joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Wennemar Mey

Wennemar Mey (ka Wolmar, Wilmar või Welmar Mey) oli Tartu toomhärra 16. sajandil ning Liivimaa piiskoppide saadik Saksa-Rooma riigi valitseja juurde 1519–1521.

Mey oli pärit Riiast. 1480. aastal immatrikuleeriti Mey (kui Welmarus Meyg) Rostocki ülikooli, mille ta lõpetas 1481. või 1482. aastal bakalaureuse ning 1483. või 1484. aastal kunstide magistri (magister artium) kraadiga. 1499. aastal nimetati teda esimest korda Riias tegutsevaks vikaariks ning 1500. aastal üheks toomkiriku preestritest. 1503–1504 oli ta Riia linnakirjutaja ning 1505–1516 linna prokuraator. Viimatimainitud ametite kõrval jäi Mey ka kuni 1527. aastani Riia toomkiriku preestriks ja vikaariks, mille pealt ta teenis vaimulikke sissetulekuid (prebende).

1519. aastal on Meyd esmakordselt nimetatud Tartu toomhärraks ja kantoriks, sama aasta sügisel siirdus ta Kölni, hiljem Madalmaadesse ning 1520–1521 oli ta Wormsis, kus toimus Saksa-Rooma riigipäev. Seal saavutas ta Liivimaa piiskoppide (Riia peapiiskopi ning Tartu, Saare-Lääne, Kuramaa ja Tallinna piiskopi) esindajana nendele riigivürsti regaaliate (valitsemisõiguste) läänistamise, mis andis neile rohkem tegevusvabadust ja sõltumatust paavstist.

Pärast Liivimaale naasmist jätkas Mey esialgu Tartu toomkantori ametis, 1523. aastal oli ta aga toomskolastik. Viimast korda on teda Tartu toomhärrana mainitud 1527. aasta augustis.

Viited

Kirjandus
Leonid Arbusow vanem. Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert.

Tartu toomhärrad
Diplomaadid
Trapetsiaalsed hauaplaadid

Trapetsiaalsed hauaplaadid on Euroopas ajavahemikust 7. sajandist 14. sajandi alguseni pärinevad kivist hauatähised, mis on peatsist laiemad ja jalutsist kitsamad. Nende massilise kasutuse aeg langeb 11.–13. sajandisse.

Trapetsiaalsed hauaplaadid Eestis 
Eestis leiduvad trapetsiaalsed hauaplaadid peamiselt Saaremaal, Muhu saarel ja Läänemaa mandriosas, kokku 90 kindlat ja 14 oletatavat hauaplaati ja fragmenti. Lisaks on kaks plaati leitud Järvamaalt ja üks Hiiumaalt. Plaadid on raiutud kohalikust paekivist või dolomiidist, pikkusega 106–196 cm, ülemise otsa laiusega 55–108 cm, alumise otsa laiusega 55–95 cm ja paksusega 12–25 cm. Plaatidel on madalreljeefis või uurendatud kujutised (rõngasrist, rombrist, ilmapuu/protsessioonirist, sarv või joogisarv, inimfiguur/sõdalane, ladina ja Kreeka rist, haakrist, maarjaroos). Tekstid puuduvad (ühel juhul võidi see lisada hiljem). Plaadid asuvad kirikuaedades, kirikute põrandais või seintes. Ilmselt alates hiliskeskajast on plaate kasutatud sekundaarse ehitusmaterjalina. Pole täpselt teada, millised plaadid paiknevad oma algsel asukohal.

Trapetsikujulisi hauaplaate on Eestis leitud Ambla, Haapsalu, Hanila, Järva-Peetri, Kaarma, Karja, Karuse, Kihelkonna, Kullamaa kirik, Lääne-Nigula, Muhu, Pöide, Pühalepa, Ridala ja Valjala kirikust.

Eestis leiduvate hauaplaatide täpsem dateerimine ja seostamine eksklusiivselt paganluse või kristlusega on vaieldav.

Viited

Kirjandus 
Trapetsiaalsed hauaplaadid Eestis. Muinsuskaitseamet, Tallinn 2004.

Välislingid 
 Tekstieelsete hauaplaatide kataloog. – muinsuskaitseamet.ee

Eesti keskaeg
Euroopa keskaeg
Euroopa esiaeg
Haudehitised
Huerfano maakond

Huerfano maakond (Huerfano County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°69' N, 104°96' W. 

Maakonna halduskeskus ja suurim on Walsenburg.

Maakonna pindala on 4126 km². Veepindala on 6 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 6711. Aastal 2000 oli elanikke 7862.

Naabermaakonnad
Pueblo maakond (kirdes)
Las Animase maakond (kagus)
Costilla maakond (edelas)
Alamosa maakond (läänes)
Custeri maakond (loodes)
Saguache'i maakond (loodes)

Ajalugu
Huerfano on üks 1861. aastal asutatud seitsmeteistkümnest algsest maakonnast Colorados. 1866. aastal loovutati suur osa maakonnast Las Animase maakonnale. Ajutiselt 1870. aastal eraldati osa maakonnast šaieeni ja arapaho indiaani hõimudele. Maakond on nime saanud iidse vulkaani Huerfano Butte järgi.

Rahvastik

Linnad ja alevid
 Badito
 Calumet
 Cuchara
 Farista
 Gardner
 La Veta
 Walsenburg

2000. aasta rahvaloenduse andmed
Huerfano maakonnas oli 7862 inimest, 3082 leibkonda ja 1920 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 2 in/km². 

Elamuühikuid (housing units) oli 4599 (keskmine tihedus 1/km²). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
valgeid 80,96%
mustanahalisi 2,75%
põlisameeriklasi 2,70% 
aasialasi 0,39% 
Vaikse ookeani rassist 0,08%
teistest rassidest 9,41% 
kahest või enam rassist 3,71%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 35,41%.  

3082 leibkonna seas oli 
25,00% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
48,40% koos elavaid abielupaare; 
10,40% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
37,70% neid, mis ei olnud perekonnad. 

32,80% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
14,10% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,25 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,85 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
20,90% alla 18-aastasi; 
7,30% 18–24-aastasi; 
27,40% 25–44-aastasi; 
27,40% 45–64-aastasi; 
17,00% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 42 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 118,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 122,80 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 25 775 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 32 664 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 24 209 dollarit, naistel 21 048 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 15 242 dollarit.  

18,00% elanikkonnast ja 14,10% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 23,70% alla 18-aastasi ja 11,90% üle 65-aastasi.

Kaitsealad
Greenhorn Mountain Wilderness
Lathrop State Park
San Isabeli metsakaitseala
Sangre de Cristo Wilderness
Spanish Peaks Wilderness

Viited

Välislingid
Huerfano maakonna koduleht (inglise keeles)

Colorado maakonnad
Oregoni kummituslinnade loend

Siin on Oregonis asuvate kummituslinnade loend.

 
K
Trinidadi ja Tobago president

Trinidadi ja Tobago Vabariigi president (inglise keeles President of the Republic of Trinidad and Tobago) on Trinidadi ja Tobago riigipea ning relvajõudude ülemjuhataja.

Presidendi ametikoht loodi seoses vabariigi väljakuulutamisega 1976. aastal, enne seda oli Trinidadi ja Tobago riigipea kuninganna Elizabeth II. Esimese presidendina vannutati 1. augustil 1976 ametisse senine kindralkuberner Ellis Clarke. Esialgu täitis ta presidendi kohuseid ajutiselt, ametlikult valiti ta sellesse ametisse sama aasta 24. septembril. Esimese presidendi ametisse valimise päeva tähistatakse Trinidadis ja Tobagos vabariigi päevana.

