjutte ja lasteluulet. Tema kõige olulisemaks teoseks peetakse 1927. aastal ilmunud kodusõja-teemalist poeemi "Мунöны" ('Lähevad').

Viited

Kirjandus
 Paul Ariste. Vassili Lõtkin 80-aastane : [komi keeleteadlane ja luuletaja]. Emakeele Seltsi Aastaraamat. 21: 1975. 1976. Lk 175–178

Komi inimesed
Sündinud 1895
Surnud 1981
Petseri Peetri kirik

Petseri Peetri kirik (vene keeles Церковь Святого Петра) on luteri kirik Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Venemaal Pihkva oblastis Petseris.

Kirik ehitati aastatel 1923–1926 arhitekt Anatoli Podtšekajevi projekti järgi. Nurgakivi pandi 11. novembril 1921 ja pühitseti 19. septembril 1926. Kirik on tänaseni jäänud krohvimata, ehkki oli algselt kavandatud krohvituna.

9. septembril 1926 iseseisvus kogudus Vastseliina koguduse alt. Kirik ei kannatanud Petseri suures tulekahjus 24. mail 1939 ega ka Teises maailmasõjas. 

Kirikut kasutab Petseri Peetri kogudus, toimuvad eesti- ja venekeelsed jumalateenistused. Eestikeelset jumalateenistust viib läbi pastor Andres Mäevere ja venekeelset diakon Mihhail Nikulin.

Pühakoda on kohaliku kultuuriobjektina kaitse all.

Petseri
Setumaa kirikud
Petseri rajooni kirikud
Venemaa kirikud
Jelly Rue

Jelly Rue on Tartust pärit indie pop-rock'i bänd. Bänd tegutseb aastast 2014.

Jelly Rue muusikat iseloomustab eksperimenteerimine ja erinevate stiilide, saundide ja efektide miksimine. Kõik bändiliikmed on erineva muusikalise tausta ja muusikamaitsega. Jelly Rue loomingust leiab mõjutusi paljudest erinevatest muusikastiilidest, sealhulgas popist, rokist, funk'ist jm.

Bändi esialgsesse koosseisu kuulusid kitarrist Germo Vahemäe, trummar Roland Paas, laulja Ann Vesselov ning basskitarrist Kaspar Pütsep. 2019. aastast liitus bändiga uus bassist Stanislav Lebedev. Aastal 2022 vahetus taas bändi bassist – liitus Siimo Sulev.

Ansambel on andnud välja EP "One", singlid "Love's a Lie", "Gravity", "Hold On" ja "All I Know". Nii singlitele "Love's a Lie" ja "Gravity" kui ka EP-l kõlavale loole "Shine" on valminud muusikavideod. Tartu tudengipäevade 2016 tudengibändi konkursil nimetati ansambli solist Ann Vesselov parimaks vokalistiks.

Liikmed
Ann Vesselov – vokaal ja akustiline kitarr
Germo Vahemäe – elektrikitarr ja taustavokaal
Siimo Sulev – basskitarr
Roland Paas – trummid

Looming
 EP "One" – aprill 2016 
 singel "Love's a Lie" – oktoober 2016
 singel "Gravity" – august 2017
 singel "Hold On" – märts 2018
 singel "All I Know" – aprill 2020

Muusikavideod

2016. aasta suve lõpul saadi pakkumine muusikavideo tegemiseks singlile "Love’s a Lie". Muusikavideo viib kuulajad ja vaatajad rännakule Tartust Alatskivi lossini ja Eestimaa taludeni.

2017, aasta sügisel loodi singlile "Gravity" muusikavideo, kus nelja minuti jooksul paiskub õhku kaheksa kilogrammi värvilist riisijahu ning susiseb 14 tossupommi. Muusikavideo võeti üles Tartus Raadi lennuangaari kõrval asuvas mahajäetud laohoones.

Viited

Eesti ansamblid
Eesti Theravaada Sangha

Eesti Theravaada Sangha on budistlik organisatsioon, mille loomisel 2014. aastal osalesid Eestist, Taist ja Sri Lankast pärit Mahachulalongkornrajavidyalaya Ülikooli üliõpilased ja õppejõud. 

Eesti Theravaada Sangha esindab algupärast theravaada budismi. Sanghale kuulub Aegna saarel asuv WDS Aegna Meelearenduskeskus, kus toimuvad mõtluslaagrid noortele ja täiskasvanutele, iganädalased lühemad ja pikemad retriidid nii algajatele kui edasijõudnutele, dhammaõppe kursused ning munkade ordinatsioonid. Samuti korraldatakse noorte kultuurireise Aasia budistlikesse riikidesse. 

Eesti Theravaada Sanghat juhib Ṭhitañāṇo bhikkhu (kodanikunimega Andrus Kahn), sekretär on Ṭhitamedha bhikkhu (Maarek Lind). Lisaks neile kahele resideerib Aegna Meelearenduskeskuses ka kolmas eestlasest munk, Mettābodhi (Taavi Oolberg). 

Eesti Theravaada Sangha on kirjastanud Ṭhitañāṇo bhikkhu raamatuid "Siddhatthast Buddhaks", "Virgumise tee - nii nagu õpetas Buddha" jt algupärast Buddha õpetust tutvustavaid raamatud.

