Bristol

Bristol on linn, tseremoniaalkrahvkond ja tervikomavalitsus Edela-Inglismaal 169 km kaugusel Londonist läänes.

Tervikomavalitsuses elas 2009. aastal hinnanguliselt 433 100 inimest ning laiemas linnaalas 2007. aastal 1 070 000 inimest. Bristol on Inglismaa suuruselt kuues ja Suurbritannia kaheksas linn.

Bristol piirneb Somerseti ja Gloucestershire'i krahvkonnaga ning asub ajalooliste linnade Bathi ja Gloucesteri lähedal. Bristol asub Avoni jõe suudmes ja linnal on ka lühike rannajoon Severni jõe suudmelahe kaldal.

Linnaõigused sai Bristol 1155. aastal. Alates 13. sajandist kuni tööstusliku pöördeni 18. sajandi teisel poolel oli Bristol Yorki ja Norwichi kõrval kolme Inglismaale suurimat maksutulu toonud linna seas. Tänapäeval on Bristol piirkonna kultuuri, hariduse ja tööelu keskus. Alates linna asutamisest on majanduse seisukohalt olulist rolli mänginud mere lähedus. Varem linna keskuses asunud Bristoli sadam on nüüdseks kolitud Avonmouthi eeslinna Severni suudmelahe ääres ning Portbury sadam asub linna läänepiiril. Tänapäeval on majanduse alustaladeks saanud loovmeedia, elektroonika ja kosmosetööstus ning linna keskosas asuvatest dokkidest on saanud pärimus- ja kultuuriobjektid.

Asend 
Kuna Bristol on ühtaegu nii linn kui tervikomavalitsus, on haldusüksuse piirid mitmeti defineeritavad. Kõige kitsamas tähenduses hõlmab Bristol linnana Severni suudmelahte kuni Steep Holmi ja Flat Holmi saarteni, kuid saared ise jäävad linna piiridest välja. Briti statistikaamet käsitleb Bristoli osadena ka neid asulaid, mis külgnevad linnaga – näiteks Whitchurchi küla, Filton, Patchway ja Bradley Stoke –, arvates aga samas Bristolist välja linna piiridesse jäävad ilma asustuseta alad. Statistikaameti käsitluses on eraldi üksusena kasutusel veel Bristoli linnaasula, mis hõlmab Kingswoodi, Mangotsfieldi, Stoke Giffordi, Winterbourni, Frampton Cotterelli, Almondsburyt ja Easton-in-Gordanot. Mõiste Suur-Bristol tähendab enamasti ala, mis hõlmab nii Bristoli linna kui ka osa kolmest ümbritsevast omavalitsusest (Bath ja Kirde-Somerset, Põhja-Somerset ning Lõuna-Gloucestershire).

Loodus 

Bristol asub lubjakivipinnasel, mis ulatub Mendip Hilli kõrgustikust lõunas kuni Cotswoldsi kõrgustikuni kirdes. Avoni ja Frome'i jõed läbivad lubjakivi ja loovad Bristolile omