Jüri Järvet

Jüri Järvet (kuni 1936 Georgi Kuznetsov; 18. juuni 1919 Tallinn – 5. juuli 1995 Tallinn) oli Eesti teatri- ja filminäitleja.

Elulugu

Lapsepõlv
Jüri Järvet sündis 18. juunil 1919 Tallinnas. 1936. aastani oli tema nimi Georgi Kuznetsov. Tema ema Jevgenia Kuznetsova siirdus teadmata põhjustel 1920. aastal Nõukogude Liitu Moskvasse ja poeg jäi ema tuttava hoolde, kes viis ta hiljem lastekodusse, kus ta oli kuni viienda eluaastani. Sealt võeti ta elama perekonda, kus pereisa oli viinavabriku tööline ja pereema kodune. Naine suri, kui Jüri oli kuueaastane, ja mees 1943. aastal sakslaste okupatsiooni ajal. Peres oli enne teda juba kolm last. Vanem tütar oli 23-aastane, tema juba töötas. Noorem õde oli gümnaasiumi lõpu- või eelviimases klassis, hiljem õppis arstiteadust. Poeg õppis Tartu Ülikoolis. Vanemad ei adopteerinud Jürit, talle jäi oma nimi. Hiljem oli ta Tallinnas vanema õega kahekesi, isa läks Viljandi veinivabrikusse tööle. Kuigi isa neid toetas, pidid kaks ülikoolis käivat last väga kokkuhoidlikult elama.

Esimesed teatrikatsetused
Jüri Järvet õppis Gustav Adolfi gümnaasiumis ja Tallinna õhtukolledžis. Koolinäitemängudes talle osasid ei antud, kuni ta 4. klassis ise palus "Kevades" Tiugu sõnatut rolli, mis talle ka anti. Järgmise, Tuulevana rolli tegi ta "Koolikella" nime kandnud näidendis 6. klassis käies. 14-aastaselt avanes tal võimalus mängida teiste poistega massistseenis Draamastuudio Teatris. Aastail 1933–1936 osales Jüri Järvet viies lavastuses. Kooliajal astus ta üles Andres Särevi "Väike lord Fauntleroys", Henrik Visnapuu "Maa-alustes", Oskar Lutsu "Kevades", A. H. Tammsaare "Kuningal on külmas" ja Heino Anto "Aladdini võlulambis".

Karin Kask: "16-aastaselt lõpetas Järvet koolipoisiaastate päris teatris kaasategemise. Sinna vajati nooremaid. Kui Tallinnas avati 1938. aastal teatrikool, siis sinna ta ei püüdnudki saada, arvas, et pole usku ega julgust. Ta kartis, et ei tule toime etüüdi mängimisega, mida eksamil nõutakse."

Palka Jüri Järvet tükkides osalemise eest ei saanud, tekstilisi rolle samuti mitte. See-eest võis ta tasuta Draamastuudio Teatri etendusi vaadata.

Sport
1930. aastal viis tee ta kokku võimlemisõpetaja ja Tallinna Õpetajate Seminari lektori Ernst Idlaga, kes tema koolis võimlemist õpetas. Kuna sportvõimlemine pakkus Jürile huvi, hakkas ta sellega 1933. aastast tegelema. 1935., 1936. ja 1937. aastal tuli ta Tallinna koolinoorte meistriks sportlikus võimlemises.

Kui Jüri oli 19-aastane, kohtus ta ema õe Kuznetsovaga, kellega nad suhtlema hakkasid. Viimane rääkis talle emast ja natuke isastki. Kuznetsova oli emaga kirjavahetuses. Mobilisatsiooni ajal andis naine talle ema aadressi Venemaal Gorkis – Jüri sattus sealsetesse Kunstiansamblitesse. Oli juba maja ees, kui tema oletatav õde talle vastu tuli ning Jüri mõtles ümber, arvas, et tal pole emaga millesti rääkida ja lahkus.