Eesmärgid 

 esitleda Eestis ja Euroopas autentset Buddha õpetust;
 õpetada, juhendada ja toetada virgumisteele asunuid;
 organiseerida meditatsioonikursusi, -laagreid, -õppegruppe, -reise jm üritusi;
 tutvustada Eestis ja Euroopas paali keelt, milles on kirja pandud tänini ainsana säilinud Buddha õpetuste tervikkogumik – paalikeelne Tipiṭaka;
 koostada interaktiivne paali-eesti-paali sõnaraamat ja avaldada see tasuta;
 tõlkida Tipiṭaka eesti keelde ja avaldada see tasuta;
 vahendada informatsiooni ja teha koostööd teiste sarnaste organisatsioonidega.

Põhisihid 

 paalikeelse Tipiṭaka tõlkimine eesti keelde;
 esimese budistliku templi ehitamine Eestisse;
 mõtluskeskuse rajamine Aegna saarel;
 budistliku instituudi avamine Eestis.

Viited

Välislingid 
ETSi Koduleht

Budism Eestis
Theravaada
Kaupo Kutsar

Kaupo Kutsar (sündinud 15. mail 1972 Valgas) on Eesti põllumees, lihaveisekasvataja.

Omandas alghariduse Nõuni Algkoolis ja põhihariduse Otepää Keskkoolis. Lõpetas 1991 Olustvere Sovhoostehnikumi agronoomi erialal. Aastatel 2007–2010 omandas Eesti Maaülikoolis maamajandusliku ettevõtluse ja finantsjuhtimise bakalaureusekraadi.

Tõlliste vallavolikogu liige aastatel 2005–2017. Valga linna, Õru, Tõlliste, Karula ja Taheva valla ühinemisel moodustunud Valga vallavolikogu liige aastast 2017.

Alates 2016. aastast Valgamaa Põllumeeste Liidu juhatuse liige, kelle huve esindab (alates 2016. aasta lõpust) EPKK lihatoimkonnas.

16.11.2018 esitati hagi Tartu Maakohtule "Ebaõigete andmete ümberlükkamise ja kahju hüvitamise nõue" mille sisuks on Lõunaeestlane.ee portaalis ilmunud Sirje Potiseppa solvav artikkel: https://lounaeestlane.ee/valgamaa-talunik-president-andis-teenetemargi-petisele/. Kas Kaupo Kutsar solvas või ütles valusat tõde see selgitab Ringkonnakohus, sest Kaupo Kutsar esitas 18. juuni 2019, Valga kohtumajas tehtud maakohtu otsusele apellatsiooni.

Allikad

Artikleid 

Eesti põllumajandustegelased
Sündinud 1972
Heikki Leis

Heikki Leis (sündinud 12. juulil 1973 Tartus) on eesti kunstnik, kes on tuntud oma hüperrealistlike joonistuste ja hallitusefotodega.

Ta on fotograaf, joonistaja ja skulptor.

Tunnustus
 2019 – Ado Vabbe nimeline stipendium

Loomingu näiteid

Raamatud
Heikki Leis. "Afterlife". Tartu: Silmapete. 2017. ISBN 9789949817498
Heikki Leis. "Eesti meister". 2018. ISBN 9789949886241

Viited

Välislingid

Heikki Leisi koduleht

Eesti fotograafid
Eesti graafikud
Eesti kunstnikud
Sündinud 1979
Anne Velt

Anne Velt (sündinud 19. jaanuaril 1969 Tartus) on Eesti kultuurikorraldaja ning vabakutseline näitleja ja lavastaja.

Pärit Ida-Virumaalt, õppis ta Toila 8-klassilises koolis ja A. Kesleri nimelises Jõhvi Keskkoolis. 1988–1992 õppis näitejuhtimise erialal Tallinna Pedagoogikaülikoolis.

Töö
 1992–1994 asutas teatri G-Garaaž, töötas seal näitleja ja lavastajana 
 1996–2000 oli Nukuteatri näitleja, 
 2004–2010 pärimusteatri Loomine tegevjuht ja lavastaja 
 2007–2010 A. H. Tammsaare nimelise Teatri kunstiline juht. 

Anne Velt on 2010. aastal asutatud Ajateatri asutajaliige ja lavastaja ning 2013. aastal loodud Hopneri Maja juhataja. 

 2016, 2017 Tallinna vanalinna päevade kunstiline juht
 2003–2010 ja 2015–2017 Tallinna Keskaja Päevade programmijuht
 2010–2017 Keskaegse rüütliturniiri lavastaja

Loominguline tegevus

Lavastusi
 1992 – "Ullikese lood" (G-Garaaž)
 2006 – M. Laar, L. Vahtre, A. Randmets "Vana Tooma pilgu all" (Pärimusteater Loomine)
 2006 – A. Randmets "Sigamees Siimeon" (A. H. Tammsaare nimeline Teater)
 2008 – A. Randmets, V. Kass, A. Velt "Hirm ja arm vanas Tallinnas" (A. H. Tammsaare nimeline Teater)
 2009 – "Roheline preili ja teisi liivi lugusid", rahvaloomingu ainetel (A. H. Tammsaare nimeline Teater)
 2009 – L. Ots "Carmen Alexandrinum" (Pärimusteater Loomine)
 2010 – L. Ots "Keisrinna hull ehk Mees, kes rääkis tõtt" (Pärimusteater Loomine)
 2010 – E.-E. Schmitt "Kooselu väikesed kuritööd" (Tammsaare Teater)
 2012 – Molière "Naeruväärsed eputised" (Tammsaare Teater)
 2013 – L. Ots "Heliose lapsed" (Ajateater)
 2014 – L. Ots "Punane hukk" (Ajateater)
 2014 – L. Ots "Rupertuse heategu" (Ajateater)
 2015 – I. Hargla "Patu käsk" (Ajateater)

