joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Mitmelasuline raketiheitja

Mitmelasuline raketiheitja (mitmik reaktiiv raketiheitja) on rakettidega tulistav relv, mille laskeseade koosneb mitmest rakettide väljatulistamiseks valmistatud sarnasest paralleelsest stardijuhikust. Mitmelasulised raketiheitjad on harilikult suurtükiväe relvasüsteemid.

Omadused 
Raketiheitjate eriliseks näitajaks on võimas tulejõud, mis tuleneb suurest laskekiirusest. Rakette on võimalik tulistada välja nii järjestikku kiirtulena, kui ükshaaval. Raketid tulistatakse välja kas torudest, raamidest või siinidelt, mida tavaliselt on 12...40 tk ja mis annavad väljalennuks vajaliku tõstenurga. Mitmelasulise raketiheitja raketid on üldjuhul juhitamatud. Pärast tulelöögi andmist on võimalik raketiheitjaga kiirelt positsiooni vahetada. Tänapäeva raketiheitjad on iseliikuvad, harvem haakes veetavad. Nende maksimaalne laskekaugus võib küündida mitmekümne kilomeetrini.

Mitmelasulist raketiheitjat käsitseb tavaliselt raketiheitjameeskond nooremallohvitseri või vanemallohvitseri juhtimisel.

Ajalugu 
Mitmelasulised raketiheitjad võeti laialdaselt kasutusele teise maailmasõja ajal. Neist tuntumateks tuleb pidada 1941. aastal kasutusele võetud vene raketiheitjat (esialgse nimetusega "kaardiväe miinipilduja" - Гвардеиский миномет) BM-13 Katjuša ja saksa raketiheitjat Nebelwerfer ("uduheitja"). Saksa poolel tavatseti vene raketiheitjaid kutsuda "Stalini oreliks". Raketiheitjaid kasutasid ka lääneliitlased.

Pärast sõda on raketiheitjaid täiustatud. Tõusnud on laskekaugus ja -täpsus, kuid põhimõte on jäänud samaks.

Näited

Ameerika Ühendriigid 
 M142 HIMARS
 M270 MLRS

Ukraina 
 Burevii

Venemaa 
Grad, lasketorusid 40 ja kaliiber: 122,4 mm
BM-27 Uragan, torusid 16, kaliiber 220 mm
Smertš, lasketorusid 12, kaliiber 300 mm
9A52-4 Tornado, torusid, 15/8/6, moon 122mm/220mm/300mm
TOS-1 Buratino, kolmekümne toruline 220 mm
Kristjan Kasearu

Kristjan Kasearu (sündinud 21. aprillil 1986) on eesti laulja ja näitleja.

Algusaastad
Kasearu on lõpetanud Pärnu Ühisgümnaasiumi. Muusika juurde jõudis ta alles keskkoolis. Oma esimese kitarri teenis ta terve suve bensiinijaamas töötades.

Muusikaline tegevus
2004. aasta märtsis sai alguse ansambel Elav Legend, mida võib pidada Paradise Crew' eelkäijaks. Bänd hakkas üsna kiirelt populaarsust koguma. Oma rolli mängis kindlasti ka näitlejatöö Nuku- ja Noorsooteatri muusikalis "Romeo & Julia" 2006. ja 2007. aastal, kus Kasearu kehastas Romeot.

2007. aastal osales ta võistlusel Eurolaul 2007 kahe looga: "So much to say" (muusika Madis Muul, sõnad Kristjan Kasearu), mida esitas ansambel Paradise Crew ja mis saavutas 7. koha (1771 häält), ning looga "Romeo & Julia" (muusika Elmar Liitmaa, sõnad Jaagup Kreem), mis oli duett näitlejatar Hele Kõrega ja mis saavutas 2. koha (9350 häält).

Paradise Crew tegutsemise ajal oli Kasearu ansambli solist.

2008. aastal osales koos Paradise Crew'ga samuti võistlusel Eurolaul 2008 looga "Üksinduses" (muusika Kristjan Kasearu, Madis Muul, sõnad Kristjan Kasearu), mis saavutas 7. koha (1189 häält).

Aastal 2010 osales Kasearu peaosatäitja Troyna Nuku- ja Noorsooteatri muusikalis "Keskkoolimuusikal".

Paradise Crew läks 2010. aastal laiali.

Film ja televisioon
Pärast muusikali esimest hooaega sai ta pakkumise mängida Kadri Kõusaare filmi "Magnus" peaosa, mille Kasearu ka vastu võttis. Tegemist on ühega vähestest Eesti filmidest, mis on jõudnud Cannes'i filmifestivalile. 

Alates septembrist 2014 mängib ta Kanal 2 komöödiasarjas "Köök".

Ta osales 2016. aasta sügishooajal meelelahutussaates "Su nägu kõlab tuttavalt".

Diskograafia
"Rock and Roll on elu" – Elav Legend (TopTen; 2005)
"Jääda endaks" – Paradise Crew (BG Muusik; 2008)

Singlid
2006 – "Pilveräbalad" (muusikalist "Romeo & Julia")

Eesti lauljad
Eesti näitlejad
Sündinud 1986
Töölö

Töölö on piirkond Helsingis, mille moodustavad kaks linnaosa: kesklinnale lähemal asuv Etu-Töölö ja kaugemal asuv Taka-Töölö.

Töölö küla on esmakordselt mainitud 1476. aastal. 19. sajandil hakati sinna ehitama suvilaid.

Vaata ka
 Töölön Pallokenttä

Välislingid 

http://kaupunginosat.net/toolo/

Helsingi linnaosad
Shropshire

Shropshire on krahvkond Kesk-Inglismaal. Piirneb läänes Walesiga. See on Inglismaa üks kõige hõredamini asustatud krahvkondi.

Shropshire'is asuvat Ironbridge Gorge'i peetakse tööstusrevolutsiooni hälliks.

Haldusjaotus

Shropshire jaguneb 2 tervikomavalitsuseks:
 Shropshire Council
 Telford and Wrekin 

Enne 1. aprilli 2009 jagunes Shropshire 6 omavalitsusüksuseks: 

 North Shropshire
 Oswestry
 Shrewsbury and Atcham
 South Shropshire
 Bridgnorth
 Telford and Wrekin (tervikomavalitsus)

Välislingid 

http://www.shropshire.gov.uk/

Inglismaa krahvkonnad
Gloucestershire

Gloucestershire on krahvkond Inglismaal. Piirneb läänes Walesiga. 

Suuremad asulad on Cheltenham, Stroud, Cirencester ja Tewkesbury.

Välislingid 

http://www.gloucestershire.gov.uk/

Inglismaa krahvkonnad
Gloucester

Gloucester on linn Inglismaal, Gloucestershire'i halduskeskus. Asub Severni jõe ääres.

Tänapäeva linna kohale rajasid roomlased kindlustatud asula Colonia Nervia Glevensium.

2007. aasta juulis kannatas linn üleujutuste all.

Gloucester on tuntud oma katedraali ja paljude kirikute poolest.

Välislingid 

http://www.gloucester.gov.uk/

Suurbritannia linnad
Vana-Rooma asulad
Staffordshire

Staffordshire on krahvkond Inglismaa keskosas. 

Staffordshire jaguneb 9 omavalitsusüksuseks: 

 Tamworth
 Lichfield
 Cannock Chase
 South Staffordshire
 Stafford
 Newcastle-under-Lyme
 Staffordshire Moorlands
 East Staffordshire
 Stoke-on-Trent (tervikomavalitsus)

Välislingid 

http://www.staffordshire.gov.uk/

Inglismaa krahvkonnad
Peeter Jakobi

Peeter Jakobi (15. oktoober 1940 – 21. september 2014 Tallinn) oli eesti näitleja. 

Ta lõpetas 1968. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri.

Jakobi töötas aastatel 1973–2008 Rakvere Teatris.

Filmograafia
Jakobi ilmselt tuntuim roll on Ivo Schenkenbergi osa filmis "Viimne reliikvia".

