joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ixopo

Ixopo (varem Stuartstown) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis, Harry Gwala ringkonna halduskeskus.

Linn on asutatud 1878. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ixopo elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,65%, värvilisi 5,57%, India või Aasia päritolu inimesi 1,93%, valgeid 1,37% ja teisi 0,49%. Suulu keelt pidas emakeeleks 74,76% inimesi, inglise keelt 10,62%, koosa keelt 7,64%, sotho keelt 2,22%, ndebele keelt 1,11%, afrikaani keelt 0,80%, viipekeelt 0,78% ja tsvana keelt 0,76%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Weyhe

Weyhe on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 60,25 km². 31. detsembril 2015 elas seal 30 388 inimest. Vald asub umbes 12 km Bremenist lõunas.

Ajalugu 
Esmamaining aastast 860, kui haige tüdruk "Wegest" reisis Püha Willehadi hauale Bremenis. Legendi kohaselt raviti teda imega. Siiski alles 1. märtsil 1974 sai valla nimeks ametlikult "Weyhe". Sel päeval ühinesid 9 väiksemat valda: Kirchweyhe, Leeste, Lahausen, Sudweyhe, Erichshof, Melchiorshausen, Dreye, Jeebel ja Ahausen.

Haridus 
Lääneosas on KGS Leeste, idaosas on KGS Kirchweyhe. Need koolid on osa üldhariduskooli (Gesamtschule) süsteemist, mis kasutab kõiki kolme traditsioonilist astet Saksamaa hariduses: Hauptschule, Realschule ja gümnaasium.

Tuntud inimesed 
 Louise Ebert (Rump), Friedrich Eberti abikaasa.
 Katja Riemann, näitlejanna
 Heinrich Rumsfeld, Donald Rumsfeldi esiisa

Viited

Välislingid 
 www.weyhe.de

Alam-Saksi vallad
Diepholzi kreis
Mount Ayliff

Mount Ayliff on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis, Alfred Nzo ringkonna ja Umzimvubu valla halduskeskus.

Mount Ayliff kuulus aastatel 1976–1994 Transkei bantustani koosseisu.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mount Ayliffi elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,14%, värvilisi 0,76%, valgeid 0,41%, India või Aasia päritolu inimesi 0,41% ja teisi 0,26%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,49% inimesi, inglise keelt 2,92%, suulu keelt 1,38%, viipekeelt 0,93%, afrikaani keelt 0,68% ja sotho keelt 0,66%.

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Klawer

Klawer on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Matzikama vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Klaweri elanikest värvilisi 75,25%, valgeid 13,62%, mustanahalisi aafriklasi 9,42%, India või Aasia päritolu inimesi 0,98% ja teisi 0,72%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 89,17% inimesi, koosa keelt 4,62%, viipekeelt 3,13%, inglise keelt 1,27% ja sotho keelt 0,79%.

Galerii

Viited

Lääne-Kapimaa provintsi linnad
Merweville

Merweville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Kesk-Karoo ringkonnas.

Merweville on asutatud 1904. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Merweville'i elanikest värvilisi 78,14%, mustanahalisi aafriklasi 9,30%, valgeid 8,86%, India või Aasia päritolu inimesi 2,58% ja teisi 1,13%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 94,96% inimesi, suulu keelt 1,41%, inglise keelt 0,94% ja tsvana keelt 0,74%.

Viited

Lääne-Kapimaa provintsi linnad
Postmasburg

Postmasburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas, Tsantsabane valla halduskeskus.

Postmasburg on asutatud 1892. aastal. Linnaõigused sai Postmasburg 1936. aastal. Linn on saanud nime vaimuliku Dirk Postma (1818–1890) järgi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Postmasburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 54,65%, värvilisi 36,77%, valgeid 7,35%, India või Aasia päritolu inimesi 0,52% ja teisi 0,71%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 53,88%, tsvana keelt 33,56%, koosa keelt 2,72%, sotho keelt 2,60%, inglise keelt 2,50% ja suulu keelt 1,10%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Mondlo

Mondlo on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mondlo elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,56%, India või Aasia päritolu inimesi 0,10%, värvilisi 0,06%, valgeid 0,02% ja teisi 0,26%. Suulu keelt pidas emakeeleks 96,31%, ndebele keelt 1,06%, inglise keelt 0,77% ja tsvana keelt 0,63%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Vlakbult

Vlakbult on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Nkomazi vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vlakbulti elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,46%, värvilisi 0,27%, India või Aasia päritolu inimesi 0,23%, valgeid 0,03% ja teisi 0,01%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 92,92% inimesi, tsonga keelt 5,51%, suulu keelt 0,36% ja inglise keelt 0,19%.

Viited

Mpumalanga provintsi linnad
Vasavere veehaare

Vasavere veehaare on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vasavere külas. Veekogu pindala on 34 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4540 m.

Viited

Alutaguse valla järved
Kirjakjärv

Kirjakjärv (ka Kirjakujärv, Suur Kirjakjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Veekogu pindala on 13,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1952 m.

Viited

Alutaguse valla järved
Kurtna järvestik
Väike-Niinsaare järv

Väike-Niinsaare järv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Kurtna külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 353 m.

Viited

Alutaguse valla järved
Kurtna järvestik
Punane järv

Punane järv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Kurtna külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 160 m.

Viited

Alutaguse valla järved
Kurtna järvestik
Udriku järv

Udriku järv (ka Udriku tiik, Udriku viinavabriku pais, Udriku pais) on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Udriku külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 988 m. Järves on 2 saart.

Viited

Kadrina valla järved
Kurtna Väike Linajärv

Kurtna Väike Linajärv (ka Potrijärv, Kurtna Linajärv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 255 m.

Viited

Alutaguse valla järved
Kurtna järvestik
Kurtna Saarejärv

Kurtna Saarejärv (ka Saarejärv, Saarjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Veekogu pindala on 6,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1078 m. Järves on üks saar.

Viited

Alutaguse valla järved
Kurtna järvestik
Mutale

Mutale on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas, Mutale valla halduskeskus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mutale elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,83%, värvilisi 0,02%, valgeid 0,02% ja teisi 0,12%. Venda keelt pidas emakeeleks 98,21%, inglise keelt 0,26%, afrikaani keelt 0,22% ja tsonga keelt 0,19%.

Viited

Limpopo provintsi linnad
Vrede

Vrede on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Thabo Mofutsanyana ringkonnas, Phumelela valla halduskeskus.