Vastavalt 1976. aasta põhiseadusele on Trinidad ja Tobago parlamentaarne vabariik, mis tähendab, et presidendi volitused võimu teostamisel on võrdlemisi piiratud. Tegelik täidesaatev võim riigis kuulub peaministri juhitavale valitsuskabinetile. Presidendi volituste hulka kuulub peaministrikandidaadi ja Senati 9 liikme nimetamine.

President valitakse ametisse viieks aastaks valijameeste kogus, mille moodustavad parlamendi mõlema koja liikmed. Presidendikandidaat ei tohi olla noorem kui 35-aastane ja peab olema valimiste ajaks elanud riigis katkematult vähemalt 10 aastat.

Alates märtsist 2018 on Trinidadi ja Tobago president Paula Mae Weekes.

Vaata ka
Trinidadi ja Tobago riigipeade loend
Trinidadi ja Tobago peaminister

Välislingid
The Office of the President (Trinidadi ja Tobago presidendi ametlik veebileht, inglise keeles, vaadatud 9. aprillil 2013)

President
Peakomponentide analüüs

Peakomponentide analüüs (Principal component analysis, PCA) ehk peakomponentide meetod on matemaatiline meetod, mis võimaldab suurest hulgast andmetest (andmekogust) saada võimalikult tõene vajalik informatsioon kasutades vaid mittekorreleeruvaid peakomponentide andmeid. Peakomponentide abil saadakse süsteemi iseloomustus, kusjuures kaotatakse minimaalselt informatsiooni.

Vaata ka
Andmeanalüüs
Kemomeetria

Statistika
Uhuru Kenyatta

Uhuru Muigai Kenyatta (sündinud 26. oktoobril 1961 Nairobis) on Keenia poliitik, alates 9. aprillist 2013 kuni 13. septembrini 2022 Keenia president.

Uhuru Kenyatta on Keenia esimese presidendi Jomo Kenyatta poeg. Ta on päritolult kikuju. Tema eesnimi tähendab suahiili keeles 'vabadus'.

Ta õppis Nairobi katoliku koolis ning seejärel politoloogiat Ameerika Ühendriikides Amhersti kolledžis. 

Ta on erakonna The National Alliance esimees.

Aastal 2001 valiti ta esmakordselt parlamenti. Aastatel 2001–2002 oli ta haldusminister, seejärel 2003–2007 opositsiooniliider, aastal 2008 uuesti haldusminister, seejärel kaubandusminster ja aastatel 2009–2012 rahandusminister.

Oktoobris 2021 mainiti teda Pandora paberite skandaalis.

Välislingid
 Koduleht

Keenia presidendid
Sündinud 1961
Mukri maastikukaitseala

Mukri maastikukaitsela on maastikukaitseala Rapla maakonnas Kehtna vallas. Kaitseala pindala on 2147 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1992. aastal, et kaitsta Mukri ja Ellamaa raba ning seal olevaid kaitsealuseid liike.

Viited

Välislingid
 

Eesti maastikukaitsealad
Kehtna vald
Mustoja maastikukaitseala

Mustoja maastikukaitsela on maastikukaitseala Võru maakonnas Setomaa vallas. Kaitseala pindala on 3488,2 ha .

Poogandi järve ääres kaitseala idaosas asub RMK hallatav laagriplats.

Ajalugu 
Venemaa keisririigi ajal asusid Mustoja mõhnastikel kohalike külade ühised karjamaad ning samuti olevat seal kandis paiknenud tsaari ratsaväe harjutusala. Pärast Vabadussõja lõppu hakkas Eesti Kaitsevägi otsima sobivat paika suviseks harjutusalaks ning leidis selle Mustoja juurest, kus oli hõre asustus, kuid hea ligipääs. Kohalike käest osteti maad kokku ning alustati Petseri laskevälja rajamist. Lähedaloleva raudtee tõttu sooritati seal alal ka soomusrongide laskeharjutusi. Värska lähedale Õrsava järve kaldale ehitati Põhjalaager ja Petseri lähedale Voropi külla Lõunalaager. Kraavitamisega kuivendati harjutusala keskel asunud Tedresoo. Samas laskeväljal filmiti ka mängufilmi "Noored kotkad" lahingustseenid.

Pärast teist maailmasõda läks ala Nõukogude armee kätte ja koht sai tuntuks Värska polügoonina. Paljudel eestiaegsetel hoonetel lasti laguneda, aga kohati rajati ka uusi. 1990. aastate algul toimusid piirkonnas ulatuslikud evakuatsioonitööd, misjärel jäi piirkond tühjaks. 1998. aastal moodustati kaitseala, et kaitsta muu hulgas haruldasi pinnavorme (nt Mustoja mõhnastik), ökosüsteeme ja kaitsealuseid liike.

Pilte

Viited

Välislingid

Aita Neemre. Mustoja maastikukaitseala – põnev kant Põlvamaa kagusopis Eesti Loodus

Eesti maastikukaitsealad
Setomaa vald
Panga maastikukaitseala

Panga maastikukaitsela on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala pindala on 26 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1959. aastal, et kaitsta Panga panka ja sealseid taimekooslusi.

Viited

Välislingid
Sissekanne Eesti Looduse Infosüsteemis (vaadatud 17.04.2019)

Eesti maastikukaitsealad
Saaremaa valla kaitsealad
C. F. Hanseni medal

C. F. Hansen Medal (taani keeles C. F. Hansens Medaille) on Taani Kuningliku Kunstide Akadeemia kõrgeim ehituskunstialane auraha, mis antakse alates 1830. aastast igal aastal arhitektile, kes on andnud väljapaistva arhitektuurilise panuse. Autasustatavaid võib olla üks või mitu. Preemia on saanud nime arhitekt C. F. Hanseni järgi.

Premeeritud

Vaata ka
 Thorvaldseni medal

Arhitektuuriauhinnad
Taani
Dyersville

Dyersville on endine kaevanduslinn ja nüüd kummituslinn Summiti maakonnas Colorados Ameerika Ühendriikides.

Dyersville sai nime metodisti kiriku pea John Lewis Dyeri järgi. Dyersville'is töötas kaevandus aastatel 1883–1908. Dyersville'is asub kümme või kaksteist mahajäetud palkmaja.

Dyersville asub 3316 meetrit merepinnast kõrgemal.

Viited

Ameerika Ühendriikide kummituslinnad
Summiti maakond (Colorado)
Colorado asulad
Susanville

Susanville on linn Ameerika Ühendriikides Californias, Lasseni maakonna halduskeskus.

Linnas elas 2010. aastal 17 974 inimest.

Viited

California linnad‎
Fuck You

Fuck You on mitme muusikalise teose nimi:

"Fuck You", Cee Lo Greeni laul (2010)
"Fuck You", Lily Alleni laul (2009)
"Fuck You", Dr. Dre laul (1999) 
"Fuck You", Damageplani 'laul (2004)
"Fuck You", Anna Davidi singel (2006)
"Fuck You", Bad Religioni singel (2012)
...

teised tähendused:
 Fuck You: A Magazine of the Arts, kirjandusajakiri (asutatud 1962)

 Inimestevahelises suhtlemises:
"Fuck You" (mine) persse! -(roppus (ka tänavaslängis). (interjection) Fuck You! Do it yourself!

Vaata ka  
"!!!Fuck You!!!", Overkillii EP
 Fuck It (I Don't Want You Back) Eamon

Viited
Tihu looduskaitseala

Tihu looduskaitseala on looduskaitseala Hiiu maakonnas. Kaitseala pindala on 1406,9 ha. 

