joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Friedrich Robert Faehlmanni tänav

Friedrich Robert Faehlmanni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Raua ja Kadrioru asumis.

Tänav algab Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänavalt ja lõpeb August Weizenbergi tänavaga ristudes.

Hoonestus 
Fr. R. Faehlmanni tänav 1/ Kreutzwaldi 15 (algse aadressiga Kreutzwaldi 15/Faehlmanni 9), kultuurimälestis nr 8135
Fr. R. Faehlmanni tänav 2/ F. R. Kreutzwaldi t 17, kultuurimälestis nr 8133
Fr. R. Faehlmanni tänav 4, kultuurimälestis nr 8134
Fr. R. Faehlmanni tänav 12, Eesti Rahvusringhäälingu Eesti Televisiooni uus hoone (Eesti Televisiooni vana hoone asub Gonsiori tänav 27)
Fr. R. Faehlmanni tänav 28 asub Louis Christopfi ja Moissei Klibanski projekteeritud elamu.

Pühendatud Friedrich Robert Faehlmannile.

Ajalugu 
Tänava kohta on ka kasutatud nimekuju Fählmanni tänav, saksa keeles ka Fählmannstraße ja vene keeles ул. Фридриха Роберта Фельмана., Faehlmanni tänav sai oma nime 1928. aastal.

1965. aastal valminud Eesti Televisiooni telemaja hoone lõikas läbi senise Carl Robert Jakobsoni tänava ja sellest põhja poole jääv Jakobsoni tänava osa liideti Friedrich Robert Faehlmanni tänavaga.

Viited

Välislingid 

Kesklinna linnaosa tänavad
Lükati tee

Lükati tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kloostrimetsa asumis.

Tänav algab Kose teelt ja lõppeb Kloostrimetsa teega ristudes. Osa tänavast kulgeb Pirita jõe kõrvalt.

Kose tee 27 // Lükati tee 1 on 20. sajandi algusest pärinev elamu, ehitusmälestis. 

Tänavat läbib Pirita-Kose-Kloostrimetsa ringrada. 

Lükati teel on Lükati sild (Randvere sild) üle Pirita jõe.

Lükati tee sai nime 12. juulil 1949. Tänav on saanud nime Pirita jõe kaldal asuva vana Lükati veskitalu järgi.

Viited

Välislingid

Pirita linnaosa tänavad
Paavli tänav

Paavli tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Karjamaa ja Sitsi asumis. Paavli tänav algab Kopli tänavalt ja lõpeb Sõle tänaval.

Paavli tänav on lõunaedela–põhjakirdesuunaline, 545 meetri pikkune ja kannab registrinumbrit 7840604. Paavli tänava viimane lõik enne Sõle tänavaga ristumist (umbes 200 m) on avatud vaid kergliiklejaile.

Tänava nimi
Tänav rajati 17. jaanuaril 1923. Tänav sai nime väidetavalt ühe majaomaniku nime järgi. Tänava saksakeelsed nimed olid Paulstraße, Pawelstraße ja Pawlowsche Straße ning venekeelne Павловская улица.

1939. aasta aprillis tegi Tallinna Linnavalitsus ettepaneku nimetada Paavli tänav ümber Kaali tänavaks, mis ei leidnud aga linnavolikogus toetust.

27. juunil 1950 nimetati tänav Aleksandr Popovi järgi ümber Aleksandr Popovi tänavaks ehk Popovi tänavaks. Algne tänavanimi taastati  3. augustil 1990.

Hoonestus ja taristu
 Paavli tänav 4, A-Ülevaatus Pelgulinna
 Paavli tänav 6, Paavli Kaltsukas
 Paavli tänav 10, Sõle Rimi Supermarket

Viited

Välislingid
 A-Ülevaatus Pelgulinna
Paavli Kaltsukas
Sõle Rimi Supermarket

Põhja-Tallinna tänavad
Piiskopi tänav

Piiskopi tänav on tänav Tallinna vanalinnas Toompea allasumis.

Tänav kulgeb Pika jala algusest Kiriku platsile. Tänava pikkus on umbes 80 m.

Hoonestus 
Lossiplats 5 // Rutu 6// Piiskopi 1 
Elamu Kiriku plats 2 // Kohtu tn 2 // Piiskopi tn 2 kvartalis, aadressiga Kohtu tn 2. Kultuurimälestis nr 3000. Aadlielamu lasi 1798. aastal ehitada perekond Kaulbars, alates 1814. aastast oli maja krahv H. H. Tiesenhauseni kasutuses. 20. sajandi alguses tegutses Douglase tänav 2 hoones Eestimaa Saksa Seltsi era-tütarlastekool "Henriettenschule". 1930. aastatel ehitati hoonesse korterid ja hoone natsionaliseeriti 1940. aastal Natalie Tollilt. Eesti NSV ajal tegutses hoones Fr. R. Kreutzwaldi nimeline Eesti NSV Riiklik Raamatukogu. 
Elamu Lossi plats 5 // Rutu tänav 1 // Piiskopi tänav 1. Kultuurimälestis nr 3006.
Parun Tolli aadlisuguvõsa hoonestik, elamu Kiriku plats 2 / Kohtu tänav 2 / Piiskopi tänav  2 / Pikk jalg 16 on Kultuurimälestis nr 3000. 	
Piiskopimaja, EELK Konsistooriumi hoone. Kiriku plats 3 / Piiskopi tänav. Ajalooline Eestimaa piiskoppide residents. Venemaa keisririigi ajal  asus hoones Douglase tänav 3 VELK Tallinna konsistooriumiringkonna Konsistoorium, kuni 1920. aastani elas hoones Eestimaa superintendent, kes oli ka Tallinna toomkiriku Tallinna Püha Neitsi Maarja Piiskoplik Toomkoguduse ülemõpetaja. Maja oli siis ka Tallinna Toomkiriku saksa koguduse pastoraat. EELK Konsistoorium asus tol ajal hoopis Piiskopi tänav 3 hoones. 1934. aastal andis president Konstantin Päts oma dekreediga maja ja ka Kiriku tänav 8 maja Tallinna toomkirikule üle tasuta kasutamiseks. 1940. aastal võeti Kiriku plats 3 maja ära Nõukogude Liidu sõjaväe kasutusse ning tagastati kirikule 1991. aastal.

Ajalugu 
Keskajal oli praegusel Piiskopi tänaval Toompea Suur linnuse Toome värav, mille lääneseinast on osa säilinud Lossi plats 6 Piiskopi tänava poolses seinas.

Piiskopi tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi - Douglase  tänav, Duglase tänav, Tuglase tänav, Kallaku tänav; saksa keeles Douglasstraße, Douglasberg, Bischofstraße; vene keeles Дугласская ул., Пийскопи, ул.

10. aprillil 1935. aastal  Tallinna Linnavolikogu otsusega nimetati  Piiskopi tänavaks. 

13. juulist 1948 nimetati tänav Tallinna TRN Täitevkomitee otsusega Kallaku tänavaks, Piiskopi tänava nimetus taastati 13. novembril 1989. aastal, Tallinna RSN Täitevkomitee otsusega.

Viited

Välislingid

Kesklinna linnaosa tänavad
Toompea tänavad
Vilivalla mõis

Vilivalla mõis (ka Villivalla mõis; saksa keeles Williwalla) oli Suuremõisa mõisa kõrvalmõis Pühalepa kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 1783.

Viited

Välislingid

Läänemaa mõisad
Pühalepa kihelkond
Hiiumaa mõisad
Võnnu mõis

Võnnu mõis (saksa keeles Wenden) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna.

Mõisat mainiti esimest korda 1341. aastal.

Viited

Välislingid

Eestimaa fideikomissmõisad
Läänemaa mõisad
Ridala kihelkond
Haapsalu linn
Pivarootsi mõis

Pivarootsi mõis (saksa keeles Piwarootz, varem Paulsruhe) oli rüütlimõis Karuse kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Lääneranna valda.