 1969 "Viimne reliikvia", mängufilm – Ivo
 1970 "Ahvatluste tund", muusikafilm – Kurat
 1971 "Metskapten", mängufilm – Välismaalane
 1971 "Noor pensionär" telemängufilm
 1971 "Teatriöö", muusikafilm
 1972 "Verekivi", mängufilm – Konrad
 1985 "Puud olid...", mängufilm – Sillakohtu lambut
 1989 "Inimene, keda polnud", mängufilm – Lavatööline
 1997 "Minu Leninid", mängufilm – Jagow, Saksa välisministeeriumi Riigisekretär
 2003 "Kingapuu", tudengifilm – Vanaisa
 2005 "Libahundi needus", mängufilm – Vanaisa
 2005 "Stiilipidu", mängufilm – Härra Kask
 2006 "Konkurss", tudengifilm – Komisjoni liige
 2006 "Vana daami visiit", mängufilm – Loby
 2009 "Sinine on sügavlilla", tudengifilm – Semjon
 2010 "Rare Exports", mängufilm – Pietari's Elf
 2012 "Valge doomino", tudengifilm – Raamatukogutöötaja
 2013 "Elavad pildid", mängufilm – Parun
 2017 "Mehetapja/Süütu/Vari", mängufilm – Kellamees Peetska (Mehetapja)

Ta mängis ka seriaalides "Õnne 13" , "Ohtlik lend" ja "Kired" ja filmis "Rare exports: A Christmas Tale" (2010).

Tunnustus
 2001 – Rakvere Kroonimärk
 2013 – Eesti Näitlejate Liidu auraha

Isiklikku
Aastatel 1966–1974 oli abielus Katrin Karismaga, abielust sündis poeg Ivo.

Viited

Välislingid
 
 Näitleja ei usu muusiku õnne 
 Suri armastatud näitleja Peeter Jakobi 

Rakvere Teatri näitlejad
Eesti filminäitlejad
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia vilistlased
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1940
Surnud 2014
Sariin

Sariin ehk GB on 1939. aastal sünteesitud fosfororgaaniline närvimürk, mida saab kasutada keemiarelvana. Nimetus "Sarin" on moodustatud selle leiutanud saksa teadlaste nimetähtedest: Gerhard Schrader, Ambros, Rüdiger ja Van der LINde.

Füüsikalistelt omadustelt on tegemist värvitu ja lõhnatu kergestilenduva vedelikuga. Sariini saab kasutada kahekomponendilise relvana, sest tekib kergesti kahe prekursori - metüülfosfonüüldifluoriidi ja isopropüülalkoholi ning isopropüülamiini segu omavahelisel reaktsioonil.

Sariin mõjub närvisüsteemile, blokeerides pöördumatult ensüümi atsetüülkoliini esteraas (pöördumatu koliinesteraasi inhibiitor).
Koliinesteraas lagundab närviülekandes kasutatud atsetüülkoliini, lõpetades sellega närviülekande. Kui koliinesteraas on inhibeeritud, ei lagundata atsetüülkoliini, mistõttu tekib selle üleküllus ja koliinergiline närviülekanne jätkub lõpmatult. Selline pidev koliinergiline ülekanne viib lihasparalüüsi ja -spasmide tekkeni ning lõpuks organismi surmani.

Sariinimürgistuse esimesed sümptomid on vedela lima tekkimine hingamisteedes ("nina hakkab tilkuma"), survetunne rinnus ja pupillide ahenemine (mioos). Varsti järgnevad hingamisraskused, iiveldus ja rohke süljeeritus. Kontroll keha üle kaob, mürgitatu oksendab, roojab ja urineerib kontrollimatult. Järgnevad lihaste tõmblused. Lõpuks tekib kooma, millele järgnevate lihaste spastiliste kokkutõmmete käigus inimene sureb. Mürgiga kokkupuute järgselt võib sõltuvalt doosist ja kokkupuute kestusest lühi- või pikaajaliste tagajärgedena esineda verejooks ninast ja suust, krambihood, kontrollimatu treemor, ülim valgustundlikkus, kõrge palavik, gripilaadsed sümptomid, teadvusekaotus, unehäired, mälukaotus, nägemishäired.

Sariini tappev kontsentratsioon (LC50) on aurude sissehingamisel 35 mg/m3/minutis, läbi naha vedelikuna 1700 mg/m3/minutis, aurudena läbi naha 10 000 mg/m3/minutis.

Vastumürgina kasutatakse tänapäeval atropiini (m-kolinoblokaator, takistab liigse atsetüülkoliini toimet m-kolinoretseptoritel) pralidoksiimi (atsetüülkoliini esteraasi reaktivaator, reaktiveerib atsetüülkoliini esteraasi, nii et see saab taas atsetüülkoliini lagundada) ja diasepaami (krampide leevendamiseks).

Nõukogude sõjaväes kasutati vastumürgina suukaudselt TARENi.

1993. aasta keemiarelvade konventsiooniga on sariini valmistamine ja säilitamine keelatud. Võimaliku keemiarelvana kuulub sariin ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr. 687 järgi 1991. aastast massihävitusrelvade hulka.

Sariini on terrorirünnakutes kasutanud äärmuslik usulahk Aum Shinrikyo eesotsas (guru) Shoko Asaharaga, kes 1995. aastal paiskas viies rünnakus Tokyo metroosse sariini. Rünnakutes hukkus 12 inimest, tõsiselt kannatanuid oli 50, ligi 1000 oli kergemaid kahjustusi, haiglasse pöördus üle 5000 inimese.

Mürgid
Terrorism
Toksikoloogia
Keemiarelvad
Busseto

Busseto on linn Itaalias Parma provintsis Emilia-Romagna maakonnas, Busseto valla keskus.

Itaalia asulad
Emilia Romagna
Transponeerimine (täpsustus)

Transponeerimine on mitmetähenduslik sõna:
 transponeerimine on muusikas heli või helide kollektsiooni helikõrguslik nihutamine konstantse intervalli võrra.
 transponeerimine on krüptograafias elementaarne tehe
 transponeerimine on matemaatikas teisendus, mis seab maatriksile vastavusse transponeeritud maatriksi.
Lehetäilised

Lehetäilised (Aphidoidea) on putukate rühm (käsitletakse ülemsugukonnana) nokaliste seltsist. 

Lehetäilisi on maailmas üle 4400 liigi. Eestist on seni leitud üle 140 liigi lehetäisid, kuid eeldatavasti elab siin vähemalt 250 lehetäiliiki.

Klassifikatsioon 
Lehetäilised liigitatakse järgmistesse sugukondadesse:
 Adelgidae - pahktäilased
 Aphididae – lehetäilased
 Eriosomatidae 
 Phylloxeridae.

Kirjeldus 
Lehetäid on väikesed, maksimaalselt 5 millimeetri pikkused õrnade kehakatetega putukad. Esineb nii tiivulisi kui tiivutuid vorme ja erinevused nende vahel ei piirdu ainult tiibade olemasolu või puudumisega. Tiivutute isendite pea on tunduvalt väiksem kui tiivuliste oma. Tundlad koosnevad kahest jämedamast aluslülist ja kuni neljalülilisest niitjast tundlapiust. Tiivulistel isenditel esineb ka kolm täppsilma. Nokk koosneb neljast lülist. Rindmik on küllalt tugev, lülistus on selgesti märgatav, eriti tiivututel loomadel. Kui tiivad esinevad, on nad suhteliselt pikad, ulatudes üle tagakeha tipu. Eestiivad on tagatiibadest pikemad ja ka laiemad, mõlemad tiivapaarid on klaasjalt läbipaistvad. Jalad on saledad, hüppevõime puudub. Tagakeha on suhteliselt suur, mõnikord esinevad selgmiselt mitmesugused liigispetsiifilise kujuga jätked (sugukonnal Aphididae). Tiivulistel loomadel on tagakeha alati tunduvalt väiksem kui tiivututel.

Lehetäide seas on nii mono- kui polüfaagseid liike. Viimasel juhul peetakse liigi põhiperemeheks seda taimeliiki, millel asub talvituv arengujärk (muna või vastne). Lehetäid on alati koloniaalse eluviisiga. Nende viljakus on kõrge, ideaalsete tingimuste korral ulatuks üheainsa emase järeltulijate hulk aastas miljarditeni. Aasta jooksul esineb terve hulk põlvkondi. Koloniaalse eluviisi tõttu on lehetäid sageli ohtlikeks taimekahjuriteks. Eriti ohtlikud liigid on näiteks viinapuutäi (Phylloxera vastatrix), veritäi (Eriosoma lanigerum), valge juuretäi (Trifidaphis phaseoli). Lisaks imemisele võivad lehetäid olla taimedele ohtlikud ka taimehaiguste levitajatena.