Vrede on asutatud 1863. aastal, linnaõigused sai 1879. aastal. 'Vrede' tähendab afrikaani keeles 'rahu'.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vrede elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,1%, valgeid 5,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5%, värvilisi 0,4% ja teisi 0,4%. Suulu keelt pidas emakeeleks 53,4% inimesi, sotho keelt 36,5%, afrikaani keelt 6,0%, inglise keelt 1,1% ja teisi keeli 3,1%.

Vredes on sündinud kirjanik André Brink (1935–2015).

Galerii

Viited

Free State'i provintsi linnad
Köök (seriaal)

Köök oli Eesti komöödiaseriaal, mis põhineb Vene formaadil "Kuhnja".

Esimene episood oli eetris 8. septembril 2014.

Peaosades
Maks – Kristjan Kasearu
Viktor Paulus – Indrek Taalmaa
Fred – Märt Koik
Sergo – Lauri Pedaja
Leino – Jaanus Mehikas
Lui – Andres Roosileht
Vika – Margaret Kodusaar
Kaspar – Veljo Reinik
Natali – Carmen Seljamaa

Välislingid
Info kanal2 kodulehel

Eesti komöödiasarjad
Kanal 2 telesaated
Winburg

Winburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Masilonyana vallas.

Winburg on asutatud 1837. aastal ja on vanim linn Free State'i provintsis.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Winburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,2%, valgeid 5,4%, värvilisi 1,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,4%. Sotho keelt pidas emakeeleks 78,5% inimesi, afrikaani keelt 9,1%, inglise keelt 4,2%, koosa keelt 3,7% ja teisi keeli 4,5%.

Galerii

Viited

Free State'i provintsi linnad
Semipalatinski tuumapolügoon

Semipalatinski tuumapolügoon oli Nõukogude Liidu esimene tuumapolügoon. See asus Kasahstanis 130 kilomeetrit Semipalatinskist läänes.

Semipalatinski testimispaika kasutati tuumakatsetusteks aastatel 1949–1989, kokku korraldati seal 456 katsetust, millest 340 maa all ja 116 atmosfääris.

Tuumapolügooni asukoha valis 1947. aastal välja Lavrenti Beria, kes juhtis NSV Liidu tuumaprogrammi. Polügooniks oli 18 tuhat km² steppi, mille kohta Beria valetas, et see olevat asustamata. 19. augustil 1949 toimus seal operatsioon "Esimene välk", mille käigus lõhati NSV Liidu esimene tuumapomm RDS-1. 1947 rajati polügooni kirdenurka suletud linn Kurtšatov, mille elanikkonna moodustasid peamiselt tuumateadlased ja sõjaväelased ning kust juhiti tuumapolügoonil toimuvat.

Semipalatinski polügoonil elanud kohalike inimeste tervisele mõjusid sagedased tuumakatsetused halvasti. Täheldati suurenenud haigestumust vähki ja 5% lastest sündis geneetilise hälbega. Kokku sai tervisekahjustusi 200 tuhat inimest. Eriti suurenes haigestumus söögitoru-, kõhunäärme-, kopsu-, rinna- ja maksavähki. Seevastu mõnesse vähivormi haigestumus ei suurenenud: sellised olid emakakaela-, neeru-, jämesoole- ja pankreasevähk.

Semipalatinski tuumapolügooni sulges 19. augustil 1991 Nursultan Nazarbajev, kes tollal oli Kasahstani Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär. Tänapäeval on see maailma kõige paremini läbi uuritud ja ainus avalikkusele avatud tuumapolügoon.

Pärast NSV Liidu lagunemist jäeti tuumapolügoon maha. Kurtšatovi elanike arv langes enam kui kaks korda, 20 tuhandelt 8–9 tuhandele. Radioaktiivne aine jäeti sinna, kus see olema juhtus, tavaliselt maa-alustesse käikudesse ja tavaliselt igasuguse valveta, nii et igaüks, niihästi varanduseotsijad kui terroristid, oleksid sellele juurde pääsenud. Kasahstan, Venemaa ja USA alustasid 1995 ühistegevust sellise olukorra lõpetamiseks. Radioaktiivne aine kas viidi ära või selleni viivad käigud suleti. See tegevus kestis 17 aastat ja põhiliselt salajas, et avalikkuses ei räägitaks, kui lihtne on Semipalatinskist radioaktiivset ainet hankida. Alles 2012. aasta oktoobris teatati, et nüüdsest kõrvalistel isikutel enam Semipalatinski polügoonil radioaktiivsele materjalile juurdepääsu ei ole. See operatsioon maksis kokku 150 miljonit dollarit.
Tallinna vanalinna muinsuskaitseala

Tallinna vanalinna muinsuskaitseala on Tallinna vanalinna kaitseks moodustatud muinsuskaitseala.   Muinsuskaitseala põhimääruse järgi koosneb see "ajaloolisest linnatuumikust (linnamüüriga ümbritsetud ala ja selle laiendus linna idaküljes müüri ja muldkindlustuste vahel) ja seda ümbritsevast muldkindlustustele rajatud haljasvööndist koos hoonestatud kvartalitega". Muinsuskaitseala hõlmab Mere puiestee, Estonia puiestee, Vabaduse väljaku, Kaarli puiestee, Toompuiestee, Kopli tänava ja Põhja puiestee vahelise ala.

Ala loodi 1966 ENSV Ministrite Nõukogu määrusega. 1997 kanti ala UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Ala kaitset korraldavad Muinsuskaitseamet ja Tallinna linnavalitsus.

Pilte

Viited

Välislingid
Tallinna vanalinna muinsuskaitsealast Muinsuskaitseameti kodulehel
Tallinna vanalinna muinsuskaitseala põhimäärus

Tallinn
Eesti muinsuskaitsealad
Tallinna vanalinn
Tafelkop

Tafelkop on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Sekhukhune ringkonnas Elias Motsoaledi vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tafelkopi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,54%, värvilisi 0,13%, India või Aasia päritolu inimesi 0,12%, valgeid 0,07% ja teisi 0,14%. Pedi keelt pidas emakeeleks 83,71%, ndebele keelt 7,16%, suulu keelt 2,91% ja inglise keelt 2,69%.

Viited

Limpopo provintsi linnad
Makwassie

Makwassie on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Kenneth Kaunda ringkonnas Maquassi Hillsi vallas.

Asula rajati misonijaamana 1822. aastal, linnaõigused sai 1907. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Makwassie elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,17%, valgeid 4,95%, värvilisi 4,10%, India või Aasia päritolu inimesi 0,65% ja teisi 0,12%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 74,44% inimesi, afrikaani keelt 8,19%, sotho keelt 7,53%, koosa keelt 4,72%, suulu keelt 1,64%, inglise keelt 1,17% ja ndebele keelt 1,09%.