Mõis rajati 1670. aastatel Karinõmme mõisast eraldatud alast.

Pivarootsi mõisa tuuleveski 
1869. aastal ehitatud Hollandi tüüpi tuulikus jahvatati vilja viimati 1920. aastatel, kuid Teise maailmasõjani jäi veskiümbrus külanoortele meelepäraseks kogunemis- ja peopaigaks. Pärast sõda oli tuulik mõnda aega kasutusel Nõukogude piirivalve vaatetornina, kuid jäi siis peagi seisma. 1990. aastate alguseks olid tuulikust alles vaid murenevad paekivimüürid. Pärast viieaastast taastamist rajati Pivarootsi tuulikusse Peeter Punga eestvõtmisel suurejooneline puhkekompleks. Tuuliku neljal korrusel asuvad söögi- ja kaminasaal, koosolekuruum, saunakompleks ning kahekohaline sviit ööbijatele, samuti väike muuseum.

Viited

Välislingid

Läänemaa mõisad
Karuse kihelkond
Türsamäe mõis

Türsamäe mõis (saksa keeles Türsel) oli rüütlimõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

Mõis asutati 17. sajandil.

1869. aastal anti Eestimaal vabaks mõisate omandamise õigus, mille järgi ostis Tõnu Walk 3. detsembril 1870. aastal insener-polkovnik Alexander von Seidlitzile (1807–1883) kuulunud Türsamäe ja Vana-Sõtke (Söttküll) mõisa Vaivara kihelkonnas Virumaal, ning Tõnu Walkist sai üks esimestest eestlasest talupojast rüütlimõisa omanik.

Anton Waldmanni (surma järel 1898) kinnistati 1901. aastal Vana-Sõtke ja Türsamäe ning mõisamaatükk Tarakuse tema pärijatele, lesk Charlotte Waldmannile ja poeg Harald Waldmannile, kummalegi 2/5 osas ja tütar Adale 1/5 osas. Ada Waldmanni (surma järel 1904) pärisid Jõelähtme, Türsamäe, Vana-Sõtke ja Tarakuse mõisad tema ema Charlotte ja vend Harald. Harald Waldmanni ((surma järel  1904) pärisid mõttelise osa Jõelähtme, Vana-Sõtke, Türsamäe ja Tarakuse mõisatest võrdsetes osades tema onu Georg Waldmanni 2 poega (Oskar Konstantin Johannes Waldmann ja Nikolai Rudolf Waldmann) ja 3 tütart (Elisabeth Narusewitsh ja Marta Charlotte von Sivers). Neile kinnistati 1/2 Vana-Sõtke, Jõelähtme, Tarakuse ja Türsamäe mõisatest.

Viited

Välislingid

Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Türsamäe mõis (Vaivara khk)

Virumaa mõisad
Vaivara kihelkond
Vana-Sõtke mõis

Vana-Sõtke mõis (saksa keeles Alt-Sötküll) oli mõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

Mõisast on teateid alates 1469. aastast.

1869. aastal anti Eestimaal vabaks mõisate omandamise õigus, mille järgi ostis Tõnu Walk 3. detsembril 1870. aastal insener-polkovnik Alexander von Seidlitzile (1807–1883) kuulunud Türsamäe ja Vana-Sõtke mõis mõisa Vaivara kihelkonnas Virumaal, ning Tõnu Walkist sai üks esimestest eestlasest talupojast rüütlimõisa omanik.

Anton Waldmanni surma järel (1898) kinnistati 1901. aastal Vana-Sõtke ja Türsamäe ning mõisamaatükk Tarakuse tema pärijatele, lesk Charlotte Waldmannile ja poeg Harald Waldmannile, kummalegi 2/5 osas ja tütar Adale 1/5 osas. Ada Waldmanni (surma järel 1904) pärisid Jõelähtme, Türsamäe, Vana-Sõtke ja Tarakuse mõisad tema ema Charlotte ja vend Harald. Harald Waldmanni ((surma järel  1904) pärisid mõttelise osa Jõelähtme, Vana-Sõtke, Türsamäe ja Tarakuse mõisatest võrdsetes osades tema onu Georg Waldmanni 2 poega (Oskar Konstantin Johannes Waldmann ja Nikolai Rudolf Waldmann) ja 3 tütart (Elisabeth Narusewitsh ja Marta Charlotte von Sivers). Neile kinnistati 1/2 Vana-Sõtke, Jõelähtme, Tarakuse ja Türsamäe mõisatest.

1908. aastal omandas Vana-Sõtke ja Tarakuse mõisad, Rakvere kodanik Otto, Karli p Õis, hinnaga 263 000 rubla. Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.

Viited

Välislingid

Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Vana-Sõtke mõis (Vaivara khk) 

Virumaa mõisad
Vaivara kihelkond
Tamaulipase osariigi lipp

Tamaulipase lipp on Mehhiko Tamaulipase osariigi lipp.

Praegune lipp on kasutusel 2000. aastast alates.

Endised lipud

Vaata ka 
Tamaulipase osariigi vapp

Mehhiko lipud
Linda tänav (Narva)

Linda tänav on tänav Narvas Kerese linnaosas. Tänav sai nime Kalevipoja ema Linda järgi.

Linda tänav algab Paul Kerese tänavalt, ristub Kosmonaudi, Lembitu ja Malmi tänavaga ning lõpeb Grafovi tänaval. Tänava pikkus on umbes 615 m.

Enne 1920. aastat oli selle tänava nimi Olga tänav (Ольгинская улица). 1929. aasta linnaplaanil oli tänava nimi Linda tänav. Osa nüüdisaegsest tänavast kandis 1912. aasta plaanil nime Nikolai tänav, 1927. aasta linnaplaanil Kogukonna tänav ja 1952. aastal nimetati see ümber Transpordi tänavaks. 

Linda tänaval asuvad endise Baltijetsi tehase hooned.

Hoonestus
 Linda 4 paikneb 6-korruseline büroohoone, mis on ehitatud 1968. aastal.

Viited

Narva tänavad
Mnemoturniir

"Mnemoturniir" on  Eesti vanim mälumängusaade. Esimene saade oli Eesti Raadio Vikerraadio programmis eetris 23. detsembril 1967.  

Soome Yleisradio saate "Viisaisten kerho" ('tarkade klubi') eeskujul pakkus saate idee välja spordireporter Toomas Uba, saate ristiisaks sai raadiotoimetaja Peeter Hein. 

Esimene saatejuht oli Andres Vihalem (1967–1969) ja Tarkade Klubi algkoosseisu kuulusid Tallinna Polütehnilise Instituudi rektor Agu Aarna, arheoloog Tanel Moora, raadio-ja teleajakirjanik Valdo Pant, tehnikateadlane Ustus Agur, sümfooniaorkestri kontsertmeister Voldemar Saul, küberneetik Mark Sinisoo, arst Matti Tarum, teletoimetaja ja tõlkija Hardi Tiidus, Toomas Uba ja Eesti Raadio peatoimetaja Ivar Viil. Peagi hakkas saadet juhtima Toomas Uba, talle järgnesid Hans Kiiver ja Esko Tasa. Kõige kauaaegsem saatejuht Siim Kallas juhtis saadet 13 aastat (1976–1989). Vastajate hulgas on olnud Leo Normet, Jevgeni Nurmla, Priit Palmer, Kuldev Ploom, Eik Sagen, Indrek Salis, Tõnu Talve, Toomas Tamla, Jüri Aarma jt.

Tuntud küsijate hulgas on ja olid Rein Laumets Tallinnast ja Ago Sambla Joaveskilt, Anatoli Põder, Rosalie Kontus, Heino Gustavson, Otto Kaber, Harald Tammik, Uno Vällo, Harri Tamsalu, Olev Luhaveer, Vello Järvala, Harry Tulp, Kalev Roop, Arnold Talvet, Olev Tarto, Arne Kuusmann, Ene Viimne, Ilmar Lumiste, Olev Luhaveer, Endel Rössler, Ülo Kruuse, Hans Uba jt.