Rolle Nukuteatris
 1996 – Peegel ja Õnneseen, "Lumivalgeke"
 1997 – Miisike ja printsess Daile, "Valge kassi veski"
 1998 – Tüdruk ja Eit, "Kratt"
 1998 – Ringla ja Mustlanna, "Mustlastüdruk Ringla"
 1999 – Kolmas mängujuht, eit ja jänes, "Nukumängulugu"
 1999 – Roos, "Väike prints"

Rolle televisioonis ja filmis
Mänginud teleseriaalides, näiteks "Kättemaksukontor", "Ühikarotid", ja lastesarjas "Kadekops" (1990–91, Kadekopsu rollis). Astus ema rollis üles ka filmis "Perekondlik sündmus" (1997, Faama Film, Eesti Televisioon).

Liikmesus 
 Eesti Näitlejate Liidu liige (alates 1993)

Kirjandus 
 M. Vilbaste. Varjust välja – Reveli salajase vangi lugu. – Teater. Muusika. Kino 2010, 12 (http://www.temuki.ee/numbers/2010/12/article5174.pdf)

Välislingid 
 KÖP. Isesugused inimesed. Pärimusteatri Loomine inimesed. – Eesti Rahvusringhäälingu arhiiv (2010) 
 Saan hakkama. – Vikerraadio (2015)
 Anne Velt Eesti filmi andmebaasis

Eesti kultuurikorraldajad
Eesti näitlejad
Eesti lavastajad
Tartu inimesed
Sündinud 1969
Auhind "Elutöö geneetikuna"

Auhind "Elutöö geneetikuna", ka Eesti Inimesegeneetika Ühingu elutööpreemia, on Eesti Inimesegeneetika Ühingu iga-aastane teadusauhind.

Elutööpreemia asutati 2008. aastal ja seda antakse väljapaistavale Eesti geneetikule, kelle panus on olnud oluline ja nähtav Eesti geneetikateaduses. Auhinda määrates käsitletakse geneetikat kui laiaulatuslikku eriala, mis hõlmab peale inimesegeneetika ka meditsiinigeneetikat, molekulaargeneetikat, neurogeneetikat, geneetilist epidemioloogiat, looma- ja bakterigeneetikat ning teisi lähedasi erialasid. Auhinna statuudis on öeldud, et kandidaadi puhul peaks saama väita, et ta elutöö on juba enamasti tehtud.

2008 – Mart Viikmaa
2009 – Henni-Heidi Kallak
2010 – Tiina Talvik
2011 – Aavo-Valdur Mikelsaar
2012 – Ain Heinaru
2013 – Richard Villems
2014 – Mari Sitska
2015 – auhinda välja ei antud
2016 – Toomas Veidebaum
2017 – Riina Žordania
2018 – Andres Metspalu
2019 – ?
2020 – Mart Saarma

Viited

Eesti auhinnad
Teadusauhinnad
Geneetika
Konstantin Lagunov

Konstantin Jakovlevitš Lagunov (vene keeles Константин Яковлевич Лагунов; 16. september 1924 Uljanovski oblast – 19. juuli 2001 Tjumen) on vene ajakirjandusteadlane ja kirjanik.

Ta oli Tjumeni Riikliku Ülikooli ajakirjanduse professor. Ta on avaldanud üle 50 teose, sealhulgas 12 romaani. Tema raamatute ainetel vändati kaks mängufilmi. Ta oli neenetsi kirjaniku Anna Njerkagi esimene juhendaja.

Haridustee ja töökäik
Ta lõpetas 1950. aastal Tjumeni Pedagoogilise Instituudi ja 1956. aastal Lenini-nimelise Tadžiki Riikliku Ülikooli aspirantuuri.  Ta on kaitsnud kandidaadikraadi ajaloos.

Ta oli aastatel 1946–1956 komsomolitööl – töötas Leedu Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu (Leedu LKNÜ) Vilniuse rajoonikomitee esimese sekretärina, hiljem Tadžiki LKNÜ keskkomitee teise sekretärina. Aastatel 1961–1983 töötas ta Tjumeni oblasti kirjanike organisatsiooni vastutava sekretärina ja 1991. aastast Tjumeni Riikliku Ülikooli ajakirjanduse kateedri professorina.

Viited

Välislingid 
Лагунов Константин Яковлевич . writer-tyumen.ru
 

Vene kirjanikud
Sündinud 1924
Surnud 2001
Ajakirjandusteadlased
Venemaa teadlased
Ville Hytönen

Ville Otto-Erik Hytönen (sündinud 9. aprillil 1982 Porvoos) on soome kirjanik ja kirjastaja, kes elab 2013. aastast Tallinnas.

Ta on kirjastuse Savukeidas asutaja ja tegevjuht. 