Viited

Loodeprovintsi (LAV) linnad
Mutorai

Mutorai on küla Venemaal Krasnojarski krais Evengi rajoonis. Küla asub Tšunja jõe paremal kaldal.

Mutorai küla on asutatud 1926. aastal.

Venemaa külad
Krasnojarski krai
Nidõm

Nidõm on küla Venemaal Krasnojarski krais Evengi rajoonis. Küla asub Alam-Tunguska jõe paremal kaldal.

Nidõm on asutatud 1940. aastal.

Venemaa külad
Krasnojarski krai
Greyton

Greyton on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Theewaterskloofi vallas.

Greyton on asutatud 1854. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Greytoni elanikest värvilisi 69,17%, valgeid 24,03%, mustanahalisi aafriklasi 4,93%, India või Aasia päritolu inimesi 0,79% ja teisi 1,08%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 74,18% inimesi, inglise keelt 22,03% ja koosa keelt 0,87%.

Viited

Lääne-Kapimaa provintsi linnad
Bürgermeistri holm

Bürgermeistri holm (ka Pürjermeistri holm, Bürgermeister-Holm, Suur holm, Suur-Holm) on poolsaar Lääne maakonnas Haapsalus. Poolsaart piirab Haapsalu laht.

Vaata ka
Suur-Holmi sadam
Krimmi holm

Lääne maakonna poolsaared
Lääne maakonna neemed
Haapsalu
29 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 29 sõidab Viru keskuse bussiterminali ja Priisle vahel läbides Iru Hooldekodu. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel.

Tööpäeviti alustab liin Priisle bussipeatusest, pühapäeviti Viru keskuse bussiterminalist

Ajalugu

Välislingid 
 29. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel

Tallinna bussiliinid
28 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 28 sõidab Vana Lõuna asumi ja Väike-Õismäe (Sinilille peatuse) vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäeviti.

Ajalugu

Välislingid 
 28. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel

Tallinna bussiliinid
Cato Noorem

Marcus Porcius Cato Uticensis (95 eKr Rooma – aprill 46 eKr Utica), üldtuntud kui Cato Noorem (ladina keeles Cato Minor), eristamaks teda tema vanavanaisast Cato Vanemast, oli Rooma Vabariigi lõpp-perioodil elanud riigimees ja stoik.

Jälgides oma vanavanaisa eeskuju, nõudis Cato järjekindlalt esivanemate kommete (Mos maiorum) jälgimist, eriti äraostmatuse, seaduskuulekuse ja vabariikliku korra osas. Ta oli juhtiv tegelane konservatiivses, aristokraatidest koosnevas Optimaatide parteis, mille eesmärgiks oli senati autoriteedi ja eesõiguste kaitsmine.

Algul astus Cato välja nii Caesari kui ka Pompeiuse vastu, kes mõlemad püüdsid saavutada riigis domineerivat poliitilist rolli, kuid Caesari algatatud kodusõja puhkemisel 49. aastal eKr asus ta koos optimaatidega Pompeiuse poolele, kes lubas vabariiki Caesari eest kaitsta. Pärast Pompeiuse kaotust otsustavas Pharsaluse lahingus taganes Cato koos Metellus Scipio ja ülejäänud optimaatidele lojaalsete vägedega Põhja-Aafrikasse. Seal organiseeris ta edasist vastupanu Caesarile, kuid keeldus vägede juhtimist üle võtmast. 6. aprillil 46 eKr toimunud Thapsuse lahingus said vabariiklaselt Caesarilt lõplikult lüüa, misjärel tegi lahingus mitteosalenud Cato enesetapu, sest ei soovinud elada Caesari ülemvõimu all.

Saksa ajaloolane Theodor Mommsen on Catot kirjeldanud "Rooma aristokraatia Don Quijote'ina".

Viited

Kirjandus 
 Couchmann, Gordon W. (2018). This our Caesar: A study of Bernard Shaw’s Caesar and Cleopatra. Walter de Gruyter. ISBN 9783110809541.
 Neymeyr, Barbara; Schmidt, Johan; Zimmerman, Bernard. (2008). Stoizismus in der europäischen Philosophie, Literatur, Kunst und Politik: Eine Kulturgeschichte von der Antike bis zur Moderne. Walter de Gruyter. ISBN 9783110211559.

Lisalugemist 
 Gruen, Erich S. (1974). The Last Generation of the Roman Republic. Berkeley, CA: University of California Press. ISBN 0520201531.
 Oman, C. W. (1902). Seven Roman Statesmen of the Late Republic. London: Edward Arnold.
 Syme, Ronald. (1939). The Roman Revolution. Oxford: Oxford University Press. ISBN 0192803204.
 Goodman, Rob; Soni, Jimmy. (2012). Rome's Last Citizen: The Life and Legacy of Cato, Mortal Enemy of Caesar. New York: Thomas Dunne Books. ISBN 0312681232.

Välislingid 
 

Vana-Rooma poliitikud
Sündinud 95 eKr
Surnud 46 eKr
Monica Babuc

Monica Babuc (sündinud 29. märtsil 1964 Bardaris) on Moldova poliitik (Moldova Demokraatlik Partei) ja ajaloolane.

Alates 31. maist 2013 kuni 8. juunini 2019 oli ta Moldova kultuuriminister.

Alates 18. juunist 2019 on ta Moldova parlamendi asejuhataja.

Moldova poliitikud
Kultuuriministrid
Sündinud 1964
Savilo neem

Savilo neem on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Lobi külas.

Lääne-Viru maakonna neemed
Haljala vald
Vasikaholm

Vasikaholm (ka Väike holm, Väike-Holm) on poolsaar Lääne maakonnas Haapsalus. Poolsaarel asub Kajakarahu ülemine tulepaak.

Lääne maakonna poolsaared
Haapsalu
Paulpietersburg

Paulpietersburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas.

Paulpietersburg asutati 1888. aastal ja sai linnaõigused 1958. aastal. Linn on saanud nime poliitiku Paul Krugeri ja voortrekkerite juhi Piet Jouberti järgi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Paulpietersburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 56,70%, valgeid 37,33%, India või Aasia päritolu inimesi 1,45%, värvilisi 0,97% ja teisi 3,55%. Suulu keelt pidas emakeeleks 48,81% inimesi, afrikaani keelt 23,10% ja inglise keelt 11,52%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Jõgeva veskijärv

Jõgeva veskijärv (ka Jõgeva paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Jõgeva alevikus, Liivoja ja Võduvere külas. Veekogu pindala on 10,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 6546 m. Järves on 3 saart.