Saadet on veel juhtinud Hillar Nahkmann, Mart Ummelas ja  Uku Toom. 2015. aasta sügisel asus "Mnemoturniiri" juhtima Tarmo Tiisler. "Mnemoturniiri" mängijate põhikoosseisu kuuluvad Marju Kõivupuu, Ivo Linna ja Peeter Helme. Saate toimetaja on Marje Lenk.

Tuhandes saade oli eetris 26.juulil 1987. 14. märtsil 2021 oli eetris 2678.saade. Küsijaid on Rein Laumetsa andetel läbi aegade kokku 2700-2800.   

"Mnemoturniiri" ajaloo esimene saade naisosaleja Marju Kõivupuuga oli  Vikerraadios 15. veebruaril 2015

Mälumängu staažikaim küsimuste esitaja Rein Laumets avas 2017. aasta detsembris Kehra külas "Mnemoturniiri" juubelile pühendatud kuusepargi. Pargis on nimelised puud 50 tublimale küsijale, 9 saatejuhile ja 47 klubi liikmele läbi aegade. 
Rein Laumets esitas esimese eetris kõlanud küsimuse 23. märtsil 1968 aastal. 23. detsembri 2018 seisuga oli saates kõlanud 1447 Rein Laumetsa küsimust. Seisuga 15. detsember 2019 on eetris olnud 1471 küsimust. 5. jaanuaril 2020 oli eetris 1472. R. Laumetsa küsimus. 

Seisuga 1. juuli 2020 1481 küsimus ja 15. septembril 1483 küsimust. Seisuga 12.märts 2021 1489 ja 1495.küsimus oli eetris 19.juunil 2021.

17.oktoobril 2021 sai Laumets eetrisse 1500. küsimuse!

Saade on järelkuulatav Vikerraadio kodulehel saadete arhiivis.

Viited

Kirjandus

Mart Ummelas, "Mnemoturniir. 3000 küsimust ja vastust."
R. Laumets, T. Kuningas, "Tähelepanu! "Mnemoturniir." Estica." Perioodika, 1992
R. Laumets, "Tähelepanu! Mnemoturniir. Parimad küsimused 1972–2003. Tänapäev, 2004
R. Laumets, "Tähelepanu! Mnemoturniir. 1000 küsimust ja vastust aastatest 1968–2020" Varrak, 2021

Välislingid
"Mnemoturniir" Vikerraadio kodulehel

Eesti raadiosaated
Mälumängud
Vikerraadio
Buratino tegutseb jälle

"Buratino tegutseb jälle" on 83-osaline telelavastus lastele, mis oli esmakordselt eetris aastatel 2002–2005 Eesti Televisioonis. Stsenarist Wimberg ehk Jaak Urmet ning toimetaja ja produtsent Margus Saar. Sarja režissöörid on Karin Nurm, Stina Kordemets ja Salme-Riine Uibo, näitejuht Priit Võigemast, helilooja Tauno Aints, kunstnik Kaie Kal ning grimmikunstnikud Tiina Leesik, Mare Bachman ja Kairit Nieländer.
Telelavastuse idee kasvas välja lavakunstikooli XX lennu bakalaureuselavastusest "Burattino" Tallinna Linnateatris (2000), mille lavastas kursuse juhendaja Elmo Nüganen. Sarja tunnuslaulu helilooja on Olav Ehala. 
  
Sarja sünopsis: Ühel toredal päeval lahkusid neli head sõpra Buratino, Malvina, Artemon ja Pierrot teatrist ja asusid üheskoos elama uues kodus. Nende kodu asub kõrges tornmajas tornmajade rajoonis ühes kahtlaselt Tallinnaga sarnanevas linnas. Uudishimulikud ja püsimatud tegelased avastavad, kuidas on elu nende ümber seatud ja saavad selgeks mõndagi kasulikku. Sisustades aega igasugu ettevõtmistega, kutsudes külla põnevaid inimesi ja käies ise teistel külas, jagavad nad tarkust ning lahutavad mõnusalt meelt nii väikestel kui ka suurtel vaatajatel. 2002. aasta detsembrist kuni 2005. aasta maini esmakordselt eetris olnud sarjas astub üles 35 tolleaegset noorema põlvkonna näitlejat ja Buratino "väntas" külla enam kui 80 inimest. Eesti Televisioon tegi menusarjast neli VHS/DVD valikkogumikku ja andis välja heliplaadi.

Näitlejaid
Priit Võigemast – Buratino
Karol Kuntsel – Artemon
Anti Reinthal – Pierrot
Maria Soomets – Malvina
Ott Aardam – Duremar
Hele Kõre – Rebane Alice
Argo Aadli – Papa Carlo
Mart Toome – Carabas Barabas, Mart
Evelin Võigemast – Alma-Mari Haljaspuu, nõid

Viited

Välislingid
"Buratino tegutseb jälle" saated Eesti Ringhäälingu veebiarhiivis

Eesti telesarjad
Eesti Televisiooni telesaated
Entel-tentel

"Entel-tentel" oli Eesti Televisiooni eetris olnud lastelaulude telesaade. Saate režissöör oli Tiiu Vahi. Saadet juhtis Kalmer Tennosaar, lõppkontserti aga Georg Ots.

Nii mõnestki selles saates osalenud laululapsest on hiljem saanud kutseline muusik või laulja, näiteks Jassi Zahharov, Klarika Kuusk, Kirsti Kuusk, Kadri Hunt, Aet Ratassepp.

1998. aastal anti välja CD "Entel-tenteli parimad laulud", mis sisaldab 50 laulu.

Viited

Eesti Televisiooni telesaated
Groznõi rajoon

Groznõi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Groznõi.

Viited

Välislingid 

Tšetšeeni Vabariigi rajoonid
Punane tänav

Punane tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Pae, Laagna ja Tondiraba asumis.

Tänav algab Pae tänavalt ja lõppeb Mustakivi teega ristudes. Tänava pikkus on umbes 3400 m.

Punane tänav sai nime 1902. aastal. Saksa keeles oli tänava nimi Rote Strasse ja vene keeles Красная улица. Tänavale on antud nimi Tallinna ülemise tuletorni järgi, mida tollal tema punase värvuse tõttu nimetati Punaseks tuletorniks ehk Punaseks majakaks.

Punasel tänaval asus Tallinna Raudbetoonitehase suurpaneelide tsehh.

Viited

Välislingid

Lasnamäe linnaosa tänavad
Randvere tee

Randvere tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas.

Tänav algab Merivälja teelt ja pärast raudteed jätkub Viimsi–Randvere teena. Tänava pikkus on 3533 m.

Randvere tee on nime saanud 1950. aastatel.

Viited

Välislingid

Pirita linnaosa tänavad
Randla tänav

Randla tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis.

Tänav algab Pelguranna tänavalt ja lõppeb Puhangu tänavaga ristudes.

Aastatel 1953–1995 kandis tänav vene helilooja Pjotr Tšaikovski auks Pjotr Tšaikovski tänava nime.

Viited

Välislingid

Põhja-Tallinna tänavad
Sitsi tänav

Sitsi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Sitsi asumis. Tänav algab Tööstuse tänavalt (Sitsi mäelt) ja lõppeb Sõle tänavaga ristudes. Tänavaga ristub Kopli tänav, Puuvilla tänav ja Niidi tänav. Sitsi tänav on 607 meetri pikkune ja kannab registrinumbrit 7840629.

Hoonestus 
Sitsi tänava piirkonna hoonestus rajati Balti Puuvilla Ketramise ja Kudumise Vabriku asulana.