Konsortsium
Lehetäide väljaheitest toituvad sipelgad. Lehetäidest toituvad lepatriinud, eriti seitsetäpp-lepatriinu, samuti kiilassilmlased, nt harilik kiilassilm, pärltiiblaste vastsed, sirelased, tume-pehmekoor jmt.

Viited

Välislingid 
Sissekanne ADW-s 
Sissekanne ITIS-es
Sissekanne NCBI-s

Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Aphidoidea seisuga 05.12.2013.
Valladolidi provints

Valladolidi provints on Hispaanias Castilla-Leóni autonoomse piirkonna keskosas asuv provints.

Kliima 

Valladolidi provintsi aastane keskmine temperatuur on +12,0 °C, jaanuaris +4,0 °C, augustis +21,0 °C.

Aastas sajab keskmiselt 442 mm, sealhulgas jaanuaris 47 mm ja augustis 13 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2544 tundi, sealhulgas jaanuaris 95 ja augustis 338 tundi.

Viited

Välislingid 

Valladolidi provintsi sait
Valladolid

Valladolid on linn Hispaanias, Castilla-Leóni autonoomse piirkonna pealinn ja Valladolidi provintsi keskus. Asub Pisuerga jõe ääres.

14. sajandist 1561. aastani oli Valladolid Kastiilia pealinn.

Linnas toimub filmifestival Semana Internacional de Cine de Valladolid (Seminci).

Valladolidi ülikool on asutatud 1346. aastal ja on üks Euroopa vanimaid.

20. mail 1506 suri seal Christoph Kolumbus. Valladolidis on sündinud või elanud mitmed tuntud kirjanikud, nende hulka kuuluvad näiteks Miguel de Cervantes, Rosa Chacel ja Jose Zorilla.

Linnas on Renault' autotehas.

Linn jaguneb halduslikult 5 osaks, millest 2 (Navabuena, El Rebollar) asuvad eksklaavina põhiterritooriumist lahus.

Ilmad on linnas vahelduvad, külmad talved ja väga soojad suved, mil temperatuur võib ulatuda üle 30 kraadi.

Viited
Claire Rambeau

Claire Rambeau (sündinud 8. mail 1951 Californias Santa Barbaras) on endine USA fotomodell. 

Ta oli Playboy Playmate oktoobris 1971 (Pompeo Posari fotod) ja Playboy saksa väljaande Playmate augustis 1972 (saksa väljaande esimene number). 

Intervjuus Playboyle ütles Claire, et on mõnda aega elanud Paraguays ning seejärel muu hulgas Arizonas, Californias ja Oklahomas. Claire õppis mõnda aega Arizona Ülikoolis, läks siis Los Angelesse modellitööd tegema ning siirdus seejärel Inglismaale.

Välimus
Playboys poseerimise ajal oli tema rinnaümbermõõt 91 cm vööümbermõõt 61 cm ja puusaümbermõõt 91 cm . 

Tema kasv on 180 cm ja kaal oli 60 kg. 

Juuksed on mustad, silmad pruunid.

Välislingid
Sissekanne Playboy saidil

Sündinud 1951
Ameerika Ühendriikide modellid

en:List of Playboy Playmates of 1971#October
Dingo (ansambel)

Dingo on Soome rokkansambel, mis tegutseb alates aastast 1982. Dingo tuntuimad laulud on "Autiotalo", "Kirjoitan", "Levoton Tuhkimo", "Sinä ja minä", "Nahkatakkinen tyttö", "Pyhä klaani", "Perjantai", "Rio Ohoi" ja "Musta leski". Ansambel on müünud Soomes üle 500 000 heliplaadi.

Suurimat edu nautis ansambel aastatel 1984–1986, mil Soomet tabas nn Dingo-maania.

Liikmed 
 Pertti Neumann – vokaal 1982–
 Taago Daniel – bass 2015–
 Rein T. Rebane – kitarr 2015–
 Vallo Vildak trummid 2015–
 Petri Lapintie – klahvpillid 2015–

Endised liikmed
 Robert Engstrand – klahvpillid 2007–2011
 Erik Valkama – kitarr 2005–2014
 Ville Siuruainen – trummid 2008–2014
 Vesa Kuhlman – bass 2008–2014

Diskograafia

Stuudioalbumid 
"Nimeni on Dingo" (1984)
"Kerjäläisten valtakunta" (1985)
"Pyhä klaani" (1986)
"Via Finlandia" (1994)
"Purppuraa" (2005)
"Humisevan harjun paluu" (2008)

Kontsertalbumid 
"Live" (2009)

Kogumikud 
"Tuhkimotarina" (1993) 
"Sinä & Minä" (1993)
"Suomen parhaat" (1994)
"20 suosikkia – Autiotalo" (1997)
"Parhaat" (1999)
"Dingomania" (2004)
"Tähtisarja – 30 suosikkia" (2006)
"Kunnian päivät 1983–1986" (2006)
"Sound Pack" 2CD+DVD (2010)
"Autiotalon aarteet"  (2017)

Singlid 
 Sinä ja minä / Lakatut varpaankynnet (1984)
 Levoton Tuhkimo / Aino (1984)
 Pistoolisankari / Huumeita Japaniin (1984)
 Pistoolisankari / Apinatarhaan (1984)
 Autiotalo / Nimeni on Dingo (1984) (Dingon myydyin single, myyty yli 10 000 kpl)
 Kirjoitan / Rio Ohoi (1985)
 Nahkatakkinen tyttö / Kerjäläisten valtakunta (1985)
 Kunnian kentät (remix) / Sata rohkeaa laivaa / Ota paha pois (Live) (MAXI-single, 1985)
 Kunnian kentät (remix) / Sata rohkeaa laivaa (1985)
 The House Without a Name / Tell Me Now (1986)
 The House Without A Name (Extended version) / Tell Me Now (Maxi mix) (1986)
 Kreivin sormus / Koulukapina (1986)
 Juhannustanssit / Hullu Henri (1986)
 Levoton Tuhkimo (remix) / Nahkatakkinen tyttö (1992)
 Perjantai / Sinä ja minä (remix) (1993)
 Nähdään taas / Ruma ankanpoika (1994)
 Elämäni sankari / Via Finlandia (1994)
 Elämäni sankari / Ameriikassa (1994)
 Sinä ja minä / Jokainen aamu (Promo) (1999)
 Sinä ja minä / Lakatut varpaankynnet (uusiojulkaisu) (2004)
 Autiotalo (update 04) / The House Without A Name / Autiotalo (alkuperäinen) (2004)
 Musta Leski (2005)
 Purppuraa (2005)
 Elossa jouluna (Promo) (2007)
 Skorpioninainen (Promo) (2008)
 Laivauutisia (Promo) (2008)
 Indiana (Promo) (2009)
 Adios Rosario (18. kesäkuuta 2012)
 Facebookissa (2012)
 Tähtenä taivaalla (2018)

Viited

Välislingid
 http://www.dingomania.fi
 Intervjuu Pertti Neumanniga. Ringvaade, 25. november 2011

Soome ansamblid
2007. aasta naiste jalgpalli maailmameistrivõistlused

2007. aasta naiste jalgpalli maailmameistrivõistlused olid V maailmameistrivõistlused naiste jalgpallis, mis toimusid Hiinas 10.-30. septembrini. Mänge peeti viies linnas: Chengdu, Hangzhou, Shanghai, Tianjin ja Wuhan.

Osalenud riigid 

Iga alagrupi kaks paremat pääsesid veerandfinaali, kus kohtusid tabeli ühel poolel A1 - B2 ja C1 - D2 ning teisel poolel B1 - A2 ja D1 - C2. Paaride võitjad kohtusid omavahel poolfinaalides.