Viited

Jõgeva valla järved
Järveots

Järveots (ka Kambja Järveots, Kambja paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kambja alevikus. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 448 m. Järves on üks saar.

Viited

Kambja valla järved
Ncotshane

Ncotshane on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas. Linn asub Svaasimaa piirist umbes 2 km kaugusel.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ncotshane elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,75%, värvilisi 0,14%, valgeid 0,05%, India või Aasia päritolu inimesi 0,05% ja teisi 0,03%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,39% inimesi, ndebele keelt 1,66%, inglise keelt 0,98%, tsvana keelt 0,89%, viipekeelt 0,83%, svaasi keelt 0,47% ja afrikaani keelt 0,37%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Kamariku karjäär

Kamariku karjäär on tehisjärv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Kamariku külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1875 m.

Elustik 
Kamariku karjääris elab heletilder ja mudatilder. Karjäär on Eesti veelindude poolest liigirikkaim. Seal pesitseb 17 erinevat linnuliiki.

Viited

Väike-Maarja valla järved
Blinkwater

Blinkwater on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas eDumbe vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Blinkwateri elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,60%, India või Aasia päritolu inimesi 0,19%, värvilisi 0,10%, valgeid 0,06% ja teisi 0,05%. Suulu keelt pidas emekeeleks 96,31%, ndebele keelt 1,18%, inglise keelt 0,92%, tsvana keelt 0,43%, afrikaani keelt 0,33% ja viipekeelt 0,20%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Groutville

Groutville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis. Linn asub India ookeanist ligi 7 km kaugusel.

Groutville on saanud alguse 1844. aastal rajatud misjonijaamast. Linn on saanud nime misjonijaama asutaja vaimuliku A. Grout'i (1803–1894).

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Groutville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,64%, värvilisi 0,17%, India või Aasia päritolu inimesi 0,11% ja teisi 0,03%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,09% inimesi, ndebele keelt 1,39%, inglise keelt 1,30%, tsonga keelt 1,24%, koosa keelt 0,76%, viipekeelt 0,55%, tsvana keelt 0,40%, pedi keelt 0,20% ja afrikaani keelt 0,17%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Papad mammad

"Papad mammad" on Eesti teleseriaal, komöödiasari, mis oli aastatel 2016–2018 eetris kanalis TV3. Koguperesarja esimene osa oli eetris 12. septembril 2016.

Seriaali aluseks oli Ukraina sari "Vanavanemad". Sarja režissöörid olid Ergo Kuld ja Margus Raid, stsenaristid Martin Algus, Kait Kall ja Katrin Pärn.

Peategelased 
Voldemar Villem (Volli) – Raivo E. Tamm
Jüri Bachman – Tõnu Oja
Ulla Bachman – Piret Kalda
Vaike Villem – Kaili Närep
Lenna Bachman – Rebeka Kask
Maria Bachman (sündinud Villem) – Kati Ong
Margus Bachman – Priit Strandberg

Viited

Välislingid
 "Papad mammad" TV3 kodulehel
 SUUR GALERII | "Papad mammad" on tagasi! Piilu, mis toimus sarja võtteplatsil Õhtuleht, 1. märts 2018
 Lutsu huumoripreemiaga pärjatud Raivo E. Tamm: "Papad mammad" tõi preemia! Õhtuleht, 17. aprill 2017
 Perekooli Kägud sarjast "Papad mammad": nalja sama palju kui kalapulkades kala Õhtuleht, 13. oktoober 2016
 MÄLUMÄNG | Kes on kes uues TV3 peresarjas "Papad Mammad"? Õhtuleht/Ristik, 14. september 2016

Eesti komöödiasarjad
TV3 telesaated
Wubbo Ockels

Wubbo Johannes Ockels (28. märts 1946 – 18. mai 2014) oli Hollandi füüsik ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) astronaut. Ta valiti astronaudiks 1978. aastal ja 1985. aastal osales ta NASA missioonil STS-61-A, mille ajal sai temast esimene hollandlane kosmoses. Pärast astronaudikarjääri lõppu, töötas ta Delfti Tehnikaülikoolis.

Wubbo Ockels suri 2014. aastal neeruvähki.

Viited

Hollandi füüsikud
Sündinud 1946
Surnud 2014
Endla Sinijärv

Endla Sinijärv (ka Sinijärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde ja Tooma külas. Veekogu pindala on 42,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3010 m. Järves on 3 saart.

Ajalugu
1870. aastatel lasi Vaimastvere mõisa omanik Endla järve veetaseme alandamiseks ja ümbruskonna heinamaade kuivendamiseks ehitada kraavi (Suurkraav ehk Uusjõgi) Endla järvest Sinijärve ja sealt edasi Põltsamaa jõkke. Loodimisvigade tõttu alanes Endla veetase vaid 30 cm, Sinijärve mõjutas see aga rohkem. 1950. aastatel süvendati kraav kanaliks (Räägu kanal) ja enamik Põltsamaa jõe veest hakkas voolama Nava jõe, järvede ja Räägu kanali kaudu. Nüüd langes järvede veetase sedavõrd, et Sinijärvest jäi järele vaid porine nõgu. 1968. aastal rajati Sinijärvele algeline pais, mis mõlemad järved suures osas taastas. Vahepeal järvepõhjale kasvanud kased ja pajud jäid kuivanud puutüügastena järve. 1997. aastal ehitati sinna kindlam pais ja 2005. aastal ka kalatrepp. On hinnatud, et pärast seda Räägu kanalis voolav veehulk on Põltsamaa jõe vana haruga võrreldes tühine ja võib pärineda Endla järve suubuva Mustjõe ja kraavide veest.

Viited

Jõgeva valla järved
Endla Suurlaugas

Endla Suurlaugas (ka Suurlaugas, Endla raba laugas) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde külas. Veekogu pindala on 3,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2831 m. Järves on 2 saart.

Viited

Jõgeva valla järved
Mbazwana

Mbazwana on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis. Linn asub India ookeanist ligikaudu 7 km kaugusel.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mbazwana elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,93%, värvilisi 0,37%, India või Aasia päritolu inimesi 0,35%, valgeid 0,32% ja teisi 0,02%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,83% inimesi, inglise keelt 1,72%, ndebele keelt 1,36% ja afrikaani keelt 0,48%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Alastvere veehoidla

Alastvere veehoidla (ka Allastvere veehoidla, ka Meeritsa veehoidla) on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Põltsamaal ja Võhmanõmme külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 935 m.