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1962, mil kaitse alla võeti muu hulgas Tihu järv ornitoloogilise keelualana. Vahepeal kaitsti ala Tihu maastikukaitsealana.

Viited

Välislingid

Eesti looduskaitsealad
Hiiu maakond
Tikste maastikukaitseala

Tikste maastikukaitsela on maastikukaitseala Valga maakonnas Tõrva linnas. Kaitseala pindala on 38 ha. 

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1964, kui kaitse alla võeti Tikste ürgorg ja Tikste järv.

Viited

Välislingid
 

Eesti maastikukaitsealad
Tõrva
Tilga maastikukaitseala

Tilga maastikukaitsela on maastikukaitseala Hiiu maakonnas. Kaitseala pindala on 40 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1998. aastal, et kaitsta männikut ja männikus kasvavaid kaitsealuseid taimeliike.

Viited

Välislingid

Eesti maastikukaitsealad
Hiiumaa vald
Teringi maastikukaitseala

Teringi maastikukaitseala on maastikukaitseala Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Lilli külas.

Kirjeldus

Kaitseala asub Viljandi maakonnas Mulgi valla lõunaosas Lilli külas, Läti piiri vahetus läheduses.

Kaitseala on moodustatud 1999. aastal, selle pindala on 322,4 ha, millest maismaaosa on 317,3 ha ja veeosa 5,1 ha. Kaitse-eesmärk on säilitada sealseid sootüüpe ja elurikkust ning kaitsta vanametsa.

Kaitseala on inimtegevusest puutumata, soostunud soosaarestikega ja vanametsaga maastik, ala koosseisu kuuluvad Teringi raba ja Alatsi järv. Kaitseala ümbritsevad intensiivse põllu- ja metsamajanduse piirkonnad.

Kaitsealale on rajatud 4,5 km pikkune ja infotahvlitega varustatud Teringi õpperada, mis teeb ringi läbi kaitsealal asuva raba ja rabasaarte ning viib ka Alatsi järve juurde.

Kaitseala kuulub Teringi loodusala nime all Natura 2000 kaitstavate alade võrgustikku.

Vaata ka
Teringi raba
Alatsi järv

Viited

Välislingid

Eesti maastikukaitsealad
Mulgi vald
RKO Pictures

RKO (Radio-Keith-Orpheum) Pictures on USA filmitootmise ja -levitamisfirma. Kui RKO Radio Pictures Inc. kuulus ta Hollywoodi kuldajastul viie suurima filmitootja hulka. Filmikompanii moodustati 1928. aasta oktoobris, kui Radio Corporation of America (RCA) ostis Keith-Albee-Orpheum (KAO) kinoketi ja Joseph P. Kennedy Film Booking Offices of America (FBO) filmistuudio. 

Filmistuudio tuntuimad filmid olid "King Kong" ja "Citizen Kane" ("Kodanik Kane"). 

Originaalkompanii RKO Pictures lõpetas filmitootmise 1957 ja saadeti laiali kaks aastat hiljem. 1981. aastal ringhäälinguettevõte RKO General, kes oli ettevõte õiguste pärija alustas taas filmitootmist tütarettevõttes RKO Pictures Inc. 1989. aastal müüdi äri koos mõnede muu allesjäänud vara, kaubamärkide õiguse ja paljude RKO klassikaliste filmide uuestitootmise õigustega uutele omanikele ning tänapäeval on tegu väikese sõltumatu firmaga RKO Pictures LLC.

Ameerika Ühendriikide filmistuudiod
Letipea maastikukaitseala

Letipea maastikukaitseala on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Kaitseala pindala on 601 ha. 

Kaitseala on moodustatud kaitsmaks seal pesitsevaid ja läbirändavaid linde, kooslusi ja maastikke.

Kaitseala loodi 30. jaanuaril 1992 Marek Vahula ettepanekul ja kolme ööpäevaga ning linnukaitsealana ja seda Kunda sadama nn Letipea variandi sinnaehitamise vastu.

Viited

Välislingid
 

Eesti maastikukaitsealad
Viru-Nigula vald
Luidja maastikukaitseala

Luidja maastikukaitseala on maastikukaitseala Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas. Kaitseala pindala on 68 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1962. aastal, et kaitsta aastatel 1904–1908 Karl Friedrich Wilhelm Ahrensi juhtimisel istutatud liivaluidetel kasvavat sanglepapuistut.

Viited

Välislingid
 

Eesti maastikukaitsealad
Hiiumaa vald
FCI Tallinn II

FCI Tallinn II on Eesti jalgpalliklubi FCI Tallinna duubelmeeskond.

2018. aastal, peale põhimeeskonna liitumist FC Levadiaga, mängib klubi III liigas.

Saavutused
Esiliiga 
3. koht (2): 2015, 206

Esiliiga B 
Võitjad (1): 2014

II liiga ida/põhi 
2. koht (1): 2013

Statistika ja loendid

Varasemad liigahooajad

Vaata ka
Eesti jalgpalliklubide loend

Viited

Välislingid
Klubi koduleht (eesti, vene ja inglise keeles)
FCI Tallinn II jalgpall.ee

FCI Tallinn
Eesti jalgpalliklubide duubelmeeskonnad
Merilen Mentaal

Merilen Mentaal (sündinud 16. jaanuaril 1972) on eesti aiakujundaja.

Ta on osalenud pulmade korraldamises ja lõpetanud Oxfordi aiadisaini kolledži. 

Mentaali hinnangul tunneb praegu aiakujunduse vastu huvi kuni 10% Eesti inimestest.

Alates juulist 2000 on ta Isamaa ja Res Publica Liidu liige.

Viited

Publikatsioone
Geomeetria aias, Delfi, 9. juuni 2006

Eesti aednikud
Sündinud 1972
Sumbumus

Sumbumus või sumbuvus on füüsikaline suurus, mis väljendab 
füüsikas ‒ võnkumisvõimelises süsteemis tekkivat energiakadu;
tehnikas ‒ sidekanalis või sideaparatuuris leviva elektrisignaali võimsuse või pinge nõrgenemist. 

Sumbumust mõõdetakse harilikult detsibellides.

Allikas
Eesti Entsüklopeedia", 8. kd, lk 694.

Füüsika
Telekommunikatsioonitehnika
Akustika
Christen Købke

Christen Schiellerup Købke (26. mai 1810 Kopenhaagen – 7. veebruar 1848 Kopenhaagen) oli taani maalikunstnik.

Købke oli Taani maalikunsti kuldajastu üks tuntumaid kunstnikke. Tema maal "Efterårsmorgen ved Sortedamssøen" kuulub Taani kultuurikaanoni koosseisu ja seda eksponeeritakse Ny Carlsberg Glyptotekis.

Elukäik ja looming 
Christen Købke sündis 26. mail 1810. aastal Kopenhaagenis. Tema isa oli pagar Peter Berendt Købke, ema nimi oli Cecilie Margrete. Peres oli 11 last. 

11-aastaselt põdes Købke reumat ja sel ajal hakkas palju joonistama. Aastal 1822, olles 12-aastane, alustas Købke õpinguid Taani Kuninglikus kunstiakadeemias (Det Kongelige Danske Kunstakademi). Esialgu õppis ta C. A. Lorentzeni joonistamisklassis ja seejärel (pärast Lorentzeni surma 1928. aastal) neli aastat Christoffer Wilhelm Eckersbergi juhendamise all. Købke varasemad tööd on tugevalt mõjutatud just Eckersbergist, näiteks 1829. aastal valminud maal "Parti af Århus Domkirke". Selle ostis kunstiühing ning see kuulub Taani rahvusmuuseumi kollektsiooni.