Sitsi tänav 1 1913. aastal Jacques Rosenbaumi projekti järgi ehitatud Balti Puuvillavabriku koolihoone,
Sitsi tänav 3 Balti Puuvillavabriku meistrite elamu,
Sitsi tänav 3a pesuköök
Sitsi tänav 3b Balti Puuvillavabriku hobusetall,
Sitsi tänav 5 Balti Puuvillavabriku ametnike elamu (arhitektid R. Knüpffer, E. Bernhard, 1901-1905. a.). 
Sitsi tänav 5a tööliselamu, 
Sitsi tänav 5b tööliselamu, 
Sitsi tänav 7 tööliselamu, 
Sitsi tänav 9 tööliselamu, 
Sitsi tänav 11 tööliselamu, 
Sitsi tänav 13 tööliselamu (arhitektid Rudolf Otto von Knüpffer, Erwin Bernhard, 1901-1905. a.), 
Sitsi tänav 14 1991. aastal ehitatud 5-korruseline kortermaja
Sitsi tänav 15 1961. aastal ehitatud 2-korruseline kortermaja
Sitsi tänav 15a Balti Puuvillavabriku asula Kõikide Kurbade Rõõmu Jumalaema kirik
 Sitsi tänav 15b Balti Puuvillavabriku asula saun, 
 Sitsi tänav 16 asub Eugen Habermanni projekti järgi ehitatud Balti Puuvillavabriku Tarvitajate Ühistu hoone. 1927. aastal ehitati hoonele juurde suur juurdeehitus, millega honele lisandus sama suur ehitusmaht juurde. Mõlemad hooneosad – uus ja vana ühendati omavahel ja hoone fassaad muutus kolm korda laiemaks ja maja saavutas oma praeguse ehitusmahu. Uuele tiivaosale ehitati ka kivist trepikoda, mille fassaadil aastaarv "1927". Hoone tagaosas asus Balti Puuvillavabriku haridusseltsi väikse lavaga ja kino näitamise võimalusega saal.

Tänava nimi
Tänav rajati 1916. aastal ja sai nime Balti Puuvillavabriku (rahvasuus Sitsivabrik) järgi. Tänava saksakeelne nimi oli Zitzstraße ja venekeelne Ситцевая улица.

6. oktoobril 1953 nimetati Sitsi tänav Vladimir Majakovski järgi ümber Vladimir Majakovski tänavaks ehk Majakovski tänavaks. Sellel perioodil hõlmas Majakovski tänav ka praegust Kari tänavat. Algne tänavanimi taastati 3. augustil 1990.

Ajalugu 
Sitsi tänava kant Kopli poolsaarel oli veel 1890. aastatel lai lage ala. John Elfenbein esitas Tallinna linnavalitsusele palve 50 tiinu (1 tiin=1,09 ha) maa ostmiseks Kopli tänava (tollal Telliskopli tee) ja Kopli lahe vahel, kuhu oli kavas rajada suur tööstusettevõte. 23. veebruaril 1899 alustati tühermaale vabrikuhoonete ja elumajade ehitamist.

Pildid

Viited

Välislingid

Põhja-Tallinna tänavad
Sepa tänav (Tallinn)

Sepa tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.

Tänav algab Kopli tänavalt ja Maleva tänavaga ristudes jätkub kahe haruna ja lõppeb tupiktänavana.

Sepa tänav sai nime 16. oktoober 1951. Varem kandis see nime Piiri tänav. Praegune nimi kuulub ametinimetuste sarja.

Ajalugu 

Vene-Balti laevaehitustehase asumi töölisbarakid ehitati nn liinidele (1., 2., 3., 4., 5.) ja Sepa ning Kaevuri tänavale paralleelselt reastatud kompaktsete gruppidena. Need on kitsa keskkoridoriga kahekorruselised puumajad, igal korrusel 16 kööktoa tüüpi 12 m² korterit. WC-sid oli igal korrusel 2, kõigis majades oli elekter.

Sepa 10 // Maleva tänav 20 on säilinud Vene-Balti laevaehitustehase veetorni alumine, kiviosa . PSM hospidali maa-alale asus 1921. aastal Kalevi pataljon, 4. jalaväepolgu ja 10. jalaväerügemendi pataljon asus kuni 1940. aastani praegusest Sepa tänavast ida pool ning Maleva põigu piirkonnas, tänapäeva Sepa, Pardiloigu, Maleva ja Maleva põigu vahelisel alal. Pataljoni sõjaväelinnak põletati maha 1940. aasta augustis, kui Punaarmee Tallinnast lahkus.
 
1970.–1980. aastatel üritati endises Vene-Balti asulas Sepa tänava ääres turgu rajada, praeguseks on sellest nn Sepa turust alles vaid tühi, terrassidena mere poole laskuv plats. Sepa tänaval, Sepa 19 tegutses ka saun (nr 10).

Aadressil Sepa 6 tegutses septembrist 2009 kuni 28. septembrini 2015 supiköök, mille asutasid SA Sõbra Käsi ja Põhja-Tallinna sotsiaalhoolekande osakond. Asutus lõpetas majas tegevuse seetõttu, et Tallinn müüs Kopli liinid kinnisvaraarendajale, ning linna ja supikööki haldava sihtasutuse vaheline leping lõppes. Enne supikööki toimetasid hoones pood ja Sepa baar. Ehitist ehtis ka tänavasilt "Sepa 4". 25. novembril 2016 hoone lammutati.

2015. aastal otsustas Tallinna linnavalitsus müüa enampakkumise tulemusena Kopli liinide ala kinnistud müüa 1,9 miljoni euro eest osaühing Fund Ehitusele.

Galerii

Viited

Välislingid

Põhja-Tallinna tänavad
Tähesaju tee

Tähesaju tee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas.

Tänav algab Varraku tänavalt ja lõppeb Mustakivi teega ristudes.

Tähesaju tee sai nime 20. aprillil 2005. Tänav on saanud nime Tondiraba meteoriidikraatri mõjul.

Viited

Välislingid

Lasnamäe linnaosa tänavad
Toom-Kuninga tänav

Toom-Kuninga tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe ja Uue Maailma asumis.

Tänav algab enam-vähem Veetorni tänava alguse juurest, ristub Suur-Ameerika tänavaga ning lõpeb Väike-Ameerika tänavaga ristudes.

Hoonestus 
Toom-Kuninga 10, 1928. aastal arhitekt Karl Burmani (1882-1965) projekti järgi ehitatud hoone. Majas elas aastatel 1937-1940 kirjanik Mait Metsanurk. Eesti NSV perioodil kohandati hoone ja Endla tänavale ulatunud juurdeehitus Eesti NSV Justiitsministeeriumi ENSV Kohtuekspertiisi Teadusliku Uurimise Laboratooriumi kriminalistika laboriks. Kohtumeditsiini eksperdid asusid Narva maantee 46.  Hoone on tänapäeval kasutusel korterelamuna.
Toom-Kuninga 11 hoones, asub Saksamaa Suursaatkond Tallinnas , seal asus EnsV Hävituspataljonide Staap Hävituspataljonid Eestis
Toom-Kuninga 12, 1882. aastal Nikolai Thamme projekteeritud elamu koos 1899. aastal tehtud juurdeehitusega. Hea näide 19. sajandi esinduslikumatest puitelamutest. 
Toom-Kuninga 13A, asub Rõõmutarekese Lasteaia peamaja, lasteaia väike maja asub Endla tänav 17
Toom-Kuninga 14 ja abihoone Toom-Kuninga t. 14
Toom-Kuninga 15, 17, 17a, 19 ja 21 ehitakse neljast majast koosnev terviklik elamukompleks
Toom-Kuninga 20, 1914. aastal ehitatud, Jacques Rosenbaumi ja Ernst Gustav Kühnerti poolt (J. Mohrenschildti ja G. Siversi) elamuks projekteeritud neobiidermeieri mõjutustega hoones, asub Prantsuse Suursaatkond Eestis
Toom-Kuninga 20a, kolmekorruseline kuue toaga elamu, mille omandas 2018. aastal Ameerika Ühendriikide saatkond Eesti NSV aja tegutses hoones Tallinna 13. Lasteaed.
Toom-Kuninga 10, 12 ja 14 moodustavad silmapaistva ansambli kajastamaks piirkonna varasemat asustusajalugu ja arhitektuurset mitmekesisust.

