Vene-Ukraina sõda

Vene-Ukraina sõda on käimasolev sõda Venemaa (koos venemeelsete separatistlike jõududega) ja Ukraina vahel.

Ajalugu 
Nõukogude Liidu lagunemise järel sõlmiti 1994. aastal Budapestis rahvusvaheline leping, mille alusel Ukraina loovutas olemasoleva tuumarelvade arsenali Venemaa Föderatsioonile. 

Sõda algas 2014. aasta veebruaris pärast Ukraina Väärikuse revolutsiooni ja keskendus esialgu Krimmi ja rahvusvaheliselt Ukraina osana tunnustatud Donbassi osade staatusele. Konflikti esimesed kaheksa aastat hõlmasid Krimmi annekteerimist Venemaa poolt (2014) ja sõda Donbassis (2014–2022) Ukraina ja Venemaa toetatud separatistide vahel, samuti mereväeintsidente, kübersõda ja poliitilisi pingeid. Pärast Venemaa sõjalise tegevuse intensiivistumist Ukraina piiril Venemaa/Valgevenega ja alates 2021. aasta lõpust laienes konflikt märkimisväärselt, kui Venemaa alustas 24. veebruaril 2022 täiemahulist sissetungi Ukrainasse.

Pärast Euromaidani meeleavaldusi ja revolutsiooni, mille tulemusel kõrvaldati 2014. aasta veebruaris venemeelne president Viktor Janukovõtš, puhkesid Ukraina erinevates piirkondades nii kohaliku kui idanaabri tekkelised rahutused. Eraldusmärkideta Vene sõjaväelased võtsid üle strateegilised positsioonid ja infrastruktuuri Ukraina territooriumil Krimmis ning hõivasid Krimmi parlamendi. Venemaa korraldas laialdaselt kritiseeritud referendumi, mille tulemusel liideti Krimm Venemaaga. Seejärel annekteeris Venemaa Krimmi.

Sõda Donbassis 
2014. aasta aprillis eskaleerusid venemeelsete rühmituste meeleavaldused Ukraina Donbassi piirkonnas sõjaks Ukraina sõjaväe ja Venemaa toetatud Donetski ja Luhanski vabariikide isehakanud separatistide vahel. 2014. aasta augustis ületasid märgistamata Vene sõjaväe sõidukid piiri Donetski vabariiki. Algas väljakuulutamata sõda ühelt poolt Ukraina vägede ja teiselt poolt Vene vägedega segunenud separatistide vahel, kuigi Venemaa püüdis oma osalust varjata. Sõda kujunes staatiliseks konfliktiks, mille käigus tehti korduvalt ebaõnnestunud relvarahukatsed. 2015. aastal kirjutasid Venemaa ja Ukraina alla Minsk II kokkulepetele, kuid mitmed vaidlused takistasid nende täielikku rakendamist. 2019. aastaks liigitas Ukraina valitsus 7% Ukrainast ajutiselt okupeeritud aladeks, samas kui Venemaa valitsus oli kaudselt tunnistanud oma vägede kohalolekut Ukrainas.

Venemaa ettevalmistused täiemõõduliseks sõjaks 
2021. aastal ja 2022. aasta alguses toimus Ukraina piiride ümber Venemaa ulatuslik sõjaline suurendamine. NATO süüdistas Venemaad sissetungi kavandamises, mida Venemaa eitas. President Vladimir Putin kritiseeris NATO laienemist kui ohtu oma riigile ja nõudis, et Ukrainale keelataks sõjalise alliansiga kunagi ühineda. Ta väljendas ka Venemaa irredentistlikke vaateid (maa põlisasukatele tagastamise poliitika), seadis kahtluse alla Ukraina eksisteerimisõiguse ja väitis vääralt, et Ukraina on loodud Nõukogude Venemaa ja Vladimir Uljanovi poolt. 21. veebruaril 2022 tunnustas Venemaa ametlikult kahte isehakanud separatistlikku riiki Donbassis ja saatis sinna avalikult vägesid. Kolm päeva hiljem tungis Venemaa Ukrainasse. Suur osa rahvusvahelisest kogukonnast on Venemaa tegevuse revolutsioonijärgses Ukrainas hukka mõistnud, süüdistades Venemaa rahvusvahelise õiguse rikkumises ja Ukraina suveräänsuse rikkumises. Paljud riigid rakendasid majandussanktsioone Venemaa, Venemaa üksikisikute või ettevõtete vastu, eelõige pärast 2022. aasta sissetungi.

Täiemõõdulise sõja algus 
2022. aasta 23. veebruari ööl vastu 24. veebruari edastati Venemaa presidendi videopöördumine, milles ta õigustas edasist sissetungi Ukraina territooriumile. „/.../ tänapäeva Ukraina on täielikult loodud Venemaa, täpsemalt bolševistliku, kommunistliku Venemaa poolt," ütles Putin. Pärast seda algas Venemaa täiemõõduline sissetung Ukraina põhjaossa, idaossa ja lõunaossa.

Piirkonnad 
Ukraina põhjaosas kujunes Vene-Ukraina sõja põhjarinne, millest tähtsaima osa moodustas Vene vägede pealetung Kiievile. Ukraina lõunaosas kujunes lõunarinne ja idaosas idarinne.

Relvastus

Venemaa lahingutehnika 
Venemaa kasutas 2022. aastal T-80UE-1-e, T-80UK-d ja T-90M Prorõvi. Samuti kasutas Venemaa 2022. aastal T-62M-i ja T-62MV-d.

Venemaa on rakendanud järgmisi liikurhaubitsaid: 2S19 Msta-S.

Jalaväe lahingumasinatest kasutas Venemaa BMP-2-e ja BMP-3-e.

Õhutõrjesüsteemidest on Venemaa kasutanud Pantsiri.

Ukraina lahingutehnika 
Ukraina on kasutanud sõjas haubitsat M777. Ukraina on kasutanud järgmisi liikurhaubitsaid: PzH 2000, Zuzana 2.

Hinnangud 
Relvakonflikti on käsitletud ka III maailmasõja (II maailmasõja järgne) või IV maailmasõja (Külma sõja ehk III maailmasõja järgne) algusena.
 Riigikogu võttis 18. oktoobril vastu avalduse "Ukraina territooriumi annekteerimise hukkamõistmisest ja Venemaa režiimi terroristlikuks kuulutamisest" 717 AE

Vaata ka
 2014. aasta Krimmi anneksioon
 MTÜ Slava Ukraini

Viited

Välislingid
 WEAPONS OF THE WAR IN UKRAINE  A three-year investigation of weapon supplies into Donetsk and Luhansk. Conflict Armament Research. London, 2021, 234 lk (PDF)
 G7 nimetas Venemaa rünnakut ostukeskusele sõjakuriteoks Postimees
 Vene raketid tabasid Odessa oblastit ERR
 liveuamap.com – operatiivne teave sõja käigu kohta
 L'Estonia denuncia la Russia alla Corte Internazionale di Giustizia. Rai News, 24. september 2022
 США призвали американцев скорее покинуть Россию. Чего они опасаются? BBC News Русская служба, 28. september 2022
 Laura Kelly. White House says Iranian troops on the ground in Crimea aiding Russian drone strikes. The Hill, 20. oktoober 2022
 New award rates for captured Russians set in Ukraine. mil.in.ua, 30. oktoober 2022