Aastal 1831 autasustati teda akadeemia väikese hõbemedaliga ja 1833. aastal suure kuldmedaliga. 

Christen Købke elas 1833. aastani Kastelletis, kus tal valmis mitmeid maale selle ümbrusest. Üheks selliseks tööks on Ny Carlsberg Glyptotek muuseumis eksponeeritav "Gården ved bageriet i Kastellet" (1832). Samal aastal valmis Købkel maal sõbrast ja maastikumaalijast Frederik Hansen Sødringist. Portree on Hirschsprungske Samling muuseumis. 

Aastal 1834 asus vanematega elama Sortedamssøeni. Seal maalis ta mitmeid vaateid järvele ja linnale.

1837. aasta lõpus abiellus Susanna Cecilie Købkega (1810–1849).

Aastal 1838 reisis Købke akadeemia stipendiaadina Dresdenisse, Münchenisse ja seejärel Itaaliasse. Ta naasis koju 1840. aastal.

Aastatel 1844–1845 osales Købke Bertel Thorvaldseni tööle pühendatud Thorvaldseni muuseumi dekoratsioonide maalimisel ja kaalus dekoraatoriks hakkamist.

Kaks aastat pärast tema isa surma, aastal 1943, müüs perekond väljaspool Kopenhaagenit asuvad valdused ja Købke kolis linna tagasi. Ta esitas taotluse saada akadeemia liikmeks, kuid see lükati 1846. aastal tagasi.

Christen Købke suri 37-aastasena kopsupõletikku. Ta on maetud Kopenhaageni Assistensi kalmistule.

Galerii

Välislingid 
      

Taani maalikunstnikud
Sündinud 1810
Surnud 1848
Voldemar Onton

Voldemar Onton (30. august 1899 – 19. märts 1979 Arlingtoni maakond, Virginia, USA) oli Eesti arhitekt ja ehitusinsener, Tartu linnainsener (14. jaanuarist 1935) ja linnaarhitekt, 1941–1942 Tartu linnapea kohusetäitja.

Onton oli üks vana Tartu turuhoone projekteerijaist. Enne linnainseneriks valimist oli ta Petseri maainsener.

Välislingid
Voldemar Onton Eesti ajakirjanduse analüütilise bibliograafia andmebaasis
Ontoni foto Riigiarhiivis ("Kahtlusalune Voldemar Onton", poliitilise politsei Tartu komissari fond 1925–1935) 

Eesti arhitektid
Eesti ehitusinsenerid
Tartu linnapead
Kaitseliidu Tartu maleva liikmed
Eestlased Ameerika Ühendriikides
Sündinud 1899
Surnud 1979
Martin Varik

Martin Varik oli Tartu linna rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees 1957–1961.

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu V koosseisu saadik.

Kirjandus
 Martin Varik "Kodanliku Eesti Pariisi saatkonna viimased päevad" Väliseestlastega Sidemete Arendamise Komitee; Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1961 (mälestused)

Tartu Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimehed
Eesti NSV V Ülemnõukogu liikmed
Heino Sisask

Heino Sisask (sündinud 31. detsembril 1928 Sirvaste külas Vastse-Otepää vallas Tartumaal) on Eesti poliitik ja sporditegelane, Tartu rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees 1961–1964.

Ta kuulus Kalevisse ja võistles 1950–52 Eesti koondises. Kalevi auliige (1963).

Töötas 1954–57 Tartu SK treenerina, tegutses 1957–64 Tartu kergejõustikusektsiooni esimehena. 1952–57 Tartu linna spordikomitee ja 1964–74 ENSV Spordikomitee esimees. 1964–74 NSV Liidu Olümpiakomitee liige. 1964–74 taastas ja laiendas ta vahepeal katkenud spordisidemed Soome ja teiste Põhjamaadega.

Soome Haridusministeeriumi hõbedane teeneterist (1966). Oli Moskva olümpiamängude Tallinna purjeregati olümpiatule toomise korralduskomitee esimees ning Tōkyō (1964), México (1968) ja Müncheni (1972) olümpiamängudel NSV Liidu spordidelegatsiooni liige.

1984–95 Eesti Iluvõimlemise Föderatsiooni esimees, 1995–2001 Eesti Võimlemisliidu asepresident, aastast 2011 auliige. 
1992–99 EOK liige, aastast 2006 EOK auliige.

Oli 1957–64 Tartu linna täitevkomitee esimehe asetäitja ja esimees ning 1974–90 ENSV Rahvakontrolli Komitee osakonnajuhataja. 1990–93 Lääne-Virumaa Väikeettevõtjate Liidu esimees. A-st 1993 töötanud juristi ja nõunikuna turismi- ja kooliametis, Haridusministeeriumi kutseharidusosakonnas ja Tallinna Meditsiinikoolis.

Välislingid
 

Eesti sporditegelased
Tartu Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimehed
Sündinud 1928
Nikolai Preiman

Nikolai Preiman (24. august 1933 Leningradi oblast, NSV Liit – 8. november 2012) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.

Ta on lõpetanud Elva Kaugõppe Keskkooli, Helme Põllumajanduse Mehhaniseerimise Kooli ning 1970. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemias põllumajanduse ökonoomika ja organiseerimise eriala. 

Ta oli Tartu Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees 26. detsembrist 1979 kuni 30. juunini 1987.

Ta kuulus aastatel 1959–1990 NLKP ridadesse, ta on ka lõpetanud Leningradi Kõrgema Parteikooli. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik.

Eesti NSV suveräänsusdeklaratsiooni koostamisel 1988. aastal panid Tõnu Laak ja Nikolai Preiman ette sõnastuse, mille kohaselt piirati NSV Liidu seaduste kehtivust Eestis: "Eesti NSV-s kehtivad NSV Liidu seadused pärast nende registreerimist Eesti NSV Ülemnõukogus."

Hiljem kuulus ta Keskerakonda.

Liikmesus
Eesti Looduskaitse Selts

Rahvapärimuses jäädvustumine
Tema valitsusajal üle Emajõe ehitatud Sõpruse sild sai rahvasuus hüüdnimeks "Preimani purre".

Tunnustus
1984 Eesti Spordiseltsi Kalev auliige

Viited

Eesti Keskerakonna poliitikud
Tartu inimesed
Tartu Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimehed
Eesti NSV X Ülemnõukogu liikmed
Eesti NSV XI Ülemnõukogu liikmed
Eesti Maaülikooli majandusteaduskonna vilistlased‎
Vana-Jaani kalmistule maetud
Sündinud 1933
Surnud 2012
Toomas Mendelson

Toomas Mendelson (sündinud 3. aprillil 1951 Türil) on  Eesti ettevõtja ja endine poliitik. 

Ta oli Tartu rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees 30. juunist 1987 kuni 17. oktoobrini 1991, Tartu viimane nõukogudeaegne linnajuht.

Üliõpilasena oli Mendelson Eesti Üliõpilaste Ehitusmaleva (EÜE) peastaabi liige, 1977–1979 EÜE komandör .

Pärast Tartu linnapea kohalt lahkumist 1991. aastal on Toomas Mendelson tegutsenud ettevõtjana kinnisvaraäris. Ta on olnud ka Eesti Linnade Liidu juhatuse esimees .