Ajalugu 

Toom-Kuninga (Doom-Kuninga tn) tänav sai nime 1885. aastal, peale Toompea liitmist Tallinna linnaga. Algselt Kuninga tänav (saksa keeles Königstaler Straße, Königstalerstraße, vene keeles Кенигстальская ул), kuid selleks, et eristada seda Tallinna vanalinnas asuvast Kuninga tänavast, lisati sellele liide Toom ehk Toom-Kuninga. Tänav on nime saanud Toompea eeslinnas asunud Königsthali suvemõisa järgi. 

27. juunil 1950 pandi tänava nimeks sai Pioneeride tänav. Uue nime valiku puhul oli määrav see, et lähikonda kavatseti rajada Tallinna Pioneeride Palee. 

3. augustil 1990 sai Toom-Kuninga tänav endise nime tagasi.

Galerii

Viited

Välislingid

Kesklinna linnaosa tänavad
Tõnismäe
Toom-Rüütli tänav

Toom-Rüütli tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas.

Tänav algab Rahukohtu tänavalt ja lõppeb tupiktänavana.

Ajalugu 
Toom-Rüütli tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi - Rüütli tn, Landstoa tn; saksa keeles Ritterhausstraße, Ritterstraße, Dom-Ritterstraße; vene keeles Дворянская ул., Тоом-Рюйтли, ул.

17. jaanuaril 1923. aastal nimetati  Tallinna_Linnavolikogu otsusega Toom-Rüütli tänavaks.

Aastatel 1954 kuni 1987 kandis tänav Linnuse tänava nimetust. 

Taasnimetati Toom-Rüütli tänavaks 2. juulil 1987. aastal  Tallinna Linna Rahvasaadikute Nõukogu poolt.

Viited

Välislingid

Kesklinna linnaosa tänavad
Tuulemaa tänav

Tuulemaa tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis.

Tänav algab Pelguranna tänavalt, ristub Kangru tänava, Lõime tänava, Ketraja tänava, Madala tänavaga ja lõppeb Kari tänavaga ristudes.

Praeguse nime sai Tuulemaa tänav 24. novembril 1995. Enne seda kandis Tuulemaa ja Vihuri tänav alates 16. oktoobrist 1953 vene revolutsioonilise demokraadi, kriitiku ja publitsisti Vissarion Belinski järgi Vissarion Belinski tänava nime.

Tuulemaa tänav 12 asub Tallinna Vaba Waldorfkool. 1956. aastal ehitatud hoones asus enne seda Tallinna 33. Keskkool, ja seejärel kuni 2010. aastani Pelguranna Põhikool. Põhikool suleti 2009. aastal.  1946. aastal asutatud kool tegustes enne seda aadressidel: 1946. aastast Sakala tänav , 1947. aastast Vene-Balti asum 22, 1949. aastast Kalinini  (Kopli) tänav 102a ja 1956. aastast Belinski 10. Õppeasutus kandis nimetusi: 1946. aastast Tallinna 33. Mittetäielik Keskkool, 1950. aastast Tallinna 33. Keskkool, 1963. aastast Tallinna 33. 8-kl Kool, 1971. aastast J. Smirnovi nim Tallinna 33. Keskkool, 1991. aastast Tallinna Pelguranna Keskkool, 1997. aastast Tallinna Pelguranna Gümnaasium ja 2008. aastast Pelguranna Põhikool.

Viited

Välislingid

Põhja-Tallinna tänavad
Linnamäe tee

Linnamäe tee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kuristiku ja Priisle asumis.

Tänav algab Mustakivi teega ristumiskoha lähedalt ja lõpeb Ussimäe teega ristudes.

Linnamäe tee sai nime 25. aprillil 1986. Tänav on saanud nime selle järgi, et suundub Iru linnamäe poole.

Viited

Välislingid

Lasnamäe linnaosa tänavad
Liikuri tänav

Liikuri tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas.

Tänav algab Võidujooksu tänavalt ja lõppeb Varraku tänaval.

Viited

Välislingid

Lasnamäe linnaosa tänavad
Ranna tee (Tallinn)

Ranna tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas.

Tänav algab Merivälja tee jätkuna ja lõppeb Hõbekuuse teega ristudes. Tänav kulgeb osaliselt piki Tallinna lahe rannikut.

Ranna tee sai nime 1924. aastal. Tänav on saanud nime selle järgi, et kulgeb valdavalt mererannal.

Viited

Välislingid

Merivälja asumi tänavad
Biržai regionaalpark

Biržai regionaalpark (leedu keeles Biržų regioninis parkas) on regionaalpark Põhja-Leedus Biržai ja Pasvalysi rajoonis.

Biržai regionaalpark asub Biržai ümbruskonna karstimaastikul. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta sealset ökosüsteemi ja kultuuripärandit ning sealset omapärast karstimaastikku.

Regionaalpargile on omased arvukad langatuslehtrid, mis on tekkinud maa-aluste kipsi kihtide lahustumisel ja sellele järgnenud maapinna sisselangemisel. Põhja-Leedu karstipiirkonnas on neid üle 11 000, neist suurem osa asub Biržai regionaalpargi territooriumil. Karajimiškise maastikukaitsealale jääb üle 200 langatuslehtri. Regionaalpargi territooriumile jääb ka vanim paisjärv Leedu aladel – Širvėna, mida ületab 525 meetri pikkune puidust sild. Kaitse all on viis üksikobjekti: neli langatuslehtrit ja üks karstiallikas. Pargis kasvab 15 looduskaitsealust taimeliiki, kaitsealuseid loomaliike on seal 52 (sealjuures 9 liiki käsitiivalisi). Kirkilai küla juures asuvad veega täitunud langatuslehtrites karstijärved, kus elavad väävlibakterid. Neist suurim koosneb 30 langatuslehtrist ja selle pindala on 3,9 hektarit.

Kaitsealustest taimeliikidest kasvavad seal sinine emajuur, pääsusilm, karvane naistepuna. Mitmes regionaalpargi külas kasvavad hiidmunad. Imetajatest pesitsevad pargi aladel mink, saarmas, ilves, hunt, valgejänes ja kobras. Astravase pargis pesitsevad nahkhiired, sealhulgas kääbus-nahkhiir, põhja-nahkhiir, tiigilendlane, tõmmulendlane, euroopa laikõrv ja suurvidevlane. Kaitsealustest kahepaiksetest elavad seal punakõht-unk, harivesilik ja kõre. Lindudest asustavad regionaalparki hüüp, mustviires, roo-loorkull, rändel peatuvad seal hallhani, luitsnokk-part, suurkoovitaja ja hõbehaigur. Mõnel pool pesitsevad seal ka rukkirääk, must-toonekurg, händkakk, värbkakk, sookurg, hallpea-rähn, musträhn. Selgrootutest elab seal eremiitpõrnikas. Drąseikiai kaitseala langatuselehtrites kasvavad harilik vesilehvik ja balti sõrmkäpp.

Regionaalpargis asuvad mitmed kultuuriväärtused: Biržai loss, Pabiržė alev, säilinud Biržai vanalinna osad, Ąžuolpamūšė linnamägi, Likėnai park. Säilitatakse ka mitut kitsarööpmelise raudtee jaama. Mõisakompleksid on säilinud Astravase, Pabiržė, Mantagailiškise ja Daudžgiriai mõisas.

