Reoveesete

Reoveesete (edaspidi ka sete) on reoveest füüsikaliste, bioloogiliste või keemiliste meetoditega eraldatud suspensioon, mis jaguneb orgaanilise aine töötlemistõhususe alusel töödeldud ja töötlemata setteks. Reoveesete on suurim reovee töötlemise kõrvalprodukt mahu järgi. Vastavalt jäätmeseadusele käsitletakse reoveesetet jäätmena. Sama seaduse järgi on see biolagunev jääde.

Reoveesette käitlemise all mõistetakse reoveesette haldamist ja puhastamist.

Reoveesette liigid
Orgaanilise aine töötlemistõhususe alusel jaguneb reoveesete
töödeldud ja
töötlemata setteks.
Reoveesete on töödeldud, siis kui selles sisalduv orgaaniline aine on pinna- ja põhjaveele, mullale, taimedele, loomade ja inimeste tervisele ohutuks muudetud. Sete on töötlemata, kui selles on ainult vähendatud veesisaldust või kui settele on lisatud tugimaterjale, kuid seda pole regulaarselt segatud ning sete pole seisnud vähemalt kuus päeva temperatuuril üle 60 °C.

Olenevalt sellest, millises reoveepuhastuse etapis reoveesetet eraldatakse, võib seda liigitada järgmiselt:
eelsetitamisel tekkiv sete, mida nimetatakse ka toorsetteks, toormudaks või esmaseks mudaks;
bioloogilise puhastuse jääkaktiivmuda, s.o aktiivmudapuhastuses tekkiv muda või biomuda;
segamuda, s.o toorsette ja/või biomuda segu.

Reoveesette koostis ja omadused
Reoveesete koosneb seitsmest põhikomponendist.

Vesi
Töötlemata sette peamine komponent on vesi. Niiskussisaldus sõltuvalt kasutatud käitlusmeetodi tüübist on tavaliselt 99,8–88,0%. See teebki reoveesette töötlemise ja kõrvaldamise üheks keerulisemaks keskkonnaprobleemiks selles valdkonnas. Järkjärgulisel vee eemaldamisel tihendamis- ja tahendamisprotsesside tulemusena saavutatakse sette kuivainesisaldus kuni 20%.

Orgaaniline aine
Sete sisaldab rohkesti orgaanilist ainet, milleks on enamasti mikroorganismid ja nende laguproduktid. Orgaanilise aine sisaldus varieerub, sõltuvalt kasutatud käitlusmeetodist. Selle väärtus võib ulatuda 70%-ni.

Toitained
Reoveesete sisaldab taimtoitaineid, millest olulisemad on lämmastik (N), fosfor (P) ja kaalium (K). Nende keskmised kontsentratsioonid töödeldud reoveesettes on vastavalt 3,3%, 2,3% ja 0,3%. Need ühendid ongi põllumajanduslikult kõige väärtuslikumad. Settes sisalduvad veel kaltsium (Ca), magneesium (Mg) ja raud (Fe).

Patogeenid
Patogeen on mikroorganism või keemiline aine, mis on võimeline kutsuma taim- või loomorganismis esile haigusi. Reoveesettest võib leida neli peamist patogeenide liiki:
bakterid (Salmonella sp, Shigella sp, Vibrio cholerae, Campylobakter jejuni, Escherichia coli);
viirused (A-hepatiit, rotaviirus, polioviirus, reoviirus, kalitsiviirus);
algloomad (Cryptosporidium, Entamoeba histolytica, Giardia lamblia, Toxoplasma gondii);
helmintid (Ascaris lumbricoides, Ascaris suum, Trichuris trichiura, Toxocara canis, Taenia saginafa, Taenia solium, Necator americanu).

Raskmetallid
Reoveesette kasutamine põllumajanduses on saanud palju tagasilööke just raskmetallide esinemise tõttu. Raskmetallid pärinevad linnade ja asulate tööstusettevõtetest ja keemialaboritest. Analüüsid on näidanud, et keskmiselt sisaldub raskmetalle rohkem settes kui põllumajandusmaas. See tähendab, et kontrollimatu sette kasutamine väetistena võib tõsta raskmetallide kontsentratsiooni mullas.

Reoveesette komponentide hulka kuuluvad ka anorgaanilised ühendid (silikaadid, Ca ja Mg ühendid) ja toksilised orgaanilised ühendid – polüklooritud bifenüülid (PCB), polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (PAH), lineaarsed alküülbenseensulfonaadid (LAS) ning dioksiinid.

Vaata ka 
 Reoveesette käitlemine

Viited

Setted
Veepuhastus