Ville Hytönen on raamatupoe Tulenkantajat asutajaid Tamperes, kirjanduskeskuse Kirjantalo asutajaid Turus ning kirjandusagentuuri Burning Bridge asutajaid. 

Ville Hytönenil on Eestis kirjanikukorterid Haapsalus ja Viljandis.

Ville Hytönen on avaldanud seitse luulekogu, ühe romaani, ühe kokaraamatu, ühe reisiraamatu, ühe aforismikogu ja kaheksa lasteraamatut. Tema lasteraamatutest viis on tõlgitud eesti keelde. Hytöneni luulet on tõlgitud 18 keelde ning ta on saanud nii Soome kõige suurema (Sammon tekijät, 50 000 eurot) kui ka kõige väiksema (Nuoren Voiman Liitto, 1 euro) kultuuriauhinna.

Soome kirjanikud
Eesti soomlased
Sündinud 1982
Witness (Katy Perry album)

"Witness" on Ameerika Ühendriikide lauljatari Katy Perry viies stuudioalbum. Albumi andis välja Capitol Records 9. juunil 2017. 

Juba enne albumi ilmumist oli albumilt avaldatud kolm singlit "Chained to the Rhythm" koos Skip Marleyga 10. veebruaril 2017, "Bon Appétit" koos Migosega 28. aprillil 2017 ja "Swish Swish" koos Nicki Minajiga 19. mail 2017. Albumi neljas singel "Save as Draft" avaldati 26. juunil 2017. 

USA albumiedetabelis "Billboard 200" jõudis album oma esimesel müüginädalalal edetabeli tippu 180 000 albumiga võrdväärse ühikuga. See on Katy Perry kolmas järjestikune album selle edetabeli tipus pärast albumeid "Teenage Dream" (2010) ja "Prism" (2013), mis samuti jõudsid edetabeli tippu kohe esimesel nädalal.

Laulude nimekiri 

Märkused
 – täiendav produtsent
 – vokaali produtsent
 – peamine ja vokaali produtsent
 – peamine ja täiendav vokaali produtsent
 – täiendav vokaali produtsent

Sämplite autorid
"Power" sisaldab sämplit laulust "Being with You", mille autor ja esitaja oli Smokey Robinson.
"Swish Swish" sisaldab sämplit loost "I Get Deep", autoriks Roland Clark.

Viited

2017. aasta albumid
Lauri Tolmats

Lauri Tolmats (sündinud 7. mail 1998) on Eesti valimisreklaamide koguja ja koduloolane. 

Ta on korraldanud mitu valimisreklaami näitust Eesti eri paigus. Valimisreklaamide kogumise ja sellega seotud temaatika propageerija. 

Tema hobi sai alguse vanapaberi sorteerimise käigus, kui ta pani kõrvale mõned valimisreklaamid.

Viited

Eesti koduloolased
Sündinud 1998
Ohvitseri asetäitja

Ohvitseri asetäitja (lühidalt aseohvitser, mereväes gardemariin) oli Vabadussõja ajal antud ohvitseride ja allohvitseride vaheline auaste, mida anti ohvitseride ametikohtadel teenivaile alamväelastele, kel ei olnud keskharidust. Ohvitseri ametikohal teenivaid alamväelasi, kellele ei antud ohvitseri asetäitja auastet, nimetati ohvitseride kohustetäitjateks (o. k. t.). 

Vabadussõja algul nimetati ohvitseri auastmeta juhte ja endiste Vene sõjakoolide õpilasi segaste ja ebaühtlaste nimetustega (ohvitseri asetäitja, aseohvitser, ohvitseri kohustetäitja, aselipnik, alam-lipnik, portupeijunker, lipnik). Ohvitseri asetäitja auaste asutati ametlikult Sõjavägede Ülemjuhataja käskkirjaga 21. jaanuaril 1919, Vene alamlipniku (подпрапорщик) auaste kaotati 13. märtsil 1919 ja aselipniku auaste (зауряд-прапорщик) 13. mail 1919. Pärast Vabadussõja lõppu, tegid 56 ohvitseri asetäitjat, ohvitseri kohustetäitjat ja junkrut eksternidena ära eksami Sõjakooli juures ja ülendati lipnikeks vanusega 22. aprillist 1920 (Käsk Vabariigi sõjavägedele nr. 642-a, 30. maist 1920). Neist ohvitseri asetäitjad:

Herman Anderson
Raimond Hindper
Karl Tuvikene
Viktor Stahlberg
Emil Heimberg
Jaan Soe
August Schiller
Gustav Kalkun
Oskar Angelus
Johannes Sinkelmann
Aleksander Zeemann
Rudolf Kehkla
Johannes Mitt
Theodor Balbatov
Friedrich Siimon
Erich Pebusch
Elmar Kogger
Paul Pommer
Voldemar Prins
Aleksander Lest
August Martinson
Martin Vilibert
Robert Kirschbaum
Ernst Saar
Aleksander Arro
Ernst Heinrikson
Harald Luik
Gustav Simmo
Ferdinand Silmann
Kristjan Leinberg
Jaan Innus
Edmund Seppik
Otto Nurmberg
Johannes Grauberg
Gustav Oamer
Johannes Kiilas
Nikolai Villberg
August Sander
Ernst Reinap
Ado Kuum
Johannes Martins
Kristoph Manke
Hans Ingerman
Robert Perlits
August Alles
August Einok
Ludvig Saar
Johannes Parvei

Ohvitseri asetäitjad, keda ei ülendatud lipnikeks, võeti reservi minnes arvele ühesugustel alustel ohvitseridega ja ohvitseri asetäitja auaste säilis kuni 1940. aastani.