Biržai regionaalpargi halduskeskus asub Biržais aadressil Rotušės g. 10. Regionaalpargi pindala on 14 406 hektarit. Rangema kaitsega tsoonid on Daudžgiriai, Kirdonyse, Medomiškise ja Padaičiai botaaniline kaitseala, Daumėnai, Drąseikiai ja Padaičiai geoloogiline kaitseala, Upytė ja Apaščia hüdroloogiline kaitseala, Tatula, Širvėna, Kirkilai ja Karajimiškise maastikukaitseala, Užubaliai sookaitseala, Biržai vanalinn ja Ąžuolynė botaanilis-zooloogiline kaitseala, mis võtavad enda alla 46,5% regionaalpargi territooriumist. Regionaalpargile alluvad ka 18 väljaspool selle territooriumi asuvat kaitseala.

Viited

Välislingid 

 Biržai regionaalpargi kodulehekülg
 Regionaalpark Leedu kaitsealade registris (leedu keeles)
 Regionaalpargi kaart
 Regionaalpark YouTube'is
 Video ühest uuemast langatuslehtrist

Leedu regionaalpargid
Biržai rajoon
Pasvalysi rajoon
Uus-Kalamaja tänav

Uus-Kalamaja tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.

Tänav algab Soo tänavalt ja lõpeb Salme tänavaga ristudes. Tänav on 311 meetri pikkune ja kannab registrinumbrit 7840586.

Uus-Kalamaja tn 6 asub Lasteaed Kelluke.

Ajalugu

Tänava tänapäevane lõik on saanud nime Kalamaja asumi järgi 1885. aastal. Tänava nimi oli saksa keeles Neue-Fischermai-Straße, ka Undeutscher Kirchhofweg (tõlkes Mittesaksa Kalmistutee), ja vene keeles Ново-Фишермайская улица.

1877–1951 kuulus Uus-Kalamaja tänava juurde ka tänapäevase Soo tänava alguslõik Põhja puiestee ja Kalju tänava vahel.

Vaata ka
Kalju tänav
Soo tänav

Viited

Välislingid

Põhja-Tallinna tänavad
Kalamaja
Uus-Maleva tänav

Uus-Maleva tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.

Tänav algab Kopli tänavalt ja pärast tänava hargnemist lõppeb üks haru Amburi tänavaga ristudes ja teine haru tupiktänavana.

Uus-Maleva tänav sai nime 13. juuni 1958. Tänav on saanud nime Maleva tänava mõjul.

Viited

Välislingid

Põhja-Tallinna tänavad
Õismäe tee

Õismäe tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Väike-Õismäe asumis.

Tänav on ringikujuline ja ringi keskel on Väike-Õismäe tiik.

Õismäe tee sai nime 11. oktoobril 1974.

Galerii

Viited

Välislingid

Pildid ja video: Tallinnas põles kortermaja ees seitse autot

Haabersti linnaosa tänavad
Kopliranna tänav

Kopliranna tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.

Kopliranna tänav sai nime 8. juulil 1966. Tänav on saanud nime Kopli poolsaare ranna järgi.

Vaata ka 
Bekkeri asundus
Meeruse sadam ehk Kopliranna sadam

Viited

Välislingid

Põhja-Tallinna tänavad
Laboratooriumi tänav

Laboratooriumi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas.

Tänav algab Aida tänavalt ja lõppeb Laia tänavaga ristudes.

Viited

Välislingid

Kesklinna linnaosa tänavad
Lasnamäe tänav

Lasnamäe tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas.

Tänav algab Tartu maanteelt, ristub Majaka tänavaga ja lõppeb tupiktänavana Lasnamäe paljandil, veidi enne Pallasti silda Laagna teel. Tänava Tartu maantee poolses otsas asuvad suured büroohooned, teisel pool Majaka tänavat valdavalt korterelamud.

Viited

Välislingid

Lasnamäe linnaosa tänavad
Kalasadama tänav

Kalasadama tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänava ääres asub Kalasadam.

Tänav algab Põhja puiesteelt ja suundub linnahalli ümbritsevale teele.

Kalasadama tänav sai nime 14. märtsil 1980. Tänav on saanud nime kalurite ajaloolise sadamakoha järgi.

Vaata ka
Kalarand
Kalasadam

Viited

Välislingid

 "Tallinna Kalaturuna tuntud kinnistule kerkib uus hoonestus" ERR, 1. november 2022

Põhja-Tallinna tänavad
Mäekalda tänav

Mäekalda tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis.

Tänav algab Kadrioru pargi sisese tee jätkuna, ristub veidi pärast algust August Weizenbergi tänavaga ja seejärel Lydia Koidula tänavaga. Tänav lõpeb Laagna tee vahetus läheduses ristumisel Rohelise aasaga.

Aadressil Mäekalda 2 on Peeter I majamuuseum. Teisel pool Weizenbergi tänavat Mäekalda tänava vahetus läheduses on Kumu. Endine suvila õuemajaga Mäekalda 9 ja endine suvila Mäekalda 11, mis  suvila, kuulus von Wahli perekonnale on ehitusmälestised.

Ajalugu 
Mäekalda tänaval asunud Kadrioru lossi valitseja õu lammutati 19. sajandi algul. Alates 1870. aastast anti Kadrioru alade krunte  enampakkumisel suvilate ehitamiseks. Villade tekkimise ajal kandis tänav nimesid Glintstrasse (Glintstraße; Am Glint) ja Podgornaja ulitsa (Подгорная ул). Veel 1921. aastal oli paralleelnimena kasutusel ka Glindi tänav.

Viited

Välislingid 

 MÄEKALDA TÄNAV, kadriorgsite.wordpress.com

Kesklinna linnaosa tänavad
Kadriorg
Ristija Johannese kirik (Niton)

Ristija Johannese kirik on keskaegne kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Nitonis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.

Kiriku orel on kantud riiklikku orelite registrisse.

Viited

Kirjandus

Inglise Kirikud Wighti saarel
Merivälja tee

Merivälja tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita, Mähe ja Merivälja asumis.

Tänav algab Pirita tee jätkuna ja lõppeb Ranna tee algusega.

Merivälja tee sai nime 16. oktoobril 1953. Enne seda oli Pirita tee osa.

Vaata ka
Pirita rand
Pirita mets

Viited

Välislingid

Pirita linnaosa tänavad
Jüri Vilmsi tänav

Jüri Vilmsi tänav (varem Riesenkampfi tänav) on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru, Raua ja Torupilli asumis. Tänav algab Narva maanteelt ning lõpeb Lubja tänaval.

Ajalugu 

Riesenkampfi tänav oli nimetatud Tallinna rae bürgermeister Dietrich Ferdinand Riesenkampfi järgi. Jüri Vilmsi tänav Tallinnas on olnud ajalooliselt ka Riesenkampfi tänav, Riesenkampffi tänav, Suur-Riisikampfi tänav; saksa keeles Riesenkampfstraße; vene keeles Ризенкампфская ул.

1818. aastal ostis Tallinna raehärra ja bürgermeister Carl Eberhard Riesenkampff (1758–1825) Narva maantee ja praeguse Vilmsi tänava nurgal kaupmees Johann Duborgi kõrtsi kinnistu. Selle kinnistu koosseisu kuulus ka suurem maa-ala praeguse Vilmsi, Koidula ja Faehlmanni tänavate vahelises kolmnurgast, kust hiljem subobrokikrunte hakati eraldama. 

Ajaloolise Kadrioru apteegi hoone projekti J. Vilmsi 2 tellis Tallinna bürgermeistri naine Marie Fredericke Riesenkampf ja hoone projekteeris 1844. aastal kubermanguarhitekt August Gabler (1820–1884). Algselt kasutati maja suvemõisa peahoonena. 18. mail 1873 avas proviisor Georg Heinrich Haetge hoones apteegi, mis tegutses kuni 21. sajandini. 1989. aastal võttis Tallinn hoone muinsuskaitse alla ja 1997. aastal kanti see riiklike kultuurimälestiste nimekirja. Tallinna linn müüs apteegihoone, abi- ja kõrvalhoone 2001. aastal.