Alagrupi mängud

A-alagrupp 

 
Mängud
<table>

B-alagrupp 

<table>

C-alagrupp 

<table>

D-alagrupp 

<table>

Finaalmängud

Veerandfinaalid

Poolfinaalid

Pronksimäng

Pronksimängus kohtusid Shanghais omavahel Norra ja USA. USA läks 30. minutil Abby Wambachi väravast juhtima. Teise poolaja alguses, 46. minutil, suurendas ta edu kahele väravale. 58. ja 59. minutil lõid värava vastavalt Lori Chalupny ja Heather O'Reilly ning USA edu kasvas neljale väravale. Norra auvärava lõi Ragnhild Gulbrandsen 63. minutil. Mängu parimaks valiti Lori Chalupny USA võistkonnast.

Finaal

Finaali jõudsid Saksamaa ja Brasiilia naiskonnad. Mäng toimus 30. septembril Shanghais, samal päeval ja samal staadionil nagu pronksimäng. Esimene poolaeg mängiti väravateta viiki. Teisel poolajal suutsid sakslannad lüüa 2 vastuseta jäänud väravat – Birgit Prinz 52. ja Simone Laudehr 86. minutil. Mängu parimaks valiti Saksamaa naiskonna väravavaht Nadine Angerer.

Saksamaa tuli teist korda maailmameistriks, suutes kaitsta 2003. aastal Ameerika Ühendriikides võidetud tiitlit.

Välislingid 

MM-i ametlik kodulehekülg

 
Maailmameistrivõistlused, 2007 naiste jalgpall
Jalgpalli maailmameistrivõistlused
Viking Line

Viking Line on Soome laevakompanii, millele kuuluvad parvlaevad sõidavad Läänemere laevaliinidel.
Viking Line on aastakümneid olnud Silja Line'i konkurent, nüüdseks on see firma Tallinki peamine konkurent Soome ja Rootsi vahelistel liinidel, aga ka Tallinna–Helsingi liinil. Viking Line'i tegevdirektor (CEO) on Mikael Backman, kes vahetas 2010. aastal sel kohal välja pikaaegse tegevdirektori Nils-Erik Eklundi, kes kuulub nüüd ettevõtte nõukogusse.

Viking Line'i aktsia on noteeritud Helsingi Börsil. Laevakompanii on tuntud oma tasakaaluka majanduspoliitika ja säästliku majandamise poolest ning olnud ettevaatlik laevastiku uuendamisel. Hiljutise kasumi abil kavatseb Viking Line tellida 2 uut laeva Turu–Stockholmi liinile. 8. veebruaril 2010 ütles Viking Line üles Viking ADCC ehituslepingu, sest laevatehas ei suutnud tähtajast kinni pidada.

22. detsembril 2010 sõlmisid Viking Line ja STX Finlandi Turu laevatehas lepingu uue parvlaeva ehitamiseks, mis valmis jaanuaris 2013. Viking Grace on maailma esimene suur parvlaev, mille Wärtsilä peamasinad töötavad vedela maagaasiga. Laevale on lisatud ka rootorpuri.

Aprillis 2017 sõlmis Viking Line lepingu uue parvlaeva ehitamiseks Hiina Xiameni laevatehasega. 2800 reisijakohaga laev Viking Glory pidanuks valmima 2020. aastal, kuid sai valmis alles detsembris 2021 ning see alustab 1. märtsil 2022 sõitmist Turu-Stockholmi liinil. Suveks 2017 tõi Viking Line Tallinna-Helsingi liinile kiirparvlaeva Express, mida turundatakse nimega Viking FSTR.

Praegune laevastik

Endine laevastik

Tellitud, kuid pole kunagi kohale toimetatud 

Nimekiri ei ole täielik.

Vaata ka 
Silja Line – põhiline konkurent Soome ja Rootsi vahel
Tallink – Silja Line'i omanik ja põhiline konkurent Soome ja Eesti vahel

Viited

Kirjandus 
The road across the sea. Göteborg, 2010. ISBN:978-91-978123-4-4 (inglise keeles)
Tie meren yli. Göteborg, 2009. ISBN: 978-91-977697-9-2 (soome keeles)

Välislingid 
http://www.vikingline.ee
http://www.vikingline.fi

Soome reederid
Soome ettevõtted
Wallace Spearmon

Wallace Spearmon (sündinud 24. detsembril 1984 Chicagos) on USA kergejõustiklane. Tema põhiala on 200 meetri jooks.

Spearmon lõpetas Arkansases Fayetteville'i keskkooli ja astus Arkansase ülikooli, kus lõpetas kaks kursust, enne kui hakkas elukutseliseks. Ta tuli 200 meetri jooksus 2004 USA ülikoolide meistriks ning 2005 USA ülikoolide sise- ja välismeistriks.

200 meetri jooksus võitis ta 2005. aastal hõbemedali maailmameistrivõistlustel Helsingis ajaga 20,20, 2007. aastal pronksmedali maailmameistrivõistlustel Osakas ajaga 20,05 ja 2009. aastal pronksmedali maailmameistrivõistlustel Berliinis. 2007. aastal arvati ta ka USA 4×100 m teatejooksumeeskonda, mis tuli maailmameistriks.

Tema isiklik rekord 19,65 on kõigi aegade 5. tulemus. Ehkki ta jookseb kurvi suhteliselt aeglaselt ja möödub konkurentidest distantsi teisel poolel, on tema 100 meetri jooksu isiklik rekord üksnes 9,96. Selle rekordi püstitas ta 28. septembril 2007 Shanghais, edestades valitsevat maailmameistrit Tyson Gayd (USA).

IAAF-i finaalvõistlustel tuli Spearmon 200 meetri jooksus 2005 Monacos kolmandaks ajaga 20,21, kaotades Gayle (19,96) ja Christopher Wallace'ile (Jamaica, 20,19) ning 2006 Stuttgardis teiseks ajaga 19,88 (võitis Gay 19,68-ga).

2006. aasta maailma karikavõistlustel võitis Spearmon 200 meetri jooksu ajaga 19,87, edestades ka Usain Bolti. USA meeskond oli Euroopa järel teine.

2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis ületas Spearmon finaalis lõpujoone kolmandana, ent diskvalifitseeriti kõrvalrajale astumise tõttu nagu ka teisena lõpetanud Churandy Martina. Seetõttu said teise ja kolmanda koha ameeriklased Shawn Crawford ja Walter Dix.

Saavutused

Maailmameistrivõistlustel 
2005 Helsingis
 hõbemedal 200 m jooksus 20,20
2007 Osakas
 pronksmedal 200 m jooksus 20,05
2009 Berliinis
 pronksmedal 200 m jooksus 19,85

Maailma karikavõistlustel 
2006 Ateenas
1. koht 200 m jooksus 19,87

IAAF-i finaalvõistlustel 
2005 Monacos
3. koht 200 m jooksus 20,21
2006 Stuttgardis
2. koht 200 m jooksus 19,88

Isiklikud rekordid

Isiklikku 

Spearmon on 191 cm pikk ja 79 kg raske.

Tema isa Wallace Spearmon seenior on samuti sprinter, kes võitis 1987 universiaadi (maailma üliõpilasmängud) 200 m jooksus.

Vaata ka 
Kergejõustik 2008. aasta suveolümpiamängudel

Välislingid 
 
 Spearman USA kergejõustikuliidu kodulehel

Ameerika Ühendriikide jooksjad
Sündinud 1984
Neoliitiline revolutsioon

Neoliitiline revolutsioon oli ühiskonna ümberkorraldumise periood mesoliitikumi ja neoliitikumi vahel, üleminek hankivalt majanduselt viljelevale majandusele. Neoliitilise revolutsiooni käigus ilmusid kõplapõllundus ja karja kasvatamine. Inimeste eluviis muutus ühtlasi paikseks ning rahvaarv kasvas.

Arheogeneetika 
Lähis-Idast  pärineva  neoliitilise kultuuri  levimisega  on viimasel ajal seostatud inimeste geneetiliste näitajate levikut. Arheogeneetika andmete alusel on Euroopas levinud neoliitilist kultuuri seostatud E1b1b liini ja haplogrupp J levikuga, mis arvatakse olevat saabunud Euroopasse vastavalt  Põhja-Aafrikast ja Lähis-Idast. Aafrikas on põllumajanduse levikut ja eriti Bantu ekspansiooni seotud Lääne-Aafrikast  pärineva Y-kromosoomi haplogrupp E1b1a levikuga.