Ohvitseri asetäitjaid, keda ei ülendatud ohvitserideks
Udo Einsild
Karl Haas
Adolf Johannes
Julius Kasper
Peeter Kass
Roman Kuul
Edgar Johan Kuusik
Voldemar Luik
Raiu Mullari
Jakob Tabur
Harald Tammer

Kirjandus
Ohvitseri-asetäitjaist Vabadussõjas. Vabadussõja Tähistel, nr. 4 (13), 11. mai 1935, lk. 6.

Sõjaväelised auastmed
Sõjaväeline kord
Eesti Rahvaväe auastmed
Tiiu Ivanova

Tiiu Ivanova (sünninimi Tiiu Sinipalu; sündinud 1. oktoobril 1986) on Eesti koorijuht.

Tiiu Ivanova õppis dirigeerimist Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis Vaike Uibopuu dirigeerimisklassis, 2007. aastast Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Ants Sootsi käe all. 

Tiiu Ivanova juhatab ka Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori vilistlaskoori. Alates 2017/2018 hooajast on ta Sireeni peadirigent.

Tiiu Ivanova ja Ülle Tuisk asutasid 2011. aastal kammernaiskoori Sireen. Tiiu Ivanova oli XII noorte laulu- ja tantsupeo neidudekoori dirigent.

Isiklikku
Tiiu Ivanova abikaasa on Vadim Ivanov, ansambli Junk Riot liige.

Viited

Eesti koorijuhid
Sündinud 1986
Budism Sri Lankal

Kuningas Ašoka saadetud misjonärid jõudsid Sri Lankale aastal 247. e.m.a. ning tõid endaga kaasa theravaada budismi. Kuningas Devānampijatissast sai budismi pühendunud toetaja, kes olevat rajanud  Mahāvihāra kloostri ja istutanud selle juurde bodhipuu. Budismist sai valitsejate poolt toetatud õpetus, mis omandas Sri Lankal kiiresti ka rahvusliku tähenduse.

Kuningas Vaṭṭagāmaṇi rajas Abhayagiri vihaara. Aastal 17 e.m.a. peeti vajalikuks Tipiṭaka esimest korda kirja panna, et kindlustada selle säilimine ka traditsiooni kandvate munkade hääbumise korral.

 Mahāvihāra ja Abhayagiri vihaara vahel tekkisid lahkhelid, sest kuningas oli andnud Abhayagiri vihaara ühe munga omandusse, mis tähendas vinaja omandivastase reegli rikkumist, mistõttu munk Mahāvihārast välja heideti. Selle tulemusena lõpetas ta suhted Mahāvihāraga ning kolis koos oma õpilastega Abhayagiri vihaarasse. Need kaks kloostrit arenesid edaspidi eri suundades ning võistlesid omavahel kuningliku soosingu pärast.

4. sajandil hakkas kuningas Mahāsena toetama mahajaana budismi ning soovis  Mahāvihāra üleminekut mahajaanasse. Kloostriasukad keeldusid, mispeale käskis kuningas kloostri hävitada ning rajas mahajaana pooldajatele Jetavana vihaara. Mahāvihāra taastati järgmise kuninga valitsusajal. Mitme sajandi vältel võistlesid need kolm kloostrit soosingu pärast, kusjuures Abhayagiri vihaara oli mahajaana ideedele rohkem avatud kui ultra-ortodoksne Mahāvihāra. Iga vihaaraga kaasnes ka oma nikaaja ehk pühitsusliin. 12. sajandil keelustas kuningas Parakkama Bāhu I teiste vihaarate tegevuse ning hakkas propageerima Mahāvihāra õpetust.

5. sajandil rändas Sri Lankale India munk Buddhaghosa, kes kirjutas kommenteeriva teose Visuddhimagga ehk "Puhastumise tee", mis on oluliselt mõjutanud theravaada koolkonna kujunemist. 9. sajandiks olid Sri Lankale jõudnud ka mahajaana tantristlikud tekstid, mis tõi kaasa mantrate kasutamise ning tantristliku theravaada tekke. Sri Lankal levis ka mahajaana, mis peegeldus muuhulgas Avalokitešvara kultuses. Mahajaana ja tantristlik theravaada hääbusid  Mahāvihāra ülemvõimu saabudes.

Alates 6. sajandist tehakse vahet külamunkade ja metsamunkade vahel. Metsamungad elavad vaiksemates metsakloostrites või -eraklates, mis võimaldab neil järgida rangemat mõtlusele ja õpingutele pühendatud elustiili.

10. ja 11. sajandi Cola kuningate vallutusretkede ajastul suri välja nunnade (paali k. bhikkhunī, sanskriti k.bhikṣuṇī) pühitsusliin.

Järgnevate sajandite korduvate allakäigu ja taaselustamise lainete kiuste on theravaada traditsioon Sri Lankal säilinud tänaseni.