J. Vilmsi tn 17 asus ühekordne mansardkorrusega puust kortermaja, mille lasi ehitada raehärra Gabriel Gleiss, 1860 aastatel. 1980 tunnustati elumaja elamiseks vähekõlblikuks, elanikud paigutati ümber ja elumaja ja samal krundil asuvad tööstushoone ja kuurid lammutati. 2016. aastal ehitati J. Vilmsi tn 17 / Vesivärava tn 16 uus korterelamu. 

J. Vilmsi 50 majas, kus elas öövaht Johan Rakfeld, kus politseiga peetud tulevahetuses said surma  7. detsembril 1924. aastal end pärast 1. detsembri  riigipöördekatset varjanud Georg Kreuks, Rudolf Pälson ja Vladimir Bogdanov.

J. Vilmsi 53a asub endise Tallinna linnatapamaja kontorihoone. Teised Tallinna Tapamaja kompleksi hooned, endise aadressiga Jüri Vilmsi 37, on kas lammutatud või kapitaalselt ümber ehitatud. Tallinna linnatapamaja asukohaks valiti Vilmsi tänava pikendusel asunud heinamaa, mis jäi väljapoole selleaegset linnapiiri. Linnainsener Carl Gustav Jacoby projekti järgi ehitati seda aastatel 1891–1893. Hoone esimesel ja katusekorrusel paiknesid teenistujate korterid ja teine korrus oli kasutusel kontoripinnana.

17. jaanuaril 1923 nimetati 1883. aastal rajatud Riesenkampfi tänav (Narva maanteest kuni Tartu maanteeni) Jüri Vilmsi tänavaks ning 22. jaanuaril 1936 sai (Juhan Kunderi tänava ristmikust Tartu maanteeni) omaette tänavaks Johannes Kappeli tänav.

Aastail 1940–1941 ja 1944–1991 kandis Jüri Vilmsi tänav Jaan Tombi nime. 27. augustil 1940 nimetati Jüri Vilmsi tänav Eesti kommunisti Jaan Tompi nimeliseks. Saksa okupatsiooni ajal tänava vana nimi taastati, kuid 1944. aastal sai tänav taas nimeks Jaan Tompi tänav. Jüri Vilmsi tänava nimi taastati 18. oktoobril 1991.

Vaata ka 
 Johannes Kappeli tänav

Viited

Välislingid 

Kesklinna linnaosa tänavad
Kadriorg
Kari tänav

Kari tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis.

Tänav algab Sõle tänavalt ja lõppeb Pelguranna tänavaga ristudes.

Ajalugu 
Aastatel 1953–1995 kandis tänav vene luuletaja Vladimir Majakovski auks Vladimir Majakovski tänava nime, olles liidetud praeguse Sitsi tänavaga.

Herzeni tänava ääres (ametlikult on aadress Majakovski tänava järgi) tegutses Tallinna kino Pelgurand. Pelgurannas Saksa okupatsiooni ajal ehitatud barakitaoline hoone lammutati 1968. aasta  

1967. aastal avati Vladimir Majakovski tänav 13, Akadeemik S. Koroljovi nim Tallinna 14. Keskkool. Kuni 01.09.1998 Tallinna 14. Keskkool, 1998. aastal nimetati Kari Gümnaasiumiks (kuni 26.03.2005), 2005. aastal Tallinna Ranniku Gümnaasium ja 2014. aastal ühendati Ehte Humanitaargümnaasiumiga. Peale 2017. aastat Kari tänava koolihoone lammutati ning 2021. aastal avati samas asukohas Põhja-Tallinna kogukonnamaja, mis majutab Põhja-Tallinna linnaosavalitsust ja Tallinna Kopli Huvikooli. Kunagisele koolistaadionile on rajatud rulapark, mänguväljak, korvpalliplats ja välilava.

Koolihoonest üle tee endise Kajaka turu asukohas (aadressil Tuulemaa 20) avati 2014. aastal Stroomi kaubanduskeskus.

Viited

Välislingid

Põhja-Tallinna tänavad
Ristija Johannese kirik (Northwood)

Ristija Johannese kirik on keskaegne kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Northwoodis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.

Kiriku ainus kell paigaldati 1875. aastal.

Viited

Välislingid
 Northwood Church (''inglise keeles)

Inglise Kirikud Wighti saarel
Kiriku plats

Kiriku plats on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas.

Hoonestus
Kiriku plats 1// Kohtu tänav 1//Toom-Rüütli tänav 2 asub endise Eestimaa rüütelkonna hoone.
Kiriku plats 2 // Kohtu tänav 2 // Piiskopi tänav 2, elamu
Kiriku plats 3 asub EELK Konsistoorium

Ajalugu 
1939. aastal nimetati Kirikuplats, Tallinna linnavolikogu poolt Kiriku väljakuks.

Viited

Kesklinna linnaosa tänavad
Tallinna väljakud
Ristija Johannese kirik (Newport)

Ristija Johannese kirik on kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Newportis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.

Kiriku orel on kantud riiklikku orelite registrisse.

Viited

Inglise Kirikud Wighti saarel
Ristija Johannese kirik (Yaverland)

Ristija Johannese kirik on keskaegne kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Yaverlandis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.

Kiriku orel on kantud riiklikku orelite registrisse.

Viited

Inglise Kirikud Wighti saarel
Jõelähtme mõis

Jõelähtme mõis (saksa keeles Jegelecht) oli rüütlimõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Jõelähtme valda.

Mõisat mainiti esimest korda 1482. Mõis oli 17. sajandi lõpuni Zoegede suguvõsa käes.

Valdav osa mõisa maadest asus praeguse Jõelähtme küla vahetus läheduses, ulatudes põhjas Ihasalu laheni. 19. sajandi lõpul piirnesid mõisa tuumikala maad Ülgase mõisa, Kostivere mõisa, Haljava mõisa ja Jägala mõisa maadega. Jõelähtme mõisa maad ümbritsesid täielikult Jõelähtme kirikumõisa maid. Lisaks küla lähiümbrusele kuulus Jõelähtme mõisale ka maa-ala Kaberneeme lahe lõunakaldal.

Viited

Välislingid

Harjumaa mõisad
Jõelähtme kihelkond
Staël von Holsteinide mõisad
Haabneeme mõis

Haabneeme mõis (saksa keeles Habbinem) oli eramõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal.

Mõisast on teateid alates 1682.

Ajalugu 

1626. aastal kinkis Rootsi kuningas Gustav Adolf Tallinna apteekrile Johann Burchardile juba 1615 pandivaldusena olnud Haabneeme mõisa 300 riigitaalri äramaksmisel pärusomandiks. Johann Burchardi pärijad müüsid Haabneeme mõisa 1661. aastal maanõunikuproua Anna Wachtmeisterile. 1663. aastast oli mõisa omanik Anna Wachtmeisteri abikaasa maanõunik Johann Brackel, 1678. aastast taas lesestunud Anna Wachtmeister, pärandas testamendiga 08.10.1684 mõisa vennapojale, kindralmajor Fritz Wachtmeistrile. 

Eestimaa aadlilipkonna ülem ooberst Fritz Wachtmeister  (1646–1723) langes Vene vägede vangi Põhjasõjas, Läsna-Valgejõe lahingus 1704. aasta 16. juunil. Mõis redutseeriti Rootsi riigi poolt, kuid tagastati restitutsioonikomisjoni otsusega 1722. aastal, Vene riigi poolt kindralmajor Fritz Wachtmeistrile. Vabahärra Fritz Wachtmeistri surma järel, tema tütrepoeg Arend Dietrich von der Pahlen, müüs Haabneeme mõisa Johan Christoffer Haenile.