Töökohad
1936–1941 käskjalg AS-i Järvakandi Tehased peakontoris Tallinnas
1941 majavalitseja Elamute Valitsuses
1941 statistik Autobaasis
Tänu võimlemisele sai Töölisteatrisse tantsijana tööle; hiljem, sõja ajal demobiliseeriti ta sõjaväest ansamblitesse – tantsijaks
1941–1942 Punaarmees reamees tagavarapolgus; Eesti NSV 7. laskurdiviis; 3 kuud tööpataljonis; Saratovi oblast
Veebruar 1942 – oktoober 1944 tantsija Eesti NSV Riiklikes Kunstiansamblites (ERKA) Jaroslavlis
Sõja ajal oli Töölisteatrist saanud Väiketeater ja sellest Eesti NSV Riiklik Noorsooteater, kuhu ta võeti esimese kategooria tantsijaks, kuid hinges tundis ikka, et tantsimine pole tema ala
1944. aastal liitus samal aastal loodud Riikliku Draamastuudio õpperühmaga
Oktoober 1944 – november 1945 näitleja Eesti Riiklikus Noorsooteatris
November 1945 – november 1946 Riikliku Draamastuudio õpilane
November 1946 – august 1949 Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi üliõpilane (viimasel aastal kooli kõrvalt ka Raadiokomitees dramaatiliste saadete toimetaja)
Oktoober 1949 – september 1950 näitleja Lõuna-Eesti Teatris, alates 1. jaanuarist 1950 peanäitejuht
1. septembril 1950 vabastati seoses Moskvasse õppima siirdumisega
Oktoober 1950 – veebruar 1951 mittekoosseisuline töötaja Eesti Raadios
Veebruar 1951 – märts 1952 kunstiline konsultant Eesti NSV Teatriühingus
Aastatel 1952 – 1965 Draamateatri näitleja. Esimesed neli aastat tegi teiste rollide kõrvalt ka estraadi Eino Baskiniga, duo sai kiiresti üle Eesti tuntuks. Siis aga loobus estraadist ja pühendus ainult teatrile.
1964. aastal ilmus tema huumori- ja satiirivalimik "Kits kärneriks"
November 1965 – mai 1967 oli näitleja Riiklikus Noorsooteatris, kus tal oli kolm rolli: üks Narr ja kaks Kuningat, periood lõppes maailmakuulsa rolliga "Kuningas Learis", kus ta mängis Leari
Mai 1967 – aprill 1970 lepingute alusel näitleja Tallinnfilmis, Mosfilmis ja Lenfilmis 
Sel ajal tekkis siiani täpselt teadmata põhjustel riid suure sõbra Voldemar Pansoga. Keegi ei tea, mis täpselt juhtus, aga mõlemad olid kuni surmani solvunud. Olid küll vahel filmides veel koos, kuid sõpru neist enam ei saanud.
1970 näitleja Draamateatris
1982–1987 Eesti Teatriühingu juhatuse esimees
1984–1989 NSV Liidu Ülemnõukogu saadik
Ta suri 5. juulil 1995 Tallinnas.

Isiklikku
Aastatel 1948–1958 oli Järvet abielus näitleja Inna Taarnaga. Poeg Jüri Järvet juunior sündis 1955. aastal. 

1958. aastal abiellus Järvet onkoloog Astrid Puurandiga. Tütar Jana Järvet sündis 1960. aastal.

Jüri Järvet: "Mul on poeg ja tütar, kes kumbki ei tunne õnneks huvi näitleja elukutse vastu."