Vaata ka 
Budismi ajalugu

Viited 

Sri Lanka
Theravaada
Freeport

Freeport on mitme koha nimi.
Freeport on linn Bahamal.
Freeport on küla Nova Scotias.
Freeport on linn Floridas.
Freeport on linn Illinoisis.
Freeport on linn Kansases.
Freeport on linn Maine'is.
Freeport on linn Minnesotas.
Freeport on küla New Yorgi osariigis.
Freeport on küla Ohios.
Freeport on linn Pennsylvanias.
Freeport on linn Texases.

Vaata ka
Freeport-McMoRan, USA ettevõte
Wrangelli – St. Eliase rahvuspark

Wrangelli – St. Eliase rahvuspark (inglise keeles Wrangell–St. Elias National Park and Preserve) on rahvuspark USAs Alaskal, mis moodustati 2. detsembril 1980. Rahvuspargi pindala on 53 321 km². See on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse.

2007 külastas rahvusparki 61 085 inimest.

Vaata ka
Wrangelli mäed

Välislingid
Rahvuspargi koduleht

Alaska geograafia
Ameerika Ühendriikide rahvuspargid
Bad Godesberg

Bad Godesberg on Saksamaa Bonni linna osa. 1935–1969 oli Bad Godesbergil linna staatus. 

Bad Godesberg on jaotatud 13 rajooniks.

Bad Godesbergi pindala on 31,97 km². Bad Godesbergi rahvaarv on umbes 71 000 inimest (2009).

Bad Godesbergi on esimest korda kirjalikult mainitud 722 (Woudensberg).

Bonn
Linnaosad
Kolm kalliskivi

Kolm kalliskivi (paali k. tiratna, sanskriti k. triratna), ka kolm kaitset, on budismis kolm kõige kõrgemat austust pälvivat objekti: virgunu ehk Buddha, seadmus ehk dharma ja kogudus ehk sangha. Neid nimetatakse ka kolmeks kaitseks ja nende kaitse alla minekut samastatakse budismi omaksvõtmisega, mis väljendab täielikku usaldust nende kolme institutsiooni vastu.

Buddha 

Buda või buddha (sanskriti ja paali keeles "virgunu") on teadvuse kõrgeima võimaliku seisundini jõudnu, kes on vabanenud kõikidest meeleplekkidest. Buda Šākjamuni on budistliku traditsiooni rajajaks. Mahajaanas peetakse budaks saamist isiksuse vaimse arengu kõrgeimaks sihiks.

Eesti keeles kirjutatakse sõna "Buddha" suure algustähega, kui viidatakse konkreetselt buda Šākjamunile ning väikese algustähega, kui seda kasutatakse üldmõistena kõikide budade kohta.

Dharma 

Dharma (sanskriti keeles, paali keeles dhamma), eesti keeles ka "seadmus", on mitmetähenduslik sõna, mis viitab selles kontekstis eelkõige Buddha õpetusele ja pühakirjadele, aga ka teadvust moodustavatele algosakestele, samuti harjutaja enda hüvestavatele mõttemustritele.

Sangha 

Sangha (paali keeles saṅgha; sanskriti keeles saṃgha) on Buddha õpetuse järgijatest koosnev kogudus. Koguduse all mõeldakse eelkõige budistlikke munkasid ja nunnasid (paali k. bhikkhu ja bhikkhunī), õpetajaid, aga ka kõiki ilmikutest budiste ja hüvesõpru.

Viited 

Budism
Türi Raamatukogu

Türi Raamatukogu on rahvaraamatukogu Türil aadressil Hariduse 3, kus asub ka Türi vallavalitsus.

1. jaanuari 2020 seisuga on raamatukogul järgmised struktuuriüksused: Türi Raamatukogu, Laupa Raamatukogu, Oisu Raamatukogu, Kabala Raamatukogu, Kahala Raamatukogu, Käru Raamatukogu ja Väätsa Raamatukogu.

Ajalugu 
5. mail 1927 nimetati raamatukogu Türi linna avalikuks raamatukoguks.

1941. aasta suvel alanud sõjas hävis raamatukogu koos raamatute, inventari ja majaga. Alles jäid raamatud, mis olid parajasti välja laenutatud.

24. jaanuaril 1957 likvideeriti Türi rajoon. Türi hakkas kuuluma Paide rajooni koosseisu ja raamatukogu nimeks sai Türi Linna Raamatukogu.

1. jaanuaril 1991 sai Türi Haruraamatukogust ja Türi Lasteharuraamatukogust Türi Raamatukogu.

1996. aasta oktoobris kolis raamatukogu tollase linnavalitsuse hoone ruumidesse.

1. mail 2006 liideti Türi, Türi-Alliku, Änari, Kolu, Laupa, Taikse, Oisu, Kabala ja Ollepa raamatukogu ühtseks Türi Raamatukoguks.

Alates 1. detsembrist 2015 on Türi raamatukogu allüksused Türil, Laupal, Oisus, Kabalas ja Kahalas.

Viited 

Järva maakonna raamatukogud
Türi
Türi vald
Laupa Raamatukogu

Laupa Raamatukogu on Türi Raamatukogu struktuuriüksus, mis asub Türi vallas Laupal, Laupa mõisa peahoones.