Viited

Põltsamaa valla järved
Põltsamaa
Bultfontein

Bultfontein on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas, Tswelopele valla halduskeskus.

Bultfontein on asutatud 1874. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bultfonteini elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,3%, valgeid 5,5%, värvilisi 0,5%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,2%. Sotho keelt pidas emakeeleks 56,7% inimesi, koosa keelt 22,7%, tsvana keelt 9,5%, afrikaani keelt 6,1% ja teisi keeli 5,0%.

Viited

Free State'i provintsi linnad
Wesselsbron

Wesselsbron on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Nala vallas.

Wesselsbron on asutatud 1920. aastal, linnaõigused sai 1936. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wesselsbroni elanikest mustanahalisi aafriklasi 94,8%, valgeid 4,1%, värvilisi 0,5%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,1%. Sotho keelt pidas emakeeleks 75,4% inimesi, koosa keelt 8.9%, afrikaani keelt 6,0%, tsvana keelt 4,2% ja teisi keeli 5,5%.

Viited

Free State'i provintsi linnad
Lowelli observatoorium

Lowelli observatoorium on Arizona osariigis Flagstaffis asuv observatoorium. See asutati 1894. aastal ja see on Ameerika Ühendriikide vanimaid observatooriume. Lowelli observatoorium arvati 1965. aastal USA riiklike ajaloomälestiste hulka ja see kuulus 2011. aastal ajakirja TIME avaldatud 100 tähtsaima paiga nimekirja. 1930. aastal avastas Lowelli observatooriumis töötanud Clyde Tombaugh Pluuto.

Observatooriumi asutas astronoom Percival Lowell ning see kuulub tänaseni Lowelli perekonnale.

Viited

Ameerika Ühendriikide observatooriumid
Ventersburg

Ventersburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Matjhabengi vallas.

Ventersburg on asutatud 1857. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ventersburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,5%, valgeid 6,4%, värvilisi 0,6%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,1%. Sotho keelt pidas emakeeleks 82,4% inimesi, afrikaani keelt 8,1%, koosa keelt 3,4%, inglise keelt 2,8% ja teisi keeli 3.4%.

Galerii

Viited

Free State'i provintsi linnad
Bizana

Bizana on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Alfred Nzo ringkonnas, Mbizana valla halduskeskus.

Bizana kuulus kuni 1994. aastani Transkei bantustani koosseisu.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bizana elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,51%, värvilisi 0,59%, India või Aasia päritolu inimesi 0,28%, valgeid 0,23% ja teisi 0,38%. Koosa keelt pidas emakeeleks 90,28% inimesi, suulu keelt 3,15%, inglise keelt 2,78%, sotho keelt 0,66%, viipekeelt 0,61%, pedi keelt 0,43% ja afrikaani keelt 0,35%.

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Matatiele

Matatiele on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Alfred Nzo ringkonnas, Matatiele valla halduskeskus. Linn asub Lesotho piirist ligi 20 km lõunas.

Matatiele asub Draakonimägede lõunaosas.

Matatiele sai linnaõigused 1904. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Matatiele elanikest mustanahalisi aafriklasi 83,45%, värvilisi 9,47%, valgeid 4,06%, India või Aasia päritolu inimesi 2,60% ja teisi 0,42%. Koosa keelt pidas emakeeleks 48,26%, sotho keelt 23,50%, inglise keelt 14,33%, afrikaani keelt 7,54%, suulu keelt 2,11% ja viipekeelt 1,07%.

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Lusikisiki

Lusikisiki on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas Ngquza Hilli vallas.

Kuni 1994. aastani kuulus Lusikisiki Transkei bantustani koosseisu.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lusikisiki elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,99%, värvilisi 1,94%, India või Aasia päritolu inimesi 1,84%, valgeid 0,67% ja teisi 1,56%. Koosa keelt pidas emakeeleks 81,28%, inglise keelt 8,32%, suulu keelt 2,16%, viipekeelt 0,61%, ndebele keelt 0,50% ja afrikaani keelt 0,47%.

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Libode

Libode on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas Nyandeni vallas.

Libode kuulus kuni 1994. aastani Transkei bantustani koosseisu.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Libode elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,88%, värvilisi 0,96%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15% ja teisi 0,02%. Koosa keelt pidas emakeeleks 92,26% inimesi, inglise keelt 2,70%, pedi keelt 0,90%, suulu keelt 0,83% ja viipekeelt 0,83%.

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Somerset East

Somerset East (afrikaani keeles Somerset-Oos) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas.

Somerset East on asutatud 1825. aastal. Linn on saanud nime Charles Somerseti järgi, kes oli aastatel 1814–1826 Kapi koloonia kuberner.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Somerset Easti elanikest mustanahalisi aafriklasi 59,8%, värvilisi 32,2%, valgeid 7,2%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,5%. Koosa keelt pidas emakeeleks 51,8% inimesi, afrikaani keelt 42,9%, inglise keelt 3,7% ja teisi keeli 1,6%.

Galerii

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Pikkjärve paisjärv

Pikkjärve paisjärv (ka Kaarepere paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Pikkjärve külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 969 m.

Viited

Jõgeva valla järved
Pearston

Pearston on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas.

Pearston asutati 1859. aastal ja sai linnaõigused 1894. aastal. Linn on saanud nime piirkonnas tegutsenud vaimuliku John Pearsi järgi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pearstoni elanikest värvilisi 59,3%, mustanahalisi aafriklasi 37,4%, valgeid 1,9%, India või Aasia päritolu inimesi 0,6% ja teisi 0,8%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 67,6%, koosa keelt 27,9%, inglise keelt 2,5% ja teisi keeli 2,0%.

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Tõrve paisjärv

Tõrve paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Tõrve külas. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3434 m. Järves on 2 saart.

Viited

Põltsamaa valla järved
Kamari järv

Kamari järv (ka Kamari paisjärv) on järv Põltsamaa jõel Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Väike-Kamari külas. Veekogu pindala on 22,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2795 m. Järves on 4 saart.

Järve äärde on rajatud puhkeala kahe paadisilla, rannajalgpalli- ja -võrkpalliväljaku, duširuumi, tualettide, pinkide, väikelaste kiikede ja liumäega. Ujumisala on piiratud poidega ja rajatud on ka laste ujumisala.

Vaata ka
 Kamari veskijärv

Viited

Põltsamaa valla järved
Valgeanso paisjärv

Valgeanso paisjärv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Puhtaleiva külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 900 m. Järves on 2 saart.