Kiviaeg

sv:Neolitikum#Den neolitiska revolutionen
Viira veskimüür

Viira veskimüür (ka Veskimüür, Viira Veskikalju, Viira Taevaskoda) on liivakivipaljand Põlva maakonnas Räpina vallas Võhandu jõe vasakul kaldal. 

Paljandi kõrgus on 16,5 m. Viira veskimüür asub Viira külas Viira vesiveski kõrval, veskipaisust 50 m allavoolu.

Välislingid

Eesti paljandid
Räpina vald
Regioonide loend ÜRO liigituse järgi

See artikkel loetleb maailma regioone ÜRO liigituse järgi 2008. aasta seisuga.

Aafrika

Ida-Aafrika
Burundi
Djibouti
Eritrea
Etioopia
Keenia
Komoorid
Madagaskar
Malawi
Mauritius
Mayotte (Prantsusmaa)
Mosambiik
Réunion (Prantsusmaa)
Rwanda
Sambia
Seišellid
Somaalia
Uganda
Tansaania
Zimbabwe

Kesk-Aafrika
Angola
Ekvatoriaal-Guinea
Gabon
Kamerun
Kesk-Aafrika Vabariik
Kongo
Kongo Demokraatlik Vabariik
São Tomé ja Príncipe
Tšaad

Põhja-Aafrika
Alžeeria
Egiptus
Liibüa
Lääne-Sahara
Maroko
Sudaan
Tuneesia

Lõuna-Aafrika
Botswana
Lesotho
Namiibia
Lõuna-Aafrika Vabariik
Svaasimaa

Lääne-Aafrika
Benin
Burkina Faso
Elevandiluurannik
Gambia
Ghana
Guinea
Guinea-Bissau
Libeeria
Mali
Mauritaania
Niger
Nigeeria
Roheneemesaared
Saint Helena (Suurbritannia)
Senegal
Sierra Leone
Togo

Ameerika

Ladina-Ameerika ja Kariibi mere regioon

Kariibi mere regioon
Anguilla
Antigua ja Barbuda
Aruba
Bahama
Barbados
Briti Neitsisaared
Dominica
Dominikaani Vabariik
Grenada
Guadeloupe
Haiti
Hollandi Antillid
Jamaica
Kaimanisaared
Kuuba
Martinique
Montserrat
Puerto Rico
Saint-Barthélemy
Saint Kitts ja Nevis
Saint Lucia
Saint Martin (Prantsusmaa osa)
Saint Vincent ja Grenadiinid
Trinidad ja Tobago
Turks ja Caicos
USA Neitsisaared

Kesk-Ameerika
Belize
Costa Rica
Guatemala
Honduras
Mehhiko
Nicaragua
Panama
El Salvador

Lõuna-Ameerika
Argentina
Boliivia
Brasiilia
Colombia
Ecuador
Falklandi saared (Malviini saared)
Guyana
Paraguay
Peruu
Prantsuse Guajaana
Suriname
Tšiili
Uruguay
Venezuela Bolivari Vabariik

Põhja-Ameerika
Ameerika Ühendriigid
Bermuda
Gröönimaa
Kanada
Saint-Pierre ja Miquelon

Aasia

Kesk-Aasia
Kasahstan
Kõrgõzstan
Tadžikistan
Türkmenistan
Usbekistan

Ida-Aasia
Hiina
Hongkong
Macau
Jaapan
Lõuna-Korea
Mongoolia
Põhja-Korea

Lõuna-Aasia
Afganistan
Bangladesh
Bhutan
India
Iraan
Maldiivid
Nepal
Pakistan
Sri Lanka

Kagu-Aasia
Birma
Brunei
Ida-Timor
Indoneesia
Kambodža
Laos
Malaisia
Filipiinid
Singapur
Tai
Vietnam

Lääne-Aasia
Araabia Ühendemiraadid
Armeenia
Aserbaidžaan
Bahrein
Gruusia
Iisrael
Iraak
Jeemen
Jordaania
Katar
Kuveit
Küpros
Liibanon
Omaan
Palestiina
Saudi Araabia
Süüria
Türgi

Euroopa

Ida-Euroopa
Bulgaaria
Moldova
Poola
Rumeenia
Slovakkia
Tšehhi
Ukraina
Ungari
Valgevene
Venemaa

Põhja-Euroopa
Ahvenamaa
Eesti
Fääri saared
Island
Iirimaa
Kanalisaared
Guernsey
Jersey
Läti
Leedu
Man
Norra
Rootsi
Soome
Suurbritannia
Svalbard ja Jan Mayen
Taani

Lõuna-Euroopa
Albaania
Andorra
Bosnia ja Hertsegoviina
Gibraltar
Hispaania
Horvaatia
Itaalia
Kreeka
Põhja-Makedoonia
Malta
Montenegro
Portugal
San Marino
Serbia
Sloveenia
Vatikan

Lääne-Euroopa
Austria
Belgia
Holland
Liechtenstein
Luksemburg
Monaco
Prantsusmaa
Saksamaa
Šveits

Okeaania

Austraalia ja Uus-Meremaa
Austraalia
Norfolk
Uus-Meremaa

Melaneesia
Fidži
Paapua Uus-Guinea
Saalomoni Saared
Uus-Kaledoonia
Vanuatu

Mikroneesia
Belau
Guam
Kiribati
Marshalli Saared
Mikroneesia Liiduriigid
Nauru
Põhja-Mariaanid

Polüneesia
Ameerika Samoa
Cooki saared
Prantsuse Polüneesia
Niue
Pitcairn
Samoa
Tokelau
Tonga
Tuvalu
Wallis ja Futuna

Välislingid
Geograafilised regioonid ja nende koosseis ÜRO kodulehel

Regioonid
ÜRO
Marek Plawgo

Marek Plawgo (sündinud 25. veebruaril 1981 Ruda Śląskas) on Poola kergejõustiklane (400 m jooksja ja 400 m tõkkejooksja).

Plawgo võitis 2000. aastal Santiagos juunioride MM-il kuldmedali 400 m tõkkejooksus ajaga 49,23. 4×400 m teatejooksus tuli ta ajaga 3.07,05 kolmandaks.

Järgmisel aastal tuli ta Poola meistriks ja jooksis end Euroopa karikavõistlustel teiseks ajaga 48,98. Samal aastal jõudis ta maailmameistrivõistlustel Edmontonis eeljooksudest edasi, kuid poolfinaali jäi ajaga 49,80 pidama. See andis 18. koha.

2002. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Viinis tuli ta ajaga 45,39 tõketeta 400 m distantsil Euroopa meistriks. Ta osales ka 4×400 m teatejooksus, kus tuli ajaga 3.05,50 Euroopa meistriks.

2002. aasta EM-il Münchenis tuli Plawgo 400 meetri jooksus 45,40-ga neljandaks. Samal aastal oli ta Euroopa karikavõistlustel kolmas.

2004. aasta olümpiamängudel Ateenas jooksis ta 400 m tõkkejooksu eeljooksus, kus võinuks mitte pingutada, 47,67-ga isikliku hooaja tippmargi ja poolfinaalis, kus juba tuli pingutada, 48,16-ga Poola rekordi. Finaaliks enam jõudu ei jätkunud: ajaga 49,00 oli ta 6. Poolfinaali aja kordamine andnuks pronksmedali.

2006. aasta Euroopa meistrivõistlustel Göteborgis jooksis ta poolfinaalide parima aja 19,13 ja parandas seda finaalis veelgi (48,71). See andis Periklis Iakovakise järel hõbemedali.

Hiljem samal aastal oli ta Euroopa karikavõistlustel ajaga 48,76 kolmas, kaotades selgelt Kerron Clementile (USA) ja Louis Jacob van Zijlile (Aafrika).