Kohalike kultuuri- ja hariduselutegelaste eestvedamisel loodi 1928. aastal Laupa Rahvaraamatukogu Selts, mis tegutses kohaliku kooli ruumides.

Aastail 1960–1999 tegutseti eraldi majas,mille järel koliti aga tagasi Laupa kooli ruumesse.

2005. aastal ühinesid neli Järvamaa omavalitsust Türi vallaks, mille järel otsustati liita valdades tegutsenud üheksa raamatukogu ühtse juhtimise alla. Nõnda liideti Laupa Raamatukogu Türi Raamatukoguga 2006. aasta mais.

2014. aastal külastas raamatukogu 223 lugejat.

Viited 

Järva maakonna raamatukogud
Türi vald
Oisu Raamatukogu

Oisu Raamatukogu on Türi Raamatukogu struktuuriüksus, mis asub Türi vallas Oisus aadressil Lasteaia 2.

Raamatukogu liideti Türi Raamatukoguga 2006. aasta mais.

2014. aastal külastas kogu 405 lugejat.

Viited

Välislingid 
 Oisu raamatukogust Türi raamatukogu kodulehel

Järva maakonna raamatukogud
Türi vald
Bolšoje Ignatovo

Bolšoje Ignatovo (ka Ignadvele) on küla Venemaal Mordva Vabariigis, Bolšoje Ignatovo rajooni halduskeskus. 

Asub Sjutovlei jõe ääres 106 km Saranskist kirdes. 

Küla on esmakordselt mainitud 1624. aastal.

Elanikud on valdavalt ersad ja venelased.

Venemaa külad
Mordva
Ollepa Raamatukogu

Ollepa Raamatukogu oli rahvaraamatukogu Türi vallas Ollepas. Raamatukogu suleti 2015. aasta 1. septembril.

Ajalugu 
Esimene raamatukogu sai Ollepasse 1949. aastal, kui Kabala-Rassi raamatukogu toodi 1. juulil Rassist üle Ollepa külanõukogu hoonesse. Esimesel aastal laenutati 1553 raamatut 169 lugejale. 1950. aastal nimetati raamatukogu ümber Ollepa raamatukoguks.

1955. aastaks oli raamatute arv kahekordistunud. Juulis kolis raamatukogu kolhoosi kontori ruumidesse, mis asusid Endla talus. Raamatukogu kolis taas 1968. aastal endise Ollepa Algkooli ühte tuppa.

Aastatel 1971–1973 töötas Ollepa raamatukogu Kabala raamatukogu harukoguna.

Alates 1997. aastast vähenes Ollepas elanike arv ja seepärast koliti põhikogu Kahalasse. Ollepasse jäi laenutuspunkt.

2001. aastal liideti Ollepa raamatukogu juurde Villevere raamatukogu teeninduspunkt.

1. mail 2006  liideti raamatukogu Türi Raamatukoguga.

2014. aastal külastas kogu 233 lugejat.

1. septembril 2015 nimetati Ollepa raamatukogu ümber Kahala Raamatukoguks ning suleti Ollepas asunud laenutuspunkt.

Viited 

Järva maakonna raamatukogud
Türi vald
Kahala Raamatukogu

Kahala Raamatukogu on Türi Raamatukogu struktuuriüksus, mis asub Türi vallas Kahalas aadressil Sireli 19.

Raamatukogu eelkäijaks oli Ollepa Raamatukogu. Kahalas avati Ollepa raamatukogu laenutuspunkt 1978. aastal.

1997. aastal kolis Ollepa raamatukogu oma põhikogu Kahala raamatukokku.

2002. aastal jõudis raamatukokku interneti püsiühendus.

Mais 2006 liideti Ollepa raamatukogu koos veel mitme raamatukoguga ühtseks Türi Raamatukoguks.

1. septembril 2015 nimetati Ollepa raamatukogu ümber Kahala raamatukoguks ning Ollepas asunud laenutuspunkt suleti.

Viited 

Järva maakonna raamatukogud
Türi vald
Väätsa Raamatukogu

Väätsa Raamatukogu on rahvaraamatukogu Türi vallas Väätsal aadressil Kooli 12. Kogu asub Väätsa lasteaia hoones.

Raamatukogul on laenutuspunkt Kaitseliidu Lõõla Õppekeskuses.

Raamatukogu on Türi Raamatukogu struktuuriüksus.

Viited 

Järva maakonna raamatukogud
Türi vald
Kajrat Abdrahmanov

Kajrat Abdrahmanov (kasahhi Қайрат Құдайбергенұлы Абдрахманов; sündinud 21. aprillil 1964 Panfilovis) on Kasahstani diplomaat ja poliitik. Ta oli 28. detsembrist 2016 kuni 26. detsembrini 2018 Kasahstani välisminister.

Ta sündis aastal 1964 Taldõkorgani oblastis Panfilovis (praeguses Žarkentis).

Kasahstani poliitikud
Välisministrid
Sündinud 1964
Interpolatsioon (muusika)

Interpolatsioon on muusika kompositsioonimeetod, mis seisneb tuletatud muusikalise materjali lisamises olemasoleva materjali vahele. 

Interpolatsioon võib seisneda näiteks kahe helivältuse, kahe helikõrguse, kahe akordi, kahe tämbri vms vahele jääva materjali lisamises.