Viited

Tartu valla järved
Voore paisjärv

Voore paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Voore külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1202 m.

Viited

Mustvee valla järved
Stutterheim

Stutterheim on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas, Amahlathi valla halduskeskus.

Stutterheim sai linnaõigused 1879. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Stutterheimi elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,69%, valgeid 4,46%, värvilisi 4,37%, India või Aasia päritolu inimesi 0,16% ja teisi 0,32%. Koosa keelt pidas emakeeleks 87,41%, afrikaani keelt 5,76%, inglise keelt 5,05% ja viipekeelt 0,60%.

Galerii

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Martfeld

Martfeld on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 36 km Bremenist kagus.

Valla pindala on 35,06 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2681 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Bruchhausen-Vilsen.

Ajalugu 
Küla on esmakordselt mainitud dokumendis, mille 1179. aastal allkirjastas isiklikult paavst Aleksander III.

Ehitised 
Martfeldi veskit on esmakordselt mainitud 1583. aastal. 1840. aastal ehitati see ümber kolmekorruselisena hollandi stiilis. Veski põles maha pärast pikselööki 1851. aastal, kuid ehitati samal aastal uuesti üles. Aastatel 1992 kuni 1999 renoveeriti veski täielikult. See on vanim tuulik piirkonnas.

Fehsenfeldsche veski ehitati 1871. aastal kolmekorruselisena hollandi stiilis. Tegutses aastani 1971. See renoveeriti 1991. aastal ja nüüd kasutatakse seda pulmadeks.

Avalik kunst 
Külaväljakul on Syke kunstnike Elsa Töbelmanni ja Henning Greve roostevabast terasest skulptuur "Entfaltund" (Areng). Skulptuur loodi 1999. aastal osana võistlusest "Meie küla ilu".

Viited

Välislingid 

 www.martfeld.de

Alam-Saksi vallad
Diepholzi kreis
Hutita veskijärv

Hutita veskijärv (ka Utita veskijärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Hutita külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1588 m. Järves on 2 saart.

Viited

Võru valla järved
Venterstad

Venterstad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas Walter Sisulu vallas.

Venterstad on asutatud 1875. aastal, linnaõigused sai 1895. aastal. Venterstad on saanud nime Johannes J. T. Venteri järgi, kellele kuulunud maadele asula rajati.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Venterstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 64,9%, värvilisi 33,4%, valgeid 0,8%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,5%. Koosa keelt pidas emakeeleks 60,3%, afrikaani keelt 34,6%, sotho keelt 2,1% ja teisi keeli 2,9%.

Galerii

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Kiidjärve veskijärv

Kiidjärve veskijärv (ka Kiidjärve paisjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kiidjärve külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2549 m.

Viited

Põlva valla järved
Leevijõe Veskijärv

Leevijõe Veskijärv (ka Veskijärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Leevijõe ja Karilatsi külas. Veekogu pindala on 6,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2061 m. Järves on 2 saart.

Viited

Põlva valla järved
Nõmme Veskijärv

Nõmme Veskijärv (ka Veskijärv, Nõmme järv, Nõmme paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Nõmme külas. Veekogu pindala on 5,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1798 m. Järves on 3 saart.

Viited

Väike-Maarja valla järved
Mädäjärv

Mädäjärv (ka Saluala Mädäjärv, Mädajärv) on järv Tartu maakonnas Otepää  vallas Lutike külas. Veekogu pindala on 6,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2336 m. Järves on 3 saart.

Viited

Otepää valla järved
Hellenurme järv

Hellenurme järv (ka Hellenurme paisjärv) on järv Tartu maakonnas Elva  vallas Hellenurme ja Urmi külas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1892 m. Järves on 2 saart.

Viited

Elva valla järved
Weenen

Weenen on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas Inkosi Langalibalele vallas.

Weenen asutati 1839. aastal kohale, kus 1838. aastal olid suulud toime pannud voortrekkerite massimõrva. 'Weenen' tähendab hollandi keeles 'nutma'.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Weeneni elanikest mustanahalisi aafriklasi 83,43%, valgeid 7,04%, India või Aasia päritolu inimesi 6,40%, värvilisi 2,78% ja teisi 0,38%. Suulu keelt pidas emakeeleks 80,41% inimesi, inglise keelt 11,56%, afrikaani keelt 4,23% ja ndebele keelt 1,26%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Rookdale

Rookdale on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rookdale'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,48%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15%, värvilisi 0,11%, valgeid 0,04% ja teisi 0,24%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,54% inimesi, sotho keelt 3,85%, inglise keelt 0,82%, ndebele keelt 0,78% ja viipekeelt 0,34%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Ekuvukeni

Ekuvukeni on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ekuvukeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,54%, India või Aasia päritolu inimesi 0,27%, valgeid 0,10%, värvilisi 0,06% ja teisi 0,04%. Suulu keelt pidas emakeeleks 92,29% inimesi, viipekeelt 2,09%, ndebele keelt 1,94%, inglise keelt 1,50%, tsvana keelt 1,02% ja afrikaani keelt 0,48%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Wembezi

Wembezi on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wembezi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,76%, värvilisi 0,14%, valgeid 0,07% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,03%. Suulu keelt pidas emakeeleks 98,53% inimesi, sotho keelt 0,29% ja koosa keelt 0,26%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Goodhome

Goodhome on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Goodehome'i elanikest 99,49%, värvilisi 0,18%, valgeid 0,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,02% ja teisi 0,25%. Suulu keelt pidas emakeeleks 95,07% inimesi, ndebele keelt 1,31% ja inglise keelt 1,03%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Hibberdene

Hibberdene on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Ugu ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul Mzimayi jõe suudmes.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hibberdene'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 67,10%, valgeid 29,43%, India või Aasia päritolu inimesi 1,81%, värvilisi 1,21% ja teisi 0,45%. Suulu keelt pidas emakeeleks 60,92%, inglise keelt 18,13%, afrikaani keelt 15,76% ja koosa keelt 3,18%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Tallinna linna valimiskomisjon

Tallinna linna valimiskomisjon on valimiskomisjon, mis tegutseb Tallinnas aadressil Vabaduse väljak 7. Komisjon korraldab Tallinna kohalikke valimisasju, mis on seotud kohaliku omavalitsuse volikogu, Riigikogu ja Euroopa parlamendi valimistega või rahvahääletustega. Komisjon täidab ühtlasi ka Harju maakonna valimiskomisjoni ülesandeid. Komisjoni esimees on Toomas Sepp.