Tunnustused
2002 Valgetähe IV klassi teenetemärk
2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

Viited

Välislingid
 Aadu Jõgiaas "Tarmo Mänd ja Toomas Mendelson olid iseseisvumise vastu" Delfi, 20. august 2010
 Peep Sooman "Toomas Mendelson – kinnisvaratähe sära tuhmumas" Äripäev, 5. november 1998
 "Toomas Mendelsoni ärid on lõpetanud tegevuse" EPL, 14. august 2001
 "Maksuamet uurib Mendelsoni firmasid" EPL, 29. mai 2001
 Raimu Hanson "Toomas Mendelson: kõige mõnusam oli ehitusmaleva aeg" Postimees, 27. aprill 1996
 "Toomas Mendelson juhib Minu Vara kinnisvarabürood" Äripäev, 15. aprill 2002
 Tiina Mardi "Mendelsoni majaäri kisub kraavi" Õhtuleht, 23. veebruar 1999

Eesti poliitikud
Eesti ettevõtjad
Tartu Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimehed
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Riigivapi III klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1951
Oleg Ljadov

Oleg Ljadov (29. jaanuar 1955 Tallinn – 11. aprill 2013) oli Eesti jalgrattur, triatleet, treener ja ettevõtja.

Isiklikku
Tema tütar Alexandra Elizabeth on modell.

Viited

Välislingid

Eesti jalgratturid
Nõukogude Liidu jalgratturid
Eesti triatleedid
Eesti ettevõtjad
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1955
Surnud 2013
Steffen Flath

Werner Steffen Flath (sündinud 10. veebruaril 1957 Bärensteinis Maagimäestiku kreisis (endine Saksa Demokraatlik Vabariik)) on Kristlik-Demokraatlikku Liitu (CDU) kuuluv Saksamaa poliitik. Alates 1994. aastast on ta Saksimaa saadik ja alates 2008. aastast CDU fraktsiooni esimees. 1999–2008 oli erinevatel ametikohtadel Saksimaa liidumaa valitsuses.

Elu 
Pärast gümnaasiumi lõpetamist 1975. aastal ja sõjaväeteenistuse läbimist õppis Steffen Flath 1977–1982 põllumajandust Martin Lutheri Ülikoolis Halles ja lõpetas selle põllumajandusinsenerina. 1982–1990 töötas ta agrokeemiatoodete keskuses Schlettaus ja VEB (Volkseigener Betrieb) Annaberg-Buchholzi teraviljatööstuses. 1990. aastal siirdus Annaberg-Buchholzi linnavolikokku.

Steffen Flath on katoliiklane, abielus ja kahe lapse isa.

Poliitika 
Flath on alates 1983. aastast CDU (endises SDV-s) liige. Aastatel 1991–1994 oli ta Annabergi piirkonna esimees, 1995–1999 CDU Saksimaa peasekretär, alates 2001. aastast CDU Sachseni aseesimees.

Alates 1994. aastast on Flath Sachseni liidumaa parlamendi liige. Parlamenti on ta alati valitud otsemandaadiga (Annabergi valmisringkonnas). 2009. aasta valimistel kogus ta 48,0% häältest.

1999–2004 oli ta Sachseni keskkonna- ja põllumajandusminister, 2004–2008 kultuuriminister. Ajavahemikul 28. mai 2008, kui Stanislaw Tillich valiti peaministriks, kuni valitsuskabineti moodustamiseni täitis ta rahandusministri kohuseid. Juunis 2008 sai temast Sachseni parlamendi CDU fraktsiooni esimees. 

Aastatel 1994, 1999, 2004, 2009, 2010 ja 2012 oli Flath Saksamaa presidendivalmistel Sachseni liidumaa esindajana valimiskogus.

Seisukohad 
Flath on vastu, et samasoolised paarid oleksid maksustatud võrdselt erisooliste paaridega. Sellega seoses teatas ta: „Jumal lõi meid naise ja mehena ning ma usun, et ta tegi seda põhjusega.“ CDU üleriigilisel kongressil 2012.a. Hannoveris keeldus ta diskussioonist antud teemal, ta ütles: „Meie eesmärk ei saa olla homoseksuaalsete ühenduste ning naise ja mehe vahelise abielu maksustamise võrdsustamine. CDU jaoks oleks juba selleteemaline diskussioon absurdne.“

Välislingid 

Saksamaa poliitikud
Sündinud 1957
2007.–2008. aasta finantskriis

2007.–2008. aasta finantskriis (ka ülemaailmne finantskriis või 2008. aasta finantskriis) on paljude majandusteadlaste arvates suurim maailma majandust tabanud finantskriis alates 1930. aastate ülemaailmsest majanduskriisist. Selle tagajärjel jõudsid paljud suured rahandusasutused kokkukukkumise äärele, riikide valitsused olid sunnitud panku välja ostma ning kogu maailma börsid pöördusid langusse. 

Paljudes piirkondades kannatas ka kinnisvaraturg, mistõttu paljud inimesed kaotasid kodu, hulgaliselt elamispindu pandi müüki ning süvenes tööpuudus. Kriisi tõttu sattusid raskustesse elutähtsad ettevõtted, tarbijate varad kahanesid triljonite USA dollarite võrra ning majanduse aeglustumine viis ülemaailmse suure majandussurutise ja Euroopa võlakriisini. Kriisi aktiivne faas, mis ilmnes likviidsuskriisina, algas 7. augustil 2007, kui BNP Paribas katkestas raha väljavõtmise kolmest riskifondist, põhjendades seda "likviidsuse täieliku aurustumisega".

Vaata ka
 Eesti 2008.–2010. aasta majandussurutis

Viited

Majandussündmused
2000. aastad
Hola, Mexico!

"Hola, Mexico!" on telesarja "Barney and Friends" 29. osa. Osa oli esmakordselt eetris 14. mail 1992. 

Luci saab vanaisalt kirja, mis jutustab sünnipäevapeost Mehhikos, ning Barney ja lapsed korraldavad fiesta.

Välislingid
Sissekanne Barney vikis

Telesarjade jaod
!Kheisi vald

ǃKheisi vald (afrikaani !Kheis Plaaslike Munisipaliteit, inglise ǃKheis Local Municipality) on vald  Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas. Geograafilised koordinaadid on 29°15′S, 21°40′E. Valla kood on NC084.

Valla pindala on  	11 107 km², elanike arv oli 2011. aasta Lõuna-Aafrika Vabariigi rahvaloenduse järgi 16 337. Aastal 2001 oli elanike arv 16 117 või 16 307 (2001). 

Valla keskus on Groblershoop.

Teised tähtsamad asulad on Boegoeberg, Gannaput, Grootdrink, Kenhardt, Stutterheim ja Wegdraai. 

Kõneldakse põhiliselt afrikaani keelt ja tsvana keelt. 

!Kheis tähendab ühes khoisani keeles 'elamise koht, kodukoht'. Khoisanid olid ala esimesed püsielanikud.

Rahvastik
Elanike arv oli 2011. aasta Lõuna-Aafrika Vabariigi rahvaloenduse järgi 16 337. Aastal 2001 oli elanike arv 16 117 või 16 307 (2001). 2011. aasta rahvaloenduse järgi on rahvastiku tihedus 1,5 in/km². 

Leibkondi oli 2011. aastal 4146. 

Elanikud jaotusid rassiliselt nii:
 mustanahalised lõunaaafriklased 	6,9%
 värvilised lõunaaafriklased 	85,3%
 India päritolu lõunaaafriklased, Aasia päritolu lõunaaafriklased 1,0%
 valged lõunaaafriklased 5,4% 

Elanikud jaotusid emakeele järgi nii
: 

afrikaani keel 	92,9%
tsvana keel 	1,8%
inglise keel 	1,1%
teised keeled 	4,2%

Poliitika
Kohtade jaotus vallavolikogus:

Vallavanem on Serena Johnson. 