Arvutiprogrammi OpenMusic abil teostatud näide illustreerib kaht akordi siduvat interpolatsiooni:

Kompositsioonimeetodid
Mszczonów

Mszczonów on linn Poolas Żyrardówi maakonnas Masoovia vojevoodkonnas, Mszczonówi valla halduskeskus.

Linna pindala on 8,56 km². Linna rahvaarv on 6323 inimest (2006).

Mszczonówi on esmamainitud 1245. aastal, linnaõigused sai 1377. aastal.

20. sajandi algul olid asulas teiste seas potikivi-, tiku- ja äädikatehas, katoliiklik kirik, sünagoog, kaks kooli.

Viited 

Masoovia vojevoodkonna linnad
Berg (Kaarma)

Berg (saksa keeles Berg a. d. H. Carmel, ′Berg Kaarma kojast′, eristamaks neid teistest Bergi-nimelistest suguvõsadest) on Saaremaa aadlisuguvõsa.

Ajalugu
Bergid olid pärit Vestfaalist. XV sajandi alguses rändas aadlimees Bernhardus van dem Berge Saaremaale. Tema poeg Gories van dem Berge (suri pärast 1490) oli 1490. aastal Saksa Ordu vasall. Tema pojad Bernhard von Berg (suri pärast 1562) ja Niclas Berg said 14. juulil 1531 Püha Rooma keisririigi aadlikeks.

1741. aastal võeti suguvõsa Saaremaa rüütelkonna matriklisse.

Suguvõsa liikmeid
Bernhard von Berg (suri pärast 1562), Saaremaa stiftifoogt, Kaarma mõisa omanik
Ernst von Berg (suri pärast 1608), Saaremaa maanõunik, mõisaomanik
Hans von Berg (suri pärast 1642), Saaremaa maanõunik, mõisaomanik
Frommhold von Berg (suri enne 1674), ooberstleitnant, Saaremaa maanõunik, mõisaomanik
Friedrich Johann Gustav von Berg (1756−1821), suurtükiväekapten, Saaremaa aadlimarssal (1792–1797), Saaremaa maanõunik, mõisaomanik

Kirjandus
Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 41-42.
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 29-37 .
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd I. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1972. Lk 331.

Välislingid
Väljavõte Saaremaa rüütelkonna käsiraamatust

Kuramaa matrikliaadel
Püha Rooma keisririigi aadel
Saaremaa matrikliaadel
Kareda Valla Raamatukogu

Kareda Valla Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Peetris Kareda Valla Majas. Raamatukogu oli ainus Kareda vallas.

Kareda Valla Majas tegutseb kogu alates 1996. aastast.

1997. aastal avati raamatukogu ruumides avalik internetipunkt, mis oli esimene Järvamaal.

Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.

Viited 

Järva vald
Järva maakonna raamatukogud
Järva Vallaraamatukogu

Järva Vallaraamatukogu (varem Koigi Raamatukogu) on rahvaraamatukogu Järva vallas Koigis aadressil Mõisavahe tee 1.

Alates 1995. aastast on raamatukogu ambulatooriumihoones.

Alates 1. jaanuarist 2020 tegutsevad Ahula Raamatukogu, Albu Raamatukogu, Ambla Raamatukogu, Käravete Raamatukogu, Aravete Raamatukogu, Imavere Raamatukogu, Järva-Jaani Raamatukogu, Kareda Valla Raamatukogu, Karinu Raamatukogu, Koeru Raamatukogu, Käsukonna Külaraamatukogu ja Päinurme Raamatukogu Järva vallaraamatukogu allüksustena.

Viited 

Järva vald
Järva maakonna raamatukogud
Simon Coveney

Simon Anthony Coveney (sündinud 16. juunil 1972 Corkis) on Iirimaa poliitik, ta kuulub erakonda Fine Gael. Ta on 14. juunist 2017 Iirimaa välis- ja kaubandusminister.

Ta sündis aastal 1972 Corkis. Ta õppis Clane'is Kildare'i krahvkonnas Leinsteri provintsis Clongowes Wood College'is, kuid keskhariduse sai ta Corkis Presentation Brothers College'is. Seejärel õppis ta University College Cork'is ja Gurteen Agricultural College'is (Tipperary krahvkonnas), misjärel ta lõpetas BSc kraadiga põllumajanduse alal Kuningliku Põllumajandusülikooli (:en:Royal Agricultural University) Cirencesteris Gloucestershire'i krahvkonnas.

Ta oli aastatel 1998–2004 Iirimaa parlamendi alamkoja Dáil Éireanni liige (Fine Gaeli nimekirjas). Aastatel 2004–2007 oli ta Euroopa Parlamendi liige; europarlamendis olles kuulus ta Euroopa Rahvapartei/Euroopa Demokraatide fraktsiooni. Euroopa Parlamendi ridades oli ta aastani 2007, tema järeltulijaks europarlamendis sai Colm Burke. 2007. aasta Iirimaa parlamendivalimistel valiti ta uuesti Dáil Éireanni liikmeks (Fine Gaeli nimekirjas).

Isiklikku 
Tema isa Hugh Coveney (1935–1998) oli samuti erakonna Fine Gael poliitik. Ta on aastast 2008 abielus ja kolme lapse isa.

Iirimaa poliitikud
Iirimaalt valitud Euroopa Parlamendi liikmed
Sündinud 1972