2007. aasta MM-il Ōsakas võitis ta 400 m tõkkejooksus rahvusrekordiga 48,12 pronksmedali. Ta jooksis poolfinaalide kiireima aja 48,18 ja parandas seda finaalis veelgi. 48,12 andis Clementi ja Felix Sanchezi järel kolmanda koha. Ta osales ka Poola meeskonnas 4×400 m teatejooksu pronksmedali võitmisel. Teatejooksu eeljooksus teda välja ei pandud, vaid üksnes finaalis, kus ta jooksis avavahetust.

Aasta lõpus IAAF-i finaalvõistlustel finišeerusid korraga Plawgo, Clement ja James Carter. Fotofiniši abil tunnistati Plawgo 48,35-ga võitjaks, Clement jäeti sama ajaga teiseks ja Carter sajandiku võrra kehvema ajaga kolmandaks.

Saavutused

Maailmameistrivõistlustel 

 2007  Osakas
  pronksmedal 400 m tõkkejooksus 48,12
  pronksmedal 4×400 m teatejooksus 3.00,05

Maailma karikavõistlustel 

2006  Ateenas
3. koht 400 m tõkkejooksus 48,76

IAAF-i finaalvõistlustel 

2007  Stuttgardis
1. koht 400 m tõkkejooksus 48,35

Juunioride maailmameistrivõistlustel 

 2000  Santiagos
  juunioride maailmameister 400 m tõkkejooksus 49,23
  pronksmedal 4×400 m teatejooksus 3.07,05

Euroopa meistrivõistlustel 

2006  Göteborgis
  hõbemedal 400 m tõkkejooksus 48,71

Euroopa sisemeistrivõistlustel 

2002  Viinis
  Euroopa sisemeister 400 m jooksus 45,39
  Euroopa sisemeister 4×400 m teatejooksus 3.05,50

Isiklikud rekordid

Isiklikku 

Marek Plawgo oli tippsportlasena 183 cm pikk ja kaalus 72 kg.

Välislingid
 

Poola kergejõustiklased
Sündinud 1981
Chris Kaman

Christopher Zane Kaman (sündinud 28. aprillil 1982) on USA endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 13 hooaega, neist enamiku Los Angeles Clippersis.

NBA karjäär
2003. aasta NBA draft'ist kuuendana Los Angeles Clippersisse valitud Kaman veetis esimeses koduklubis kokku kaheksa aastat, tuues oma parimal, 2007/08. hooajal keskmiselt 15,7 punkti, 12,7 lauapalli ja 2,8 viskeblokeeringut mängus. Kamani karjääri resultatiivseimaks kujunes hooaeg 2009/10, mil ta saagiks jäi keskmiselt 18,5 punkti ja 9,3 lauapalli mängus.

Pärast edukaid aastaid Clippersis liitus Kaman 2012. aastal üheks hooajaks New Orleans Hornetsiga, siirdus seejärel aastaks Dallas Mavericksi ja taas vaid üheks hooajaks Los Angeles Lakersi ridadesse. 2014. aasta suvel sõlmis Kaman lepingu Portland Trail Blazersiga, kus mängis karjääri viimased kaks hooaega.

Saavutused
 NBA tähtede mäng (2010)
 Kesk-Ameerika konverentsi (MAC) aasta mängija (2003)

Rahvuskoondis
Kamanil on USA ja Saksamaa topeltkodakondsus, kuna ta vanavanemad olid sakslased. Kaman esindas Saksamaa korvpallikoondist nii 2008. aasta Pekingi olümpiamängudel (10. koht) kui ka 2011. aasta Euroopa meistrivõistlustel Leedus (9.–10. koht).

Välislingid
 Chris Kaman – NBA.com
 Chris Kaman – Basketball-Reference.com

Ameerika Ühendriikide korvpallurid
Sündinud 1982
Bătdâmbâng

Bătdâmbâng on linn Kambodžas, Bătdâmbângi provintsi keskus. 

Bătdâmbâng asutati Khmeeri impeeriumi kõrgajal 11. sajandil. Pärast Siiami (praeguse Tai) jõudude sissetungi sai linnast Siiami idaprovintside peamine äri sõlmpunkt. Prantsuse-Siiami lepinguga 23. märtsist 1909 läks linn nagu ka provints Prantsusmaa võimu alla. Teise maailmasõja ajal püüdis Tai Jaapaniga tehtud salajase lepinguga ala taas enda võimu alla haarata, kuid liitlase lüüasaamise tõttu tagastas ala Prantsusmaale. 1953. aastal anti ala ametlikult Kambodžale.

Välislingid 
Bătdâmbângi linna ja provintsi kodulehekülg (khmeeri ja inglise keeles)

Batdambang

km:ក្រុងបាត់ដំបង
Siĕm Réab

Siĕm Réab (khmeeri ក្រុងសៀមរាប) on linn Kambodžas, Siĕm Réabi provintsi keskus. Asub Tônlé Sabi jõe loodekaldal. 

Siĕm Réabist vahetult põhjas asub Ângkôr.

Linna servas asub Siĕm Réabi – Ângkôri rahvuslik lennujaam.

Välislingid 
 Linna koduleht

Kambodža linnad
Barclay plats

Barclay plats asub Tartu kesklinnas Ülikooli, Vallikraavi ja Küüni tänava vahel. Platsil asub Barclay de Tolly monument.

11. novembril 1849 avati feldmarssal Michael Andreas Barclay de Tolly monument. Ligi paarkümmend aastat oli monumendi ümber munakivisillutis, 1868. aastal hakati platsile haljastust rajama. Hiljem piirati monument aiaga ja selle siseserva istutati madalad puud, keskele suuremad puud. Osa platsist jäi tühjaks. 1879. aastal istutati juurde uusi puid, kujundati rohuplatse ja lisati pargipingid. 

1929. aastal korrastati platsi haljastust ja ausamba ümber kujundati lillepeenar. Eraldiasuv kolmnurkne iluplats rajati kaubahoovi ette 1932. aastal. 

1999. aastal külvati platsile muru ja ehitati purskkaev (autor Arnold Matteus, seadistamine ringvoolule 1999, projekt AS Kobras 1998). Platsi teed said kivikatte aastal 2000 (projekt AS Kommunaalprojekt).

Barclay platsi ääres Ülikooli tänaval asub Barclay hotell.

Pildid

Tartu pargid
Tartu väljakud
Floeem

Floeem ehk niin on taimede juhtkude, mille kaudu liiguvad vees lahustunud fotosünteesi produktid (suhkrud). Tavaliselt liiguvad vesilahustunud suhkrud lehtedest säilituskudedesse, kuid vahel ka säilituskudedest teistesse kudedesse.

Floeemi moodustavad sõelelemendid, parenhüümirakud ning spetsialiseerunud kaasrakud.

Vaata ka 
ksüleem

Välislingid 
Floeemi joonis

Taimeanatoomia
Taimekoed
Atlantise maja

Atlantise majaks kutsutakse tänapäeval hoonet, mis paikneb Tartus Emajõe vasakul kaldapealsel Ülejõe linnaosas Kaarsilla ja Rahu silla vahele jääval alal (tuntud ka kui Holmi kvartal). Ametlik aadress on Narva mnt 2. Varem tunti seda hoonet peamiselt restorani Kaunas majana. Atlantise majaks hakati hoonet kutsuma pärast seda, kui seal avati ööklubi Atlantis.

Atlantise maja kõrval haljasalal asub 1977. aastast pärinev Mare Mikofi skulptuurigrupp 100 000. tartlase sünni tähistamiseks.

Ajalugu
Enne Teist maailmasõda paiknes selles asukohas Eesti esimene paikkino Illusion. Teises maailmasõjas sai Tartu lahingutegevuses rängalt kannatada ja hävisid mitmed jõeäärsed ehitised. Pärast varemete koristamist otsustati, et Emajõe kaldaäärseid alasid uuesti täis ei ehitata. Erand on tehtud kaldapealsele kohvik-restoranile, mis sai nime Tartu sõpruslinna Kaunase järgi.