Vallas on 4 valimisringkonda.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi vallad
David Foenkinos

David Foenkinos (sündinud 28. oktoobril 1974 Pariisis) on prantsuse kirjanik ja filmistsenarist.

Ta sündis aastal 1974 Pariisis. Ta on lõpetanud Sorbonne'i, kus õppis filoloogiat. Samuti on ta õppinud kitarrimängu ja džässmuusikat, tal on olnud oma bänd. Praegu on ta oma põlvkonna üks populaarsemaid kirjanikke. Eesti keelde on tõlgitud tema raamat "Delikaatsus" (eesti keeles ilmunud aastal 2013, kirjastuse Tänapäev sarjas "Punane raamat", prantsuse keeles "La délicatesse", tõlkija Pille Kruus). Aastal 2011 valmis romaani põhjal ka film, kusjuures David Foenkinos oli filmi lavastaja, teiseks lavastajaks oli tema vend Stéphane Foenkinos; peaosades mängisid Audrey Tautou, François Damiens ja Bruno Todeschini. Veel on ilmunud eesti keeles aastal 2015 (sarjas Punane raamat) "Mälestused" (originaalis Les souvenirs, tõlkijaks Pille Kruus) ja aastal 2017 (sarjas Punane raamat) "Henri Picki müsteerium" (originaalis Le mystère Henri Pick, tõlkijaks Pille Kruus).

Teosed (prantsuse keeles) 
 Inversion de l'idiotie : de l'influence de deux Polonais (2001)
 Entre les oreilles (2002)
 Le Potentiel érotique de ma femme (2004)
 En cas de bonheur (2005) 
 Les Cœurs autonomes (2006) 
 Qui se souvient de David Foenkinos ?, (2007)
 Nos séparations, (2008)
 La délicatesse (2009)
 Bernard (2010)
 Lennon (2010)
 Les souvenirs (2011)
 Le petit garçon qui disait toujours non (2011)
 Les Souvenirs (2011) 
 Le Saule pleureur de bonne humeur (2012)
 Je vais mieux (2013)
 Charlotte (2014)
 Le Mystère Henri Pick (2016)

Prantsuse kirjanikud
Prantsusmaa filmilavastajad
Sündinud 1974
Land og Folk

Land og Folk (taani keeles 'Maa ja Rahvas') oli Taani ajaleht, Taani Kommunistliku Partei (DKP) häälekandja, mis ilmus aastatel 1945–1990.

Ajalehte anti välja Kopenhaagenis.

Partei hakkas samanimelist ajalehte illegaalselt välja andma juba 1941. aasta oktoobris, esialgu kord kuus, hiljem tihemini. 1945. aastal hakkas ajaleht ilmuma iga päev. Sama aasta septembris oli ajalehe trükiarv rekordiliselt 60 000. Järgnevatel aastatel trükiarv kahanes, 1948. aastal oli see umbes 27 000. Trükiarv vähenes veelgi külma sõja ajal seoses kommunistliku partei populaarsuse vähenemisega. 1970. aastal oli trükiarv 5500.

Taani ajalehed
Varangu looduskaitseala

Varangu looduskaitseala on looduskaitseala Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Kaitseala pindala on u 104 ha..Väike-Maarja

Kaitseala on moodustatud 1993. aastal loodud Varangu taimekaitseala alusel.

Viited

Välislingid
 

Eesti looduskaitsealad
Väike-Maarja vald
Toomas Lõhmuste

Toomas Lõhmuste (sündinud 31. juulil 1958) on eesti näitleja ja lavastaja. 

Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitlejana. 

1980–1992 töötas Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris näitlejana. Aastast 1988 töötas Tallinna Pedagoogikaülikoolis režiiõppejõuna, 1992–2007 oli režii õppetooli juhataja. Juhendas ka 1994. aastal lõpetanud I lennu tööd. 1989–1992 oli ühtlasi Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakõne õppejõud.

Alates 1. novembrist 2006 töötas 10 aastat Raadioteatri juhatajana.

Eesti Lavastajate Liidu liige alates 1993. aastast.

Valdo Pandi nimelise ajakirjanduspreemia žürii liige 2009. aastal.

Tunnustus 

 1978 Voldemar Panso nimeline auhind

Välislingid

Sissekanne Eesti Lavastajate Liidu veebis

Eesti teatrilavastajad
Eesti näitlejad
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia vilistlased
Sündinud 1958
Pärnu rannaniidu looduskaitseala

Pärnu rannaniidu looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu linnas. Kaitseala pindala on u 371 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1958. aastal kaitse alla võetud Pärnu rannaroostiku kui ornitoloogilise kaitseala alusel (Pärnu rannaroostiku kaitseala).

Viited

Välislingid
 
 Eesti Loodus: Kaitsealad EL 2007/8, Pärnu rannaniidu looduskaitseala

Eesti looduskaitsealad
Pärnu
Trinidadi ja Tobago vapp

Trinidadi ja Tobago vapp on Trinidadi ja Tobago riigivapp alates riigi iseseisvumisest 1962. aastal.

Vapi kavandas selleks kokku kutsutud erikomitee ja see võeti ametlikult kasutusele 9. augustil 1962.

Riigivapi keskne element on vapikilp, mille värvid ühtivad Trinidadi ja Tobago lipu värvidega. Kilbi alumisel punasel väljal on kujutatud Christoph Kolumbuse kolme laeva (Santa Maria, Niña ja Pinta), millel seilates ta saared avastas. Laevade arv sümboliseerib ühtlasi Püha Kolmainsust, kelle auks on nimetatud Trinidadi saar. Vapikilbi ülemisel mustal väljal on kaks kuldset koolibrit, kes sümboliseerivad saarte rikkalikku loodust.

Vapikilpi toetavad omakorda kaks lindu – need on Trinidadi ja Tobago rahvuslinnud punaiibis ja venetsueela tšatšalaka. Vapikilbi kohal on kiiver, laevatüür ja kookospalm; neist viimane sümboliseerib saarte taimestikku ja põllumajandust. Vapi alumises osas on vasakul kujutatud Trinidadi saare kolme tippu, mida Kolumbus merelt esimesena märkas (niinimetatud Kolmainu künkad ehk Trinity Hills) ja paremal Tobago saart; mõlema kaldaid uhub meri. Kõige all on lint Trinidadi ja Tobago motoga "Together We Aspire Together We Achieve" (eesti keeles "koos püüdleme, koos saavutame").

Vaata ka

Trinidadi ja Tobago lipp

Vapp
Vapid riigiti
Trinidadi ja Tobago dollar

Trinidadi ja Tobago dollar (ametlik lühend TTD, mitteametlikult ka TT$) on Trinidadi ja Tobago rahaühik.

Igapäevases siseriiklikus kasutuses tähistatakse Trinidadi ja Tobago dollarit dollarimärgiga ($), millele lisatakse rahvusvahelises kasutuses tähed TT (TT$), et eristada seda muude riikide dollaritest.

1 Trinidadi ja Tobago dollar võrdub 100 Trinidadi ja Tobago sendiga. Käibel on rahatähed vääringus 1, 5, 10, 20, 50 ja 100 dollarit ning mündid vääringus 1, 5, 10 ja 20 senti. Harvem võib kohata küll kehtivaid, kuid vähelevinud 50-sendiseid ja 1-dollarilisi münte.

Trinidadi ja Tobago dollar võeti kasutusele juba koloniaalperioodil 19. sajandil. See ei kehtinud vaid perioodil 1949–1964 kui Suurbritannia algatusel püüti kõigis Briti Lääne-India kolooniates juurutada ühist rahaühikut Briti Lääne-India dollarit.