Rolle

Teatrirollid
 "Lumekuninganna" (Karl Vares ja üks röövlitest; 1945), Noorsooteater 
 "Tom Sawyeri imelikud juhtumid" (Bull Turner)
 "Surematu" (kehakultuuri instituudi 5 kursuse üliõpilane Komarovski Valentin)
 nukunäidend "Aastaajad" (külapoiss Praks, Maa-aluste valitseja) 
 William Shakespeare'i "Mida soovite" (1949), Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi diplomilavastus
 Rüütel Andres Tõbinägu. – V. Sobko "Teise rinde taga", Lõuna-Eesti Teater. (Lavastaja); Ameerika ohvitser  
 Maksim Gorki "Väikekodanlased" (Pertšihhin; 1949), Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi diplomilavastus
 L. Zorini "Noorus" (Nezlobin; 1959), Lõuna-Eesti Teater
 V. Grossi "Jää sulab", Lõuna-Eesti Teater (näitejuht)  
 V. Ljubimova "Lumepall" (Mr. Biddle), Lõuna-Eesti Teater  
 A. Tokajevi "Peigmehed" (Muradi; 1952), Riiklik Draamateater
 K. Trejovi "Ljubova Jarovaja" (Pikalov), Riiklik Draamateater
 L. Geraskina "Küpsuse tunnistus" (Jura Laletin), Riiklik Draamateater
 L. Maljarevski "Ei sinu ega minu, vaid meie", Riiklik Draamateater (assistent)  
 1952–1956 estraad Eino Baskiniga  
 A. Ostrovski "Balsaminovi abiellumine" (Baslaminov; 1953), Riiklik Draamateater 
 A. H. Tammsaare "Põrgupõhja uus Vanapagan" (advokaat), Riiklik Draamateater
 C. Goldoni "Osav teenijanna" (Traccagio, Ottavio teener), Riiklik Draamateater  
 A. Jakobsoni "Kaitseingel Nebraskast" (notar Karling), Riiklik Draamateater  
 A. Kornitšuk "Eskaadri hukk" (Pallaada), Riiklik Draamateater
 M. Baratašvili "Ritsikas" (Kohta, autojuht), Riiklik Draamateater  
 Lermotovi "Maskeraad" (Šprihh; 1954), Riiklik Draamateater
 L. Ion Garagiale "Kaotatud kiri" (kodanik), Riiklik Draamateater (lavastaja)  
 A. Jakobson "Kaotatud paradiis" (Räbalapundar), Riiklik Draamateater
 Eduard Vilde "Mahtra sõda" (noor krahv), Riiklik Draamateater
 A. H. Tammsaare "Kuningal on külm" (narr; 1955), Riiklik Draamateater
 L. Tolstoi "Elav laip" (Petuškov, kunstnik), Riiklik Draamateater  
 Aadu Hindi "Kaugatoma kuningas" (Kirill Kirillovitš Kiisk), Riiklik Draamateater  
 William Shakespeare'i "Antonius ja Kleopatra" (Thyreus), Riiklik Draamateater
 E. Rannet "Südamevalu" (Kurn, traktorist; 1956), Riiklik Draamateater  
 Juhan Smuuli "Atlandi ookean" (Madrus Kass), Riiklik Draamateater  
 Bernard Shaw' "Südamemurdmiste maja" (Mazzini Dunn; 1957), Riiklik Draamateater  
 V. Majakovski "Saun" (Issak Belvedanski), Riiklik Draamateater (näitejuht)  
 V. Višnevski "Optimistlik tragöödia" ((teine ohvitser, kes tuleb tagasi kodumaale; esimene ohvitser, kes tuleb tagasi kodumaale)), Riiklik Draamateater 
 E. de Filippo "Filumena Marturano" (Alfred Amaroso), Riiklik Draamateater  
 Maksim Gorki "Jega Bulõtšov" (1958), Riiklik Draamateater
 1959 – C. Cipriani "Mees hobusekronuga", Riiklik Draamateater. Chirico – Ants Eskola dublant. A. Liives "Sinine rakett", Riiklik Draamateater. Oskar Kattai  
 1960 – A. Kivi "Nõmmekingsepad", Riiklik Draamateater. Iivari; L. Tolstoi "Hariduse vili", Riiklik Draamateater. Kolmas talupoeg; N. Pogodin "Kolmas pateetiline", Riiklik Draamateater. Lakk-kingadega härra  
 1961 – A. Liives "Siinpool horisonti", Riiklik Draamateater. Vaene-Karu. V. Balšeki "Kolmas soov", Riiklik Draamateater. Peeter  
 1962 – H. Ibsen "Peer Gynt", Riiklik Draamateater. Huku; J. Oleša, M. Gorjunov "Kolm paksu", Riiklik Draamateater. Dr. Gaspar; B. Brecht "Ema Courage ja tema lapsed", Riiklik Draamateater. Ooberst; A. Liives "Millest vaikis prohvet", Riiklik Draamateater. Vaarao, Egiptuse valitseja; A. H. Tammsaare "Inimene ja jumal", Riiklik Draamateater. Voitinski 
 1963 – A. Liivase "Viini postmark", Riiklik Draamateater. Martin Roll. – V. Pandi "Avarii", Riiklik Draamateater. Siska-Sass. – M. Kundera "Need kelle käes on võtmed", Riiklik Draamateater. Kruta  
 1964 – J. Smuuli "Kihnu Jõnn", Riiklik Draamateater. Ajalooline Tõde  
     V. Rozov " Pulmapäeval", Riiklik Draamateater. Menander Nikolajevitš  
 1965 – E. Vilde "Tabamata ime", Riiklik Draamateater. Magnus Kull  
     E. Rannet "Karikas ja madu", Riiklik Draamateater. Patsient  
 1966 – J. Verne "80 päevaga ümber maailma", Noorsooteater. Passepartout  
     W. Shakespeare'i "Hamlet", Noorsooteater. Kuningas Claudius  
 1967 – J. Anouilh´ "Antigone", Noorsooteater. Kreon  
 1968 – J. W. Goethe "Faust", Draamateater. Mefistofeles  
 1971 – F. Dürrenmatti "Romulus Suur", Draamateater. Romulus; A. Tšehhovi "Kirsiaed", Noorsooteater. Firss; J. Švarts "Alasti kuningas", Draamateater. Kuningas  
 1972 – E. Vetemaa "Õhtusöök viiele", Draamateater. Isa  
 1973 – M. Frisch "Santa Cruz", Draamateater. Doktor; A. Tšehhovi "Kolm õde", Draamateater. Tšebutõkin; S. Becketti "Krappi viimane lint", Draamateater. Krapp; N. Gogoli "Hullumeelse päevik", Draamateater. Poprištšin  
 1975 – V. Šukšin "Energilised inimesed", Draamateater. Aristarch Kuzkin  
 1976 – E. Vetemaa "Jälle häda mõistuse pärast", Vanemuine. Abraham; L. Kruczkowski "Kuberneri surm", Draamateater. Kuberner  
 1977 – K. Tenjov "Ljubov Jarovaja", Draamateater. Pikalov, mobiliseeritu  
 1978 – W. Shakespeare'i "Hamlet", Draamateater. Polonius; A. Gelman "Tagasiside", Draamateater. Rolan Matvejevit? Lonšakov, partei oblasti-komitee esimene sekretär  
 1979 – E. Bondi "Bingo", Draamateater. Shakespeare  
 1981 – N. Simoni "Päikesepoisid", Draamateater. Willie Clark  
 1984 – A. H. Tammsaare "Armastus ja surm", Draamateater. Sckulz  
 1987 – H.Pinter "Majahoidja", Draamateater. Davies  
 1992 – S. Becketti "Krappi viimane lint", Draamateater. Krapp