1747. aastal müüs Eestimaa kuberner (1743–1753) Peter August Friedrich von Holstein-Beck  mõisa ooberstleitnant Fabian von Tiesenhausenile, kes 1763. aastal müüs Haabneeme ja Lubja mõisad krahv Karl Magnus von Stenbockile. Karl Magnus von Stenbocki surma (1798) järel päris tema pojapoeg krahv Johann Diedrich von Stenbock 1800. aastal Haabneeme, Viimsi, Lubja ja Vohnja mõisad. 1800 müüs Johann Diedrich von Stenbock, Haabneeme, Viimsi ja Lubja mõisad  Tallinna sõjakomissarile, kindralmajor vürst Vassili Gortšakovile.

1818. aastal loovutas pandilepinguga mõisa vallanud Eestimaa tsiviilkuberner (1808–1819) Berend Johann von Uexküll, pandiloovutuslepinguga Haabneeme, Viimsi ja Lubja mõisa pandi tõelisele kammerhärrale riigikrahv Alexander von Buxhoevedenile, kes ostis mõisa omandusse 1821. aastal. Alexander von Buxhoevedeni surma järel (1837), omandas Haabneeme ja Lubja mõisa ning Aegna saarega tema poeg, krahv Theodor von Buxhoeveden (1813–1871). Krahv Theodor von Buxhoeveden, müüs 1868. aastal  Lubja, Haabneeme ja Viimsi mõisad koos Aegna saarega vennale krahv Konstantin von Buxhoevedenile (1824–1874). Krahv Konstantin von Buxhoevedeni surma järel (1874), omandas Lubja, Haabneeme ja Viimsi mõisad, hilisem Tallinna linnapea (1885–1894) parun Viktor Karl Jakob von Maydell.

1883. aastal müüdi Haabneeme ja Viimsi mõis koos Aegna saarega Felix Schottländerile. Emil Felix Schottländeri surma järel (1914) pärisid valdused  tema lesk Carolina Schottländer ja tütar.

Viited

Välislingid

Haabneeme mõis (Jõelähtme khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Harjumaa mõisad
Jõelähtme kihelkond
Maydellide mõisad
Stenbockide mõisad
Buxhoevedenite mõisad
Saha mõis

Saha mõis (saksa keeles Saage) oli rüütlimõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Jõelähtme valda.

Mõisat mainiti esimest korda 1349.

Viited

Välislingid

Eestimaa fideikomissmõisad
Harjumaa mõisad
Jõelähtme kihelkond
Halliku mõis

Halliku mõis (saksa keeles Hallick) oli rüütlimõis Kodavere kihelkonnas Tartumaal.

Mõis asutati 18. sajandi II poolel Saare mõisast eraldatud alast.

Viited

Kirjandus
 Praust, Valdo. Tartumaa mõisad. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 94-5.
Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 201 .

Välislingid
 

Tartumaa mõisad
Kodavere kihelkond
Kadrina mõis (Kodavere)

Kadrina mõis (saksa keeles Hohensee, aastani 1862 Catharinenhof) oli rüütlimõis Kodavere kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonna Peipsiääre valla territooriumile.

Ajalugu
Kadrina mõis sündis 1791. aastal, kui see eraldati Ranna mõisa maadest. Esimene omanik oli polkovnik Georg Tunzelmann von Adlerpflug. Hiljem kuulus mõis von der Pahlenite suguvõsale, von Bockidele, Braschidele, Ewersitele, Rothidele ja viimastena von Strykidele.

Mõisaansambel
Mõisa härrastemaja on XIX sajandi alguses ehitatud ühekorruseline kelpkatusega kivihoone, kus asub tänapäeval hostel. Säilinud on ka osa kõrvalhooneist.

Viited

Kirjandus
Praust, Valdo. Tartumaa mõisad. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 112-3.
Särg, Alo. Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud. Tallinn: Argo, 2012.
Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 200 .

Välislingid

Kadrina mõisa lugu Mõisablogis

Tartumaa mõisad
Kodavere kihelkond
Strykide mõisad
Põhja-Eesti Pank

Põhja-Eesti Pank (lühend PEP) oli Eesti pank. PEP asutati 1993, kui ühinesid Balti Ühispank ja Põhja-Eesti Aktsiapank. 1997 ühinesid PEP ja Eesti Ühispank.

1993. aastal toimunud laenutehing, kus Mario Bertelli firma Villa Paradiso laenas Põhja-Eesti Pangalt kümme miljonit dollarit, mida pole siiani tagasi saadud ja mille eest olid kohtu all Eesti Panga kunagine president Siim Kallas ja tema nõunik Eesti Panga päevilt Urmas Kaju, on tuntud kui 10 miljoni dollari afäär..

Põhja-Eesti Pank võttis 1995. aasta veebruari alguses esimese Eesti pangana kasutusele rahvusvahelisi Visa pangakaarte toetava sularahaautomaadi (ATM).

Viited

Eesti pangad
Tallinna endised ettevõtted
Eesti Lastearstide Selts

Eesti Lastearstide Selts (lühend ELS) on Eesti selts, mis ühendab arste (eelkõige lastearste) ja teisi laste tervishoiuga kokku puutuvaid inimesi ja juriidilisi isikuid. 

Põhikirja järgi on seltsi eesmärkide seas:
"süsteemipäraselt edendada lastearstide erialaseid teadmisi; 
tihendada lastearstide omavahelist suhtlemist; 
teavitada avalikkust laste terviseprobleemidest, lastehaigustest ja nende vältimisviisidest; 
kontrollida elanikkonnale osutatava pediaatrilise abi kvaliteeti".

Ajalugu
Eesti NSV ajal tegutses Eesti NSV Pediaatrite Selts.

Vaata ka
Eesti Perearstide Selts

Viited

Välislingid
Seltsi koduleht

Eesti tervishoiuorganisatsioonid
Teet Korsten

Teet Korsten (sündinud 9. veebruaril 1967) on eesti ajakirjanik, tõlkija, endine vaimulik.

Aastatel 1994–1998 oli ta EELK Elva koguduse vaimulik (diakon). 2008. aastast töötab ajalehe Põhjarannik toimetajana, enne seda oli vabakutseline. 

2020. aastast on ta Constelling OÜ juhatuse liige.

Kaaskoostatud teos
Tunne Kelam. Eesti eest Euroopas. Koostanud Mart Helme, Teet Korsten ja Heiki Raudla. Civitas, 2009, 112 lk.

Tõlked
Andrei Kontšalovski "Millisesse jumalasse usub vene inimene" Sirp, 24. oktoober 2013

Andrei Piontkovski "Tšetšeenia - pomm, mis kohe plahvatab" Postimees, 25. jaanuar 2016

Sergei Medvedev "Nii kõneles Žirinovski. Kuidas poliitiku fantaasiad viisid fašismini Venemaal" Postimees, 9. juuli 2022

Eesti ajakirjanikud
Elva koguduse vaimulikud
Sündinud 1967
Kõikide Pühakute kirik (Freshwater)

Kõikide Pühakute kirik on keskaegne kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Freshwateris. Pühakoda on üks Wighti saare vanimatest, seda kasutab Inglismaa kiriku kogudus.

Kiriku 1905. aastal valminud orel on kantud riiklikku orelite registrisse.

Viited

Välislingid

Inglise Kirikud Wighti saarel
Kõikide Pühakute kirik (Godshill)

Kõikide Pühakute kirik on keskaegne kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Godshillis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.

Kiriku orel on kantud riiklikku orelite registrisse.

Viited

Inglise Kirikud Wighti saarel
Kõikide Pühakute kirik (Gurnard)

Kõikide Pühakute kirik on kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Gurnardis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.

Kiriku 1897. aastal valminud orel on kantud riiklikku orelite registrisse.

Viited

Inglise Kirikud Wighti saarel