13. aprilli 2013 seisuga võrdus 1 Trinidadi ja Tobago dollar 0,15649 Ameerika Ühendriikide dollariga.

Viited

Dollar
Rahaühikud
Süda tänava hõlmikpuu

Süda tänava hõlmikpuu on kaitsealune hõlmikpuu Tallinnas Peeter Süda tänava ja Pärnu maantee tänava nurgal; ühtlasi Eesti suurim ja jämedaim hõlmikpuu. 

Süda tänava hõlmikpuu on looduskaitse all alates 30. aprillist 1966 (kaitstav objekti nr 391). 

1980. aastate lõpus taheti ehitada Estonia teatrile uut hoonet ja selle käigus oleks maha võetud ka Süda tänava hõlmikpuu. See leidis aga suurt vastuseisu ja sellest puust kujunes üks looduskaitse sümboleid. Teatrihoone ehitamine nurjus ja sellega seoses tuli käibele fraas "hõlmikpuu sündroom".

2017. aasta seisuga hinnati puu vanuseks üle 110 aasta. Puu ümbermõõt on 164 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt), kõrgus 13 m.

Ajalugu 
1930. aastal ajalehes Vaba Maa ilmunud artiklis väitis Ernst Kühnert, et "Kingu" on Jaapani puu Ginkgo biloba, mille mõned eksemplarid tõi tema isa Heinrich Kühnert Saksamaalt. Ernst istutas puu Kühnerti parki – Vana-Pärnu maantee 19 (hiljem Süda tänav 2). Ühe puu istutas tollane linnaaednik (Hans Lepp) ka Viruväravamäele, kuid see nii hästi ei kasvanud.

Toetudes Ernst Kühnertile ja Eduard Viirokile (1932) jt võib väita, et see puu oli Heinrich Kühnerti toodud, kuid täpset istutusaega ei suudeta tuvastada. Viiroki andmete kohaselt öelnud Ernst Kühnert talle (ilmselt 1928. aastal), et puud olla toodud 30 aastat tagasi. 

1913. aastal otsustati tollast Ahju tänavat pikendada ja E. Kühnertilt osteti seks puhuks osa aiast 7909 rubla ja 75 kopika eest. Ernst istutas hõlmikpuu ümber tema praegusesse asukohta Vana-Pärnu mnt ja P. Süda tänava nurgal 1913. aastal.

1928. aastal oli hõlmikpuu rinnasläbimõõt 10 cm, kõrgus 6 m (Viirok, 1932); 1955. aastal 28 cm ja 8,2 m; 1965. aastal 35 cm ja 8,5 m; 1983. aastal 46 cm ja 9,2 m.

Sümbolina

Arvatakse, et hõlmikpuu suudab taluda õhu saastumist, kuna ta on suutnud vastu pidada ka linnahaljastuses. Tallinnas muutus puu aastal 1989 justkui looduskaitse sümboliks. Sümboolne meie hõlmikpuu ongi, kuna nii kauges põhjamaa linnas teist temataolist leida pole.

Vaata ka
 Hõlmikpuu sündroom

Viited

Kasutatud kirjandus
 Tiit Kändler, „Kuuenda hävingu lävel“, Eesti Päevaleht, 27. november 1999
 Eesti Teaduste Akadeemia Keemia-, Geoloogia- ja Bioloogiateaduste Osakond, Tallinna Botaanikaaed, Heldur Sander, Jüri Elliku, Aleksei Paivel, "Hõlmikpuu (Ginkgo biloba L) Eestis", Tallinn, 1990

Välislingid
 

Eesti puud
Tatari
Felix Raudkepp

Felix Olev Raudkepp (4. juuni 1901 Peterburi – 9. oktoober 1986 Tallinn) oli eesti neurokirurg.

Felix Raudkepp osales Vabadussõjas õppursõdurina. Ta lõpetas aastal 1920 Narva I Gümnaasiumi ja astus samal aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1926 arsti astme väärilisena.

Ta asus tööle aastal 1927 Tartu Ülikooli närvikliiniku assistendina professor Ludvig Puusepa juures ja tegi kaasa uue, neurokirurgilise osakonna ja kliiniku organiseerimise. Aastatel 1940–1941 organiseeris ise neurokirurgia haiglat Tallinnas, olles selle juhataja ning esimene neurokirurg Tallinnas. Saksa okupatsiooni ajal haigla likvideeriti ja ta töötas era-neuroloogina Tallinnas. Aastal 1944 avati haigla uuesti ja ta jätkas seal juhataja ja neurokirurgina, mil haigla reorganiseeriti Tallinna Keskhaigla neurokirurgia osakonnaks; ta töötas aastani 1976 neurokirurgia osakonna juhatajana. Aastatel 1976–1980 töötas ta konsultandina oma erialal.

Ta oli aastal 1950 Ludvig Puusepa nimelise Neurokirurgide, Neuroloogide ja Psühhiaatrite Seltsi asutajaliige, esimene esimees ja hiljem sama seltsi auliige. Tal on teaduspublikatsioone neurokirurgia alalt.

Tunnustus 
1947 Eesti NSV teeneline arst
1948 Eesti NSV preemia laureaat teadustöö arendamise eest

Arstide Koja liikmed
Eesti neuroloogid
Eesti neurokirurgid
Tartu Ülikooli arstiteaduskonna vilistlased
Vabadussõja veteranid
Eesti NSV teenelised arstid
Narva-Jõesuu kalmistule maetud
Sündinud 1901
Surnud 1986
Särevi Teatrituba

Särevi Teatrituba (endise nimega Andres Särevi Kortermuuseum) on Eesti Ajaloomuuseumi allüksus (enne 1. veebruari 2019 Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi allüksus) Tallinnas aadressil Tina tänav 23-13. Särevi Teatrituba on ainus teatritegelaste muuseum Eestis.

Näitleja, lavastaja, teatrijuht ja dramatiseerija Andres Särev ning Estonia ja Tallinna Töölisteatri näitlejanna Anna Särev elasid selles Kadrioru 3-toalises korteris alates 1937. aastast. Särevite kodu oli väga külalislahke ja nende külaliste hulka kuulusid mitmed tuntud kirjanikud, kultuuri- ja teatriinimesed. Kuna lapsi Annal ja Andresel ei olnud, soovisid nad, et pärast nende surma avataks korteris teatrimuuseum. Muuseum avati korteris 7. mail 1982.

Muuseum on avatud ettetellimisel ning külastajatel on võimalik pääseda elutuppa, endisse magamistuppa ja kabinetti. Kabinetis on eksponeeritud Särevite ligi 6000-köiteline raamatukogu ja Andres Särevi töölaud. Endises magamistoas saavad lapsed mängida nukkudega, proovida teatrikostüüme, kübaraid ning parukaid.

Muuseumil on pikk luuleõhtute traditsioon ja seal tehakse haridustööd.

Viited

Tallinna muuseumid
Württembergi valitsejate loend

See on Saksa riigi Württembergi valitsejate loend, riik oli algselt krahvkond ja lõpuks kuningriik, kuni valitsev dünastia aastal 1918 troonilt tõugati.