Viited

Välislingid
Komisjonist Tallinna linna kodulehel

Tallinn
Eesti poliitika
Dundee (LAV)

Dundee on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMzinyathi ringkonnas.

Dundee on kaevanduslinn, kus tegeldakse kivisöe kaevandamisega.

Asula on rajatud 1835. aastal

Linnaõigused sai Dundee 1882. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dundee elanikest mustanahalisi aafriklasi 81,20%, valgeid 7,16%, India või Aasia päritolu inimesi 7,05%, värvilisi 4,11% ja teisi 0,48%. Suulu keelt pidas emakeeleks 76,29% inimesi, inglise keelt 15,57%, afrikaani keelt 4,47% ja ndebele keelt 1,00%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Riia toomkool

Riia toomkool (läti keeles Rīgas Doma skola) oli toomkool Riias, mis tegutses Riia toomkiriku juures, tänapäeval Palasta ja Mazā skola iela tänava nurgal. See on Liivimaa vanim õppeasutus (asutati 1211).

Kool asutati 1211. Kool oli hiljem nii Riia rae toomkool, akadeemiline gümnaasium kui ka kreisikool.

Viimane toomkooli rektor oli kuni 1804. aastani August Albanus.

Riia
Läti koolid
Verlag Georg Reimer

Verlag Georg Reimer oli Saksamaal Berliinis aastatel 1817–1918 tegutsenud kirjastus, mis peaasjalikult andis välja õppe- ja teaduskirjandust.

Kirjastuse rajas raamatukaupmees, kirjastaja ja kunstikollektsionäär Georg Andreas Reimer (1776–1842), kes sai aja jooksul Saksamaa üheks suuremaks kirjastajaks. 

Pärast Georg Andreas Reimeri surma 1842. aastal juhtis kirjastust tema poeg Georg Ernst Reimer (eluaastad 1804–1885), seejärel viimase poeg Ernst Heinrich Reimer (1833–1897). 1897. aastal ostis kirjastuse Walter de Gruyter (1862–1923), kes 1918. aastal asutas selle kirjastuse baasil omanimelise kirjastuse Verlag Walter de Gruyter & Co.

Trükiseid
1822. aastal andis kirjastus välja raamatu "Wallfahrten im Morgenlande" ('Palverännakud hommikumaal'), mille autor oli Liivimaa uurimisreisija Otto Friedrich von Richter (1792–1816) ja mille toimetas trükki Tartu ülikooli rektor Gustav von Ewers.

Viited

Kirjastused
Saksamaa ettevõtted
Sanddrif

Sanddrif on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Richtersveldi vallas. Linn asub Oranje jõe vasakul kaldal, Namiibia piiri ääres.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sanddrifi elanikest värvilisi 78,53%, mustanahalisi aafriklasi 17,37%, valgeid 3,29%, India või Aasia päritolu inimesi 0,22% ja teisi 0,59%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 78,24% inimesi, koosa keelt 12,86%, inglise keelt 1,90% ja tsvana keelt 1,12%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Carle Vernet

Antoine Charles Horace Vernet, ka Carle Vernet, (14. august 1758 Bordeaux – 17. november 1836 Pariis) oli prantsuse maalikunstnik, litograaf, animalist, karikaturist ja batalist.

Ta õppis maalimist isa käe all. 17-aastaselt sai ta Prix de Rome'i väikese auhinna, 23-aastaselt juba suure auhinna, millega kaasnes võimalus elada kolm kuni viis aastat Roomas auhinna patrooni kulul ja ennast kunstivaldkonnas arendada.

Tema paljud teosed on Napoleoni armee (Suur Armee) teemal. 

1822. aastal lõi Tartu kunstnik Karl August Senff gravüüri baltisakslasest orientalisti Otto Friedrich von Richteri (1792–1816) portreega, mille Tartu ülikooli rektor Gustav von Ewers lasi avaldada samal aastal Berliinis ilmunud Richteri raamatu "Wallfahrten im Morgenlande" frontispissil. Senffi gravüüri aluseks on olnud Carle Vernet' maalitud Richteri portree.

Tunnustus
1787 – valiti Prantsuse kuningliku maalikunsti ja skulptuuri akadeemia liikmeks
1816 – valiti Prantsuse kaunite kunstide akadeemia liikmeks

Isiklikku
Ta oli kunstnik Claude Joseph Vernet' noorim poeg. Ka tema enda poeg Horace Vernet oli kunstnik.

Vernet oli kirglik ratsutaja. Teda nähti ratsu seljas veel 4 päeva enne surma. Ta suri 78-aastaselt Pariisis.

Loomingu näiteid

Viited

Välislingid 

Prantsuse kunstnikud
Montmartre'i kalmistule maetud
Sündinud 1758
Surnud 1836
Eesti Vabadussõja muuseum

Eesti Vabadussõja muuseum (ka Vabadussõja muuseum) oli Eesti Vabadussõjaga seonduvat eksponeeriv muuseum Tallinnas Vene tänaval. Muuseum eksisteeris 1919-1940. 

Muuseumi asutati 1919 sõjavägede ülemjuhataja korraldusel.

Kui muuseum 1940 suleti, siis selle kogud läksid ENSV Riiklikule Ajaloo- ja Revolutsioonimuuseumile.

Viited

Tallinna muuseumid
Eesti Vabadussõda
Peeter Juhalain

Peeter Juhalain (kuni 1935. aastani Peeter Johanson) (15. märts 1904 Abja vald, Viljandimaa – 6. detsember 1984 Seabrook, New Jersey, Ameerika Ühendriigid) oli Eesti sõjaväelane (major).

Elukäik
Asus 1923. aastal Sõjakoolis õppima, lõpetas selle 29. augustil 1926 ja ülendati nooremleitnandiks. Suunati teenima 1. Soomusrongide rügementi. 1928. a. kandideeris ja osutus valituks lennukoolis avatud lendurite kursusele. Lõpetas selle 1930. aastal ning määrati teenima Üksikusse Lennuväedivisjoni nr 1. 1. septembril 1939 toodi üle Õhukaitse staabi sideülemaks.

1940. aasta sügisel, annekteeritud Eestis, jäeti P. Juhalain teenima Punaarmee 22. territoriaalse laskurkorpuse üksikusse lennueskadrilli. Pärast eskadrilliülema alampolkovnik Hans Kitveli arreteerimist 11. detsembril 1940 määrati ta uueks eskadrilliülemaks. Põgenes 27. juunil 1941 koos suure osa oma üksuse lenduritega Punaarmee Jägala suvelaagrist ning varjas end koos nendega metsas kuni Saksa vägede saabumiseni. Töötas seejärel Eesti Julgeolekupolitsei II B jaoskonna personali-osakonna ülemana.