Filmirollid 
 "Kutsumata külaline" (Valter; 1959)
 "Ühe katuse all" (Tõnis; 1962) 
 "Jäljed" (Elmar; 1963)
 "Põrgupõhja uus Vanapagan" (Püha Peetrus; 1964)
 "Mäeküla piimamees" (Prillup; 1965)
 "Tütarlaps mustas" (1966)
 "Viini postmark" (Martin Roll; 1968)
 "Hullumeelsus" (Windisch; 1968)
 "Kuningas Lear" (kuningas Lear; 1970)
 "Tuuline rand" (Hollmann; 1971)
 "Metskapten" (Jõnn; 1971)
 "Tuulevaikus" (Saare Sander; 1971)
 "Solaris" (Snaut; 1972)
 "Tavatu lugu" (psühhiaater; 1974)
 "Ukuaru" (Minna isa; 1974)
 "Ohtlikud mängud" (Õline; 1974)
 "Indrek" (usuõpetaja; 1975)
 "Punane viiul" (Peek; 1975)
 "Suvi" (Tootsi isa; 1976)
 "Aeg elada, aeg armastada" (minister; 1976)
 "Kaldad" ("Berega") (Krahv Segedi; 1977)
 "Salakütt" (Oskar; 1977)
 ""Hukkunud Alpinisti" hotell" (Alex Snewarh; 1979)
 "31 osakonna hukk" II seeria (Branner; 1979)
 "Metskannikesed" (apteeker Lipp; 1980)
 "Nipernaadi" (Siimon Vaa; 1983)
 "Hundiseaduse aegu" (kloostrikooli õpetaja; 1984)
 "Luukas" (Albert; 1993)
 "Tallinn pimeduses" (Anton; 1993)

Telelavastused 
 1957 Ed. Bornhöhe "Kuulsuse narrid", telelavastus. Jaan Tatikas  
 1959 E. de Filippo "Varas paradiisis", telelavastus. Vincenzio  
 1960 "Näitleja Joller", telefilm (jutustuse autor V. Panso, stsenarist J. Järvet), koomik Ruts Plutus  
 1962 K. Gruszezneski "Suur Bobby", telelavastus. Seersant Bobby  
 1963 J. Liiv "Vari", telelavastus.  
 1964 V. Moberg "Kohtunik", telelavastus.  
 1965 R. Aller "Kui me veel noored olime", telelavastus.  
 1967 "Mr. Krappi viimane lint", Eesti TV. Krapp  
 1967 E. Krusteini "Vana Võrukael", telelavastus. Vana Võrukael  
 1968 J. Švartsi "Tavaline ime", telelavastus. Kuningas  
 1968 P. Levi "Labürint", telelavastus. 
 1972 S. Anderson "Võidukas muna", telelavastus. Isa J. Smuul "Mõrv Rännu teemajas", telelavastus. J. Tuulik "Novembri mere ääres", telelavastus.  
 1974 J. Janicki "Juhtum habemeajaja juures", telelavastus. Lopuch A.de Saint, Exupery "Väike prints", telelavastus. J. Trikkel "Kuhu jäi Albert?", telelavastus. Albert 
 1983 Anar, R. Baskin "Tema majesteet komödiant", telelavastus. näitleja Käbirlinski

Tunnustus 
1946 – Medal eeskujuliku töö eest Suure isamaasõja tagalas
1956 – Medal eeskujuliku töö eest
1964 – Eesti NSV teeneline kunstnik
1964 – Teatriühingute preemia kaasaegse nõukogu dramaturgia esitamise eest
1966 – Balti liiduvabariikide filmifestivali aasta parim meesnäitleja
1968 – Teatriühingu preemia: osatäitmiste eest
1969 – Eesti NSV rahvakunstnik
1969 – Balti liiduvabariikide filmifestivali aasta parim meesnäitleja
1969 – Teatriühingu preemia
1971 – Teatriühingu näitlejapreemia: nimiosa "Romulus Suures"
1971 – Tööpunalipu orden
1972 – Rahvusvahelisel Teherani filmifestivalil parim meesnäitleja: nimiosa "Kuningas Learis"
1973 – Teatriühingu näitlejapreemia: osatäitmised "Krappi viimases lindis" ja "Hullumeelse päevikus"
1975 – NSV Liidu rahvakunstnik
1977 – Teatriühingu teise järgu näitlejapreemia: Pikalov "Ljubov Jarovajas"
1978 – Teatriühingu näitlejapreemia: Polonius "Hamletis", Lonšakov "Tagasisides"
1978 – A. H. Tammsaare 100. sünniaastapäeva mälestusmedal tulemusliku töö eest A. H. Tammsaare teoste tegelaskujude lavalisel kehastamisel ja kirjaniku loomingu propageerimisel teatrikunsti vahenditega
1979 – Rahvaste Sõpruse orden
1981 – NSV Liidu riiklik preemia osatäitmise eest teleseriaalis "Kaldad" (Gruusia)
1981 – Teatriühingu näitlejapreemia: Willie Clarck "Päikesepoistes"
1993 – Eesti Teatriliidu sõnalavastuste žürii eriauhind
1996 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia (elutööpreemia (postuumselt))

Vaata ka 
 Priit Põldroosi nimeline auhind

Viited

Kirjandus 
 "Eesti NSV rahvakunstnik Jüri Järvet" (ülevaade lavategevusest). Eesti Raamat, Tallinn 1974, 17 lk  
 Õie Orav, "Jüri Järvet". Sari Väike filmiraamat, Eesti Raamat, Tallinn 1977, 128 lk (filmograafia lk 122–127)
 Vastab Jüri Järvet. Vahendanud Reet Neimar ja Vallo Raun – TMK 1983, nr 11, lk 3–11
 Ыйе Орав, "Юри Ярвет" (творческий портрет: фотоочерк). Союз кинематографистов СССР, Москва 1988, 48 lk
 Päikesepoisid: Jüri Järvet – 70, Eino Baskin – 60 (valik fotosid) – TMK 1989, nr 6, lk 42–45  
 "Jüri Järvet". Koostaja Reet Neimar. Eesti Draamateater ja Eesti Teatriliit, Tallinn 1994, 39 lk
 Noore Järveti näitejuhid (Jüri Järveti meenutusi, lindistatud 1990). Vahendanud Reet Neimar – TMK 1994, nr 8/9, lk 38–47
 Kaljo Kiisk, "Saatusest määratud? Juhusest juhitud? Üks kild Jüri Järveti elutööst". Üles kirjutanud Reet Neimar – TMK 1996, nr 1, lk 31–38 
 Pille-Riin Purje "Narr ja Kuningas" 2009

Välislingid
 
 Ilmus näitleja Jüri Järveti elulooraamat (Postimees 19. juuni 2009; ka video) 

Eesti näitlejad
Eesti filminäitlejad
Eestistatud nimega inimesed
Eesti NSV rahvakunstnikud
Eesti NSV teenelised kunstnikud
Nõukogude Liidu rahvakunstnikud
NSV Liidu Ülemnõukogu saadikud
NSV Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu saadikud‎
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1919
Surnud 1995