Württembergi krahvid aastani 1495  

 

 

 Konrad I 1089–1122 (arvatav) 
 Konrad II 1110–1143 (arvatav) 
 Ludwig I 1143–1158 
 Ludwig II 1158–1181 
 Hartmann 1194–1240 
 Ludwig III 1194–1226 
 Ulrich I 1241–1265 
 Ulrich II 1265–1279 
 Eberhard I 1279–1325 
 Ulrich III 1325–1344 
 Kaasvalitsejad: 
 Eberhard II Viripill 1344–1392 (üksi aastast 1362) 
 Ulrich IV 1344–1362 
 Eberhard III 1392–1417 
 Eberhard IV 1417–1419 
 Ludwig I 1419–1450 
 Ulrich V 1419–1442, hüüdnimega väga armastatud 

Nürtingeni leping jagas Württembergi krahvkonna kaheks eraldi liiniks. Württemberg-Stuttgart pealinnaga Stuttgardis ja Württemberg-Urach pealinnaga Urachis.

Württemberg-Stuttgardi liin  

 Ulrich V 1442–1480, hüüdnimega väga armastatud 
 Eberhard VI 1480–1482, hiljem hertsog Eberhard II

Württemberg-Urachi liin  

 Ludwig I 1442–1450 
 Ludwig II 1450–1457 
 Eberhard V 1457–1495 

Münsingeni leping taasühendas aastal 1482 kaks eraldi liini Eberhard V alla. Eberhard omandas aastal 1495 hertsogitiitli.

Württembergi hertsogid 1495–1803  

 

 

 

Aastal 1803 tõsteti Württembergi hertsog Saksa-Rooma riigi kuurvürsti seisusesse. Aastal 1806 keisririik kaotati ja Württembergi kuurvürstist sai sõltumatu kuningatiitliga monarh.

Württembergi kuurvürst 1803–1806

Württembergi kuningad 1806–1918  

 

Saksa-Rooma riik kaotati aastal 1806. Württembergi kuurvürst, Napoleon I liitlane, ootas seda, saades aastal 1806 sõltumatu Württembergi kuningriigi valitsejaks.

Vaata ka  

 Württembergi dünastia 
 Württembergi ajalugu 
 Württembergi vapp 
 Uradel

Biograafiate loendid
Württemberg
Vooremägi

Vooremägi (ka Pikasilla Vooremägi) on linnamägi Tartu maakonnas Elva vallas Purtsi külas.

Mälestise kirjeldus

Vooremägi on omaette seisv mäeküngas, mis ulatub Väikese Emajõe suudmeluhast 10–11 m kõrgemale. Seal asus mägilinnus, mille õueala on ovaalse kujuga. Õueala ulatus põhja-lõuna suunas 45 m ja ida-lääne suunas 34 m ning pindala 1200 m².

Linnamäel tehisvall puudub ning mitmete sissekaevete tõttu on pealispind kohati ebatasane. Vooremäe jalamil asetseb 25 m laiune terrassivöönd. Terrassivööndi välisel serval asetseb 1–2 m kõrgune vallitaoline looduslik moodustis, mis on paremini jälgitav linnamäe lääne- ja põhjaküljel.

Algselt oli mägi laiem ja lamedam. Linnuse asukohana kujundati see ulatuslikult ümber. Linnuse lõplik valmimine on miskipärast pooleli jäänud.

Mälestise ajalugu

Leidude järgi kuulub linnus II aastatuhande algusesse või I–II aastatuhande vahetuse aega.

Arheoloogilised uuringud

1952. aastal uuriti Harri Moora juhatusel õuepinda. Selle töö käigus tehti kindlaks kultuurkiht. Leiti loomaluid, telliskiviprügi ja kedral valmistatud savinõu kilde.

2009. aastal kaevas arheoloog Martti Veldi linnuse õuealal ja linnamäe jalamil oleval asulakohal. Selle arheoloogilise kaevamise peaeesmärk oli määrata muistise vanus ja kultuurkihi paksus.

Viited

Kirjandus
 H. Moora. Muistsete linnuste uurimise tulemustest Eesti NSV-s.

Välislingid
 
 

Eesti muinaslinnused
Tartu maakonna kultuurimälestised
Elva vald
Kalevi Korpi

Kalevi Johannes Korpi (3. oktoober 1927 Miehikkälä vald − 6. aprill 2013) oli soome laulja.

Ta oli muu hulgas 1970. aastatel tantsuorkestri Dallapé solist.

Välislingid
 Järelehüüe ajalehes Helsingin Sanomat

Soome lauljad
Sündinud 1927
Surnud 2013
Neeme Laanepõld

Neeme Laanepõld (11. jaanuar 1913 – 27. veebruar 1991) oli eesti muusik ja laulutekstide autor.

Ta oli pärit Keila vallast Keelva külast. Alghariduse omandas ta Käesalu algkoolis. 1937–1940 õppis Laanepõld Tallinna Konservatooriumis August Topmani oreliklassis, hiljem oli tema õpetajaks Hugo Lepnurm. 

Muusikaõpingud jätkusid 1940–1941 Tartu Kõrgemas Muusikakoolis ja 1944–1945 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Tuudur Vettiku kooriklassis. 

Aastatel 1940–1944 oli ta Põlva kiriku köster-organist. 

Aastad 1946–1963 möödusid Eesti NSV Rahvaloomingu Keskmajas inspektor-metoodikuna. Rahvaloomingu Keskmaja oli klubitöö ja isetegevuse juhendamiseks ja kontrollimiseks loodud riiklik keskasutus. Selle juures töötas ka Laulupeo Büroo. See aeg hõlmab osalemist mitmesuguste taidlusülevaatuste töös ja Rahvaloomingu Keskmaja väljaannete toimetamist. 

1963–1988 töötas Neeme Laanepõld Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi muusikaosakonna teadurina, hiljem juhatajana. 

Ta kogus rahvaviise ja -pille, avaldas muusika- ja kultuuriloolisi kirjutisi. Tema koostatud on mitmed Teatri- ja Muusikamuuseumi väljaanded: albumid laulupidudest „Laulud nüüd lähevad" I −1965 ja II – 1969, raamat omakandi suurmehest "Helilooja Konstantin Türnpu, 1865-1927" (Tallinn, 1965), "Mart Saar. Fotokroonika elust ja loomingust" (koos Vardo Rumesseniga, 1983), "Gustav Ernesaks" (1980), "Orelid ja osjapillid, pasunad ja parmupillid" (1972 ja 1978), "Cyrillus Kreek" (1974). Sellesse perioodi jääb ka ainulaadse moldpilliansambli Mollikud asutamine muuseumi juurde, mis tegutses aastatel 1973–1977. Selle ansambli lindistused asuvad Eesti Raadio arhiivis. Ansamblile tegi seaded Neeme Laanepõld ja koosseisus olid sopran-, alt-, tenor-, ja bassmoldpill.

Neeme Laanepõllu looming on väga mitmekesine. Ta kirjutas ja tõlkis hulgaliselt laulutekste. Tuntumad neist on Prantsuse lastelaul „Põdra maja", eesti rahvaviis „Tantsulaul", A. Kiilaspea „Tooma laulukoor", naiskoori laul „Toa teeks ma endal tamme alla".  

Tema helilooming hõlmab erinevaid žanre: koori- ja soololaule, ansamblimuusikat, suurvorme. Rahvapilliorkestritele „Tahkuranna linakolkimise tants", „Kaks saarlast ja hiidlane", „Jaanikene mäel", „Kadrina killavoor", süit „Viise vainult, laule laanest", tsükkel „Neli laulu külaskäigust Soome". 

Eesti Kirikumuusika Liit andis Neeme Laanepõllu 100. sünniaastapäevaks välja tema vaimuliku kantaadi "Jääv armastus" noodi. Selle esitlus toimus Tallinna Piiskoplikus Toomkirikus 21. aprillil 2013 kell 11 peetaval missal.

Eesti muusikud
Karjaküla kalmistule maetud
Sündinud 1913
Surnud 1991