1942. aastal oli ta üks esimesi Sonderstaffel Buschmanni teenistusse astunud vanemohvitsere. 1944. aastal oli 11. öiste pommituslennukite grupi adjutant. Pärast lennugrupi likvideerimist 21. oktoobril 1944  Heiligenbeilis Saksamaal määrati Eesti diviisi teenistusse.

Pärast II Maailmasõda elas Ameerika Ühendriikides.

Auastmed
nooremleitnant - 25. august 1926
leitnant - 19. november 1930
kapten - 19. veebruar 1934
major - 16. veebruar 1940

Kirjandus
Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Lennart Vercamer (koostajad). Põhjakotkad. Eesti lendurid ja lendurvaatlejad tsaariajast kuni 1940. aastani. Tallinn, 2011.

Välislingid
Kirje ohvitseride andmebaasis

Eesti lendurid
1. Lennuväedivisjoni koosseis
Sonderstaffel Buschmanni koosseis
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1904
Surnud 1984
Eestlased Ameerika Ühendriikides
Kooraste paisjärv

Kooraste paisjärv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooraste külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 573 m. Järves on 2 saart.

Viited

Kanepi valla järved
Aurora (LAV)

Aurora on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Bergrivieri vallas.

Linn on asutatud 1906. aastal ja on saanud nime Vana-Rooma koidujumalanna Aurora järgi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aurora elanikest värvilisi 67,47%, valgeid 31,49%, mustanahalisi aafriklasi 0,52% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,35%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 92,31% ja inglise keelt 6,41%.

Viited

Lääne-Kapimaa provintsi linnad
Riebeek West

Riebeek West (afrikaani keeles Riebeek-Wes) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Swartlandi vallas.

Riebeek West on asutatud 1858. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Riebeek Westi elanikest värvilisi 83,63%, valgeid 10,48%, mustanahalisi aafriklasi 5,08%, India või Aasia päritolu inimesi 0,62% ja teisi 0,18%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,53% inimesi, inglise keelt 4,15%, sotho keelt 0,87% ja koosa keelt 0,60%.

Viited

Lääne-Kapimaa provintsi linnad
Riebeek-Kasteel

Riebeek-Kasteel on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Swartlandi vallas.

Riebeek-Kasteel on asutatud 1861. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Riebeek-Kasteeli elanikest värvilisi 70,9%, valgeid 15,2%, mustanahalisi 12,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,8% ja teisi 0,7%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 83,6% inimesi, koosa keelt 6,8%, inglise keelt 6,5% ja teisi keeli 3,1%.

Galerii

Viited

Lääne-Kapimaa provintsi linnad
Libateisik

Libateisik või libakaksik (saksa keeles Doppelgänger 'topeltkäija') on inimese mittebioloogiline teisik või kaksik, mida on väidetavalt näinud inimene ise või teised inimesed. Seda paranormaalset nähtust peetakse kummituslikuks ja õnnetust ettekuulutavaks. Mõnes muistendis samastatakse viirastuvat olendit kaksikkurjusega, tänapäeval kasutatakse ka sõna võõrkaksik.

Üks tuntumaid libateisiku juhtumeid on seotud prantslanna Emilie Sagéega, kes oli 1845. aastal 32-aastasena Liivimaa kubermangus kooliõpetaja. Erinevatel andmetel oli ta juba vähemalt tosin korda kooli vahetanud. Volmari lähistel Pensionat von Neuwelckes olid kümned kooliõpilased tunnistajaks tema samaaegsele kaksikule. Juhtumi ainsaks informandiks oli Kuressaarest pärit Julie von Güldenstubbe, kes 1859. aastal Pariisis rääkis sellest detailselt Ameerika poliitikule ja diplomaadile Robert Dale Owenile. Lugu ilmus juba järgmisel aastal Londonis ja Philadelphias tema teoses "Footfalls on the Boundary of Another World", kust see on levinud üle maailma.

Oma libateisikuid või libakaksikuid olevat näinud ja kirjeldanud ka Elizabeth I, Katariina II, Johann Wolfgang von Goethe, Percy Bysshe Shelley, Abraham Lincoln jt.

Sõna doppelgänger on inglise keeles hakatud sageli kasutama üldisemas ja neutraalsemas tähenduses (eriti slängis), et kirjeldada isikut, kes füüsiliselt või käitumuslikult sarnaneb teise inimesega.

Turundusmaastikul kasutatakse sõna doppelgänger kirjeldamaks olukorda, mille puhul tarbijad seavad kahtluse alla kaubamärgi autentsuse ja tegutsemismotiivid ning loovad selle ilmestamiseks kaubamärgi antikampaania, viidates seejuures kaubamärgi puudustele või ebaaususele. Näiteks 2008. aastal toimus viraalne veebikampaania FUH2, mille eesmärk oli vastanduda General Motorsi Hummeri linnamaasturi (SUV) reklaamikampaaniale "Like Nothing Else". Kui General Motorsi kampaania peasõnum oli rõhutada Hummeri suurust ja võimsust, millele ei saa miski vastu, siis FUH2 doppelgänger-kampaania naeruvääristas Hummeri loojaid ja omanikke, kuna selle mudeli kasutamiseks on vaja tarbida suurtes kogustest kütust, mis on äärmiselt keskkonnavaenulik käitumine.

Vaata ka
 Alter ego

Viited

Paranormaalsed nähtused
Saron

Saron on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas Drakensteini vallas.

Linn on saanud alguse 1848. aastal rajatud misjonijaamast. Linnaõigused sai Saron 1929. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Saroni elanikest värvilisi 97,28%, mustanahalisi aafriklasi 1,85%, India või Aasia päritolu inimesi 0,23%, valgeid 0,08% ja teisi 0,56%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,84% inimesi ja inglise keelt 0,96%.

Galerii

Viited

Lääne-Kapimaa provintsi linnad
Wilderness

Wilderness (afrikaani keeles Wildernis) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul, George'ist umbes 7 km ida pool.

Wilderness on rajatud 1877. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wildernessi elanikest värvilised 47,21%, valgeid 38,53%, mustanahalisi aafriklasi 11,96%, India või Aasia päritolu inimesi 0,55% ja teisi 1,75%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 68,53% inimesi, inglise keelt 23,67% ja koosa keelt 4,90%.

Galerii

Viited

Lääne-Kapimaa provintsi linnad