Restoran Kaunas
Uue hoone projekteeris 1962. aastal Voldemar Herkel. Hoone valmis 1969. aastal, sisearhitekt oli Aate-Heli Õun. Uus hoone oli projekteeritud toitlustusasutuseks, selles paiknesid söökla, baar, kulinaariakauplus ja restoran. Restorani projekteerides oli inspiratsiooniks olnud viikingilaev. Maja ehitamisel võeti eeskujuks Le Corbusier ja teised modernismi klassikud. Hoone ümbruses on palju rohelust ning see on kenasti vaadeldav mõlemalt jõekaldalt ja sildadelt. Restorani ja selle interjööri on näha olnud ka mitmes filmis, näiteks lava kaarduvat tagaseina on näha mängufilmis "Keskea rõõmud" (1986).

Ööklubi Atlantis
1995. aastal tehti hoones suurem ümberehitus ning AS Alexela Entertainment avas esimesel korrusel toona Eesti ühe suurema ööklubi Atlantis. Pidulik avamine oli 8. detsembril 1995. Teisel korrusel säilis ka restoran, lisaks renditi välja nõupidamisruume. Klubi Atlantis suleti 2017. aasta kevadel.

Maja praegused asukad
2017. aasta sügisel kolis majja huvikool Shaté Tantsukool.

Majas tegutsevad veel Tartu Tantsuakadeemia, Alexela Loomelava, Emerald Studio Shop, Shaté Loovuskeskus ja Green Room Cafe. 

Tartu Tantsuakadeemia on Tartu kesklinnas otse Emajõe kaldal asuv tantsukeskus, kus toimuvad treeningud ja tantsuüritused kõigile soovijaile.

Alexela Loomelava on uuenduslik ala nii tantsuetendustele, konverentsidele kui ka muudele üritustele. Seal on toimunud näiteks Tempecy Dance Company etendused ja Prima Vista kirjandusfestivali avamine.   

Emerald Studio Shop on Tartu kesklinnas asuv butiik, kus müüakse elustiili, spordi ja tantsuga seotud tooteid.

Shaté Loovuskeskus on uue põlvkonna noortekeskus, mis ühendab avatud noorsootöö põhimõtted ja võimalused oma loovuse arendamiseks.

Green Room Cafe on terrassiga lounge otse Emajõe kaldal. Green Roomis korraldatakse mälumänguõhtuid ja teemapidusid.

Viited

Tartu ehitised
Eesti klubid
Tartu ööklubid
Dizzy Gillespie

Dizzy Gillespie (õieti John Birks Gillespie; 21. oktoober 1917 Cheraw, Lõuna-Carolina osariik, USA – 6. jaanuar 1993 New York, New Yorgi osariik, USA) oli USA džässtrompetimängija, -helilooja ja laulja. 

Ta oli koos Charlie Parkeriga 1940. aastate džässmuusika eestvedaja. Tema muusika oli iseloomulik bebop'ile.

Välislingid 

Ametlik koduleht

Ameerika Ühendriikide heliloojad
Ameerika Ühendriikide džässmuusikud
Sündinud 1917
Surnud 1993
Hainichen

Hainichen (ka Gellertstadt) on väikelinn Saksamaal Saksimaa Kesk-Saksimaa kreisis.

Linnaosad 
 Bockendorf,
 Cunnersdorf,
 Eulendorf,
 Gersdorf,
 Falkenau,
 Riechberg,
 Siegfried ja
 Schlegel.

Viited

Välislingid
 Linna kodulehekülg

Saksimaa linnad
Saksimaa vallad
Kesk-Saksimaa kreis
Lunzenau

Lunzenau on väikelinn Saksamaal Saksimaa Kesk-Saksimaa kreisis.

Linnaosad 
 Berthelsdorf
 Cossen
 Elsdorf
 Göritzhain
 Rochsburg
 Himmelhartha

Välislingid
 Linna kodulehekülg

Saksimaa linnad
Saksimaa vallad
Kesk-Saksimaa kreis
Jim Ashilevi

Jim Ashilevi (sündinud 29. augustil 1984 Tallinnas) on eesti kirjanik ja lavastaja.

Ta õppis Tallinna Inglise Kolledžis ja seejärel suundus Tallinna Ülikooli audiovisuaalse meedia erialale, mille ka lõpetas. Õpingud jätkusid Viljandi Kultuuriakadeemias lavastaja erialal, mille ta lõpetas 2011. aastal.

Ta on kirjutanud näidendeid ning avaldanud lühiproosat ja luulet ajakirjades Vikerkaar, Värske Rõhk, Vihik ja ZA/UM.

Juhtis 2010. aasta sügisest 2014. aasta alguseni telesaadet "OP!".

2013. aastast on Ashilevi Von Krahli Teatri koosseisuline liige. Töötab lavastaja, näitleja ja dramaturgina.

Teoseid
"Portselansuits" (2007) – näidend
"Nagu poisid vihma käes" (2007) – näidend
"Ma olen elus olemise tunne" (2011) – romaan
"Žilett. Monolooge ja dialooge ajastuväärilisest teatrist" (2014) – raamat, koostajad Jim Ashilevi ja Valle-Sten Maiste
"Kehade mets" (2015) – romaan
"Armastuskirju teatrile" (2016) – raamat

Tunnustus
2005 Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse II preemia ("Nagu poisid vihma käes")
2006 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Nagu poisid vihma käes")
2013 Kristallkingakese auhind
2015 Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistlusel III koht käsikirjaga "Kehade mets"
2018 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia(„Unusta/Unista“)

Isiklikku
Tema ema on laulja Siiri Känd-Ashilevi. Tema õde on Sandra Ashilevi.

Viited

Välislingid
Ene Paaver. Jim Ashilevi armulugu teatriga Postimees, 26. oktoober 2005
Dagmar Lamp "Jim - teatri poolt kodustamata kirjanik".  Õhtuleht 7. aprill 2007 (intervjuu, foto)
Indrek Kuus "Jim Ashilevi usub vaimsesse kapitali".  19. september 2010 (artikkel, foto)

Eesti kirjanikud
Tallinna Ülikooli vilistlased
Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia vilistlased
Sündinud 1984
Viking XPRS

Viking XPRS on Soome laevakompanii Viking Line kiire parvlaev, mis on ehitatud STX Europe'i laevatehases Helsingis. Viking XPRS sõidab liinil Tallinn–Helsingi, esimese reisi tegi laev 28. aprillil 2008.

Viking XPRS 

Viking XPRS on esimene spetsiaalselt Viking Line'i jaoks ehitatud laev pärast 1990. aastal valminud Kalypsot. Ühtlasi on tegemist Viking Line'i esimese kiire parvlaevaga. Laeva maksumus oli 120...130 miljonit eurot. Laev teeb mõlemas suunas 2 reisi päevas.

Aluse ristiema on Soome laulja Paula Koivuniemi.

Laev sõitis varem Rootsi lipu all ja tema kodusadam oli Norrtälje. Alates 24. jaanuarist 2014 hakkas laev sõitma Eesti lipu all ning kodusadamaks sai Tallinn. Laeval vahetati välja kõik rootsikeelsed sildid eestikeelsete vastu ning tööd sai uus ligi 200 liikmeline laevapere.

Viited

Välislingid
 Viking XPRS Viking Line'i kodulehel
 M/S Viking XPRS Fakta om Fartyg (rootsi keeles)

Eesti reisilaevad
Kolga looduskaitseala

Kolga looduskaitseala on kaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Looduskaitseala suurus on 274,5 hektarit.

Kaitseala (tollase nimega Kolga oja ja luidete kaitseala, pindala 125 ha) moodustati 1991. aastal. 2006. aastal nimetati see ümber Kolga looduskaitsealaks.

Kaitseala jaguneb Saulepi ja Kolga sihtkaitsevööndiks. 

Looduskaitseala eesmärk on kaitsta väärtuslikke metsakooslusi, eriti luitemetsi (Kolga luited), Kolga jõge ning kaitsealuseid linnu- ja loomaliike. Lindudest pesitsevad seal rariteetsed merikotkas ja kassikakk. Loomadest elutsevad looduskaitsealal rebane, põder, kährik ja metssiga. 

Metsakooslustes vahelduvad loodusmetsad kultuurpuistutega.

Kirjandus 
Reigo Roaste. Kolga looduskaitseala. Eesti Loodus. 2006, nr 8.

