Võõrliik

Võõrliik (ehk introdutseeritud liik, vahel ka eksoot) on mittepärismaine liik, s.o liik, mis on vaadeldava piirkonna ökosüsteemidesse sattunud inimese kaasabil. 

Tahtlikult sisse toodud liikide puhul on enamasti tegu koduloomade või kultuurtaimedega, ent vahel on liike introdutseeritud ka majandatavate koosluste reguleerimiseks. 

Tahtmatult sisse toodud liike nimetatakse ka tulnukateks ehk tulnukliikideks, näiteks taimede puhul tulnuktaimedeks.

Võõrliigid võivad naturaliseeruda, s.t levida looduslikesse kooslustesse ja neis püsida. 

Võõrliike, mis naturaliseeruvad eriti ulatuslikult, nimetatakse invasiivseteks. Juba 19. sajandil Euroopas levinud invasiivsetest taimeliikidest on tuntuks saanud vesikatk.

Võõrliigid Eestis
Eestis on enne 19. sajandit sisse toodud võõrliikide arv väga väike. Võõrliikide arv kasvas järsult koos aianduse ja rahvusvahelise transpordi arenguga 20. sajandil. Selle tulemusel ületab Eestis kasvavate taimede võõrliikide arv pärismaiste liikide arvu praegu mitmekordselt. 

Invasiivseteks võõrliikideks on Eestis näiteks loomadest mink, taimedest Sosnovski karuputk, galeega, kanada kuldvits, verev lemmalts jt.

Keskkonnaameti 2020. aasta käskkirja järgi tuleb Eesti loodusest eemaldada võõrliigid valgesaba-pampahirv, muflon, kanada kobras, nutria ja pesukaru.

Euroliidu regulatsioon
Alates 3. augustist 2016 jõustus esimene üle Euroopa Liidu kehtiv ohtlike invasiivsete võõrliikide nimekiri (kokku 37 liiki). Sellesse kuuluvad teiste seas kaheksa Eestisse juba levinud liiki, sealhulgas sosnovski karuputk, ameerika kevadvõhk, signaalvähk, hiina villkäppkrabi, kaugida unimudil, punakõrv-ilukilpkonn.

Kogu nimekiri (nii nagu määruses kirjas):
Baccharis halimifolia L. – soolak puisaster
Cabomba caroliniana Gray – karoliina näkijuus
Callosciurus erythraeus Pallas, 1779 – puna-kabeorav
Corvus splendens Viellot, 1817 – õuevares
Eichhornia crassipes (Martius) Solms – harilik vesihüatsint
Eriocheir sinensis H. Milne Edwards, 1854 – hiina villkäppkrabi
Heracleum persicum Fischer – pärsia karuputk
Heracleum sosnowskyi Mandenova – sosnovski karuputk
Herpestes javanicus É. Geoffroy Saint-Hilaire, 1818 – täpikmangust
Hydrocotyle ranunculoides L. f. – tulik-vesipaunikas
Lagarosiphon major (Ridley) Moss – kähar näkikatk
Lithobates (Rana) catesbeianus Shaw, 1802 – härgkonn
Ludwigia grandiflora (Michx.) Greuter & Burdet – suureõieline ludviigia
Ludwigia peploides (Kunth) P.H. Raven – vaipludviigia
Lysichiton americanus Hultén and St. John – ameerika kevadvõhk
Muntiacus reevesi Ogilby, 1839 – hiina muntjak
Myocastor coypus Molina, 1782 – nutria
Myriophyllum aquaticum (Vell.) Verdc. – brasiilia vesikuusk
Nasua nasua Linnaeus, 1766 – ninakaru
Orconectes limosus Rafinesque, 1817 – ogapõskne vähk
Orconectes virilis Hagen, 1870 
Oxyura jamaicensis Gmelin, 1789 
Pacifastacus leniusculus Dana, 1852 – signaalvähk
Parthenium hysterophorus L. – prügi-neitsirohi
Perccottus glenii Dybowski, 1877 – kaugida unimudil
Persicaria perfoliata (L.) H. Gross (Polygonum perfoliatum L.) – haakuv kirbutatar (haakuv kirburohi) 
Procambarus clarkii Girard, 1852 – punane soovähk
Procambarus fallax (Hagen, 1870) f. virginalis – marmorvähk
Procyon lotor Linnaeus, 1758 – pesukaru
Pseudorasbora parva Temminck & Schlegel, 1846 – ebarasboora
Pueraria montana (Lour.) Merr. var. lobata (Willd.) (Pueraria lobata (Willd.) Ohwi) – hõlmine pueraaria
Sciurus carolinensis Gmelin, 1788 – hallorav
Sciurus niger Linnaeus, 1758 – rebasorav
Tamias sibiricus Laxmann, 1769 – siberi-vöötorav
Threskiornis aethiopicus Latham, 1790 – valgesilm-iibis
Trachemys scripta Schoepff, 1792 – punakõrv-ilukilpkonn
Vespa velutina nigrithorax de Buysson, 1905 – aasia vapsik

Vaata ka
bioinvasioon
introduktsioon
neofüüt
pärismaine elustik
tulnuktaim
võõris
võõrpuu

Viited

Kirjandus
Eek, Liina; Kukk, Toomas 2013. Maismaa võõrliikide käsiraamat. Tallinn: Keskkonnaministeerium.

Välislingid
Võõrliikidest Keskkonnaministeeriumi kodulehel
 Kaido Krass "Võõrliigid rikuvad looduse tasakaalu" Eesti Loodus 5/2009, lk 36-37
 Madis Filippov "Ministeerium: Läänemeri on võõrliikidele väga tundlik" Postimees, 28.05.2013
 ""Pealtnägija": Eesti peale ihuvad hammast pesukarud ja nähtamatu seen" ERR Novaator, 28. september 2022 

 
Botaanika
Zooloogia
Ökoloogia