Välislingid 
Kolga looduskaitseala kaitse-eeskiri

Eesti looduskaitsealad
Lääneranna vald
Naumburg

Naumburg (Naumburg an der Saale) on linn Saksamaa idaosas Saksi-Anhaldi liidumaal Burgenlandkreisis. Asub Unstruti suudmes Saale ääres.

Ajalugu
Naumburgi on mainitud esmakordselt 1012. aastal. 1029. aastal sai linnast piiskopi residents. Naumburgil on linnaõigused alates 1144. aastast. Kuulus Hansa Liitu.

Vaatamisväärsused
Naumburgi toomkirik
Naumburgi raekoda

Välislingid
Naumburgi koduleht
Saksi-Anhalti linnad
Ants Simm

Ants Simm (aastani 1938 Hans Simm, 9. oktoober 1877 Kivilõppe küla, Tarvastu vald (endine Vana-Suislepa vald) – 14. märts 1946) oli eesti näitleja, lavastaja, diplomaat ja ajakirjanik.

Elukäik 
Ants Simm sündis Simmi talus Jaan Simmi ja Ann Simmi (sündinud Jaas) peres. Tema noorem vend oli Juhan Simm. Õppis Vana-Suislepa vallakoolis ja Tarvastu kihelkonnakoolis. Jätkas õpinguid Tartus gümnaasiumis 1891–1899.

Õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust 1899–1905.

Töökäik
 1902–1908 Postimehe toimetuse töötaja 
 1906–1921 Vanemuise näitleja ja lavastaja, 1914–1921 direktor 
 1919–1920 Tartu linnapea 
 1921–1922 Postimehe toimetaja 
 1922–1924 Berliini saatkonna vanemametnik ja konsul 
 1925–1940 Tartu Eesti Laenu ja Hoiu Ühisuse juhatuse esimees
 Eesti Üliõpilaste Seltsi esimees 1903–1906

Seltskondlik tegevus
Taara" Seltsi juhatuse liige; Tartu Eesti Laenu ja Hoiu Ühisuse nõukogu liige 1910–20, "Vanemuise" Seltsi esimees 1932–34, Eesti Rahvapanga nõukogu liige a-st 1937.

Isiklikku
Abiellus 19.02.1905 Linda Kaartiga (16.12.1882 – 8.12.1958 Tallinn). Ants Simm on maetud Simmi talu kalmistule Kivilõppe külas Tarvastu vallas.
Lapsed: Eha Simm (Kitsapea) *1906; Jaan Simm 1907–1976, Anneliis Simm *1920

Autasud: Kotkaristi V klass 1930 

Ants Simmi 60. sünnipäeva puhul 18. oktoobril 1937 otsustas Tartu seltskond kinkida talle hobuse (kuueaastane tiine mära, hind 540 krooni), kes anti talle üle 17. veebruaril 1938.

Viited

Kirjandus
Kalju Haan, "Vääriti koheldud Ants Simm" – aastaraamatus Teatrielu 2003, Tallinn 2004. Lk 236–243

Välislingid

Eesti ajakirjanikud
Eesti näitlejad
Vanemuise näitlejad
Eesti lavastajad
Tartu linnapead
Eesti diplomaadid
Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmed
Sündinud 1877
Surnud 1946
Abava jõgi

Abava on jõgi Lätis, Venta parempoolne lisajõgi. Saab alguse Pālanda järvest, voolab algselt põhja, seejärel lääne suunas. Kandava ja Sabile vahel voolab ürgorus. Oru kaitseks on moodustatud Abava ürgoru looduspark. Pikkus 129 km.

Viited 

Läti jõed
Venta jõgikond
Penig

Penig on linn Saksamaal Saksimaa Kesk-Saksimaa kreisis.

Linnaosad 
Dittmannsdorf, Arnsdorf, Amerika, Thierbach, Zinnberg, Tauscha, Chursdorf, Langenleuba-Oberhain, Wernsdorf, Niedersteinbach, Markersdorf, Obergräfenhain I ja Obergräfenhain II.

Välislingid
 Linna kodulehekülg

Saksimaa linnad
Saksimaa vallad
Kesk-Saksimaa kreis
Rochlitz

Rochlitz on suur kreisilinn Saksamaal Saksimaa Kesk-Saksimaa kreisis.

Linnaosad 
Breitenborn, Noßwitz, Penna, Stöbnig, Wittgendorf ja Zaßnitz.

Viited

Välislingid
 Linna kodulehekülg

Saksimaa linnad
Saksimaa vallad
Kesk-Saksimaa kreis
Neftejugansk

Neftejugansk on linn Venemaal Handi-Mansi autonoomses ringkonnas, Neftejuganski rajooni keskus. Asub Obi jõe ääres.

Neftejugansk on asutatud 1961. aastal naftamaardla juurde. Linnaõigused sai 1967. aastal.

Peamine tööstusharu on nafta- ja gaasitööstus. Linnas tegutsev endine Jukose tütarfirma Juganskneftegaz kuulub nüüd Rosneftile.

Viited 

Handi-Mansimaa linnad
Elektrostaatika

Elektrostaatika on füüsika haru, mis uurib inertsiaalsüsteemi suhtes paigalseisvate elektriselt laetud osakeste ja kehade elektrilist  vastastikmõju ja tasakaalu tingimusi.

Elektrostaatika põhiülesanne on elektrivälja kuju leidmine laengute, juhtide, dielektrikute ja muude laetud kehade etteantud paigutuse järgi. 

Elektrivälja kuju järgi on võimalik arvutada ka laengutele mõjuvaid jõude. Elektrivälja kuju arvutamise üks põhivõrrandeid on Poissoni võrrand.

Elektrostaatika aluseks on Coulomb'i seadus, millele 19. sajandi esimesel poolel lisandus vajalik matemaatiline teooria.

Vaata ka 

 Elektromagnetism
 Staatiline elekter
Abdullah Tammi

Abdullah Tammi (varasema nimega Risto Olavi Tammi, sündinud 11. juulil 1949 Paimios) on soome usutegelane ja endine ärimees. Ta on Soome Islamipartei asutaja.

Ta on elanud Eestis ja oskab eesti keelt.

Tammi oli aastakümneid Nõukogude Liidu julgeolekukomitee KGB agent, keda koolitati ka ebaseduslikult okupeeritud Eestis, Tallinna  lähedal.

Viited

Välislingid 

Soome islamipartei asutaja igatseb Eestisse 
 18. juuni 2008, 14:41, Soome Islamipartei juht tunnistas üles KGB kasuks nuhkimise
 18.06.2008 14:41, Soome Islamipartei juht tunnistas üles KGB kasuks nuhkimise

Soome poliitikud
Ettevõtjad
Usujuhid
KGB töötajad
Sündinud 1949
Männimetsa tee (Tallinn)

Männimetsa tee on kohalik tee (tänav) Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis. 

Tänav saab alguse Pajude puiesteelt ning kulgeb ligikaudu edela suunas, ristudes Paplite puiestee ja Kaskede puiesteega. Väljaspool linna jätkub samanimeline Saue valla kohalik tee Laagri alevikus. Tallinnast Laagrisse ulatub samanimeline aadressiobjekt (liikluspind), mis kattub mõlema kohaliku teega.

Männimetsa tee ääres paiknevad põhiliselt eramud, ka kortermajad. Osa tänavast kuulub Veskimöldre elamurajooni. 

Männimetsa tee Tallinna osa on Pääsküla Keskkooli ja Kivimäe Põhikooli teeninduspiirkonnas. 

Läbi Männimetsa tee kulgeb liinitaksoliini nr 224 marsruut. 

Männimetsa tee sai nime 4. septembril 1970.

Majad

44
Männimetsa tee 44 on Sae tänava nurgal asetsev kolmekorruseline korterelamu. Majas on 15 korterit.

Viited

Nõmme linnaosa tänavad
Thomas Brussig

Thomas Brussig (sündinud 19. detsembril 1965 Berliinis Saksamaal) on üks kaasaja tuntumaid Ida-Saksa päritolu kirjanikke. Tema tuntud romaan, mis on ilmunud ka eesti keeles, kannab pealkirja "Kangelased nagu meie".

Välislingid 

Thomas Brussigi koduleht

Saksa kirjanikud
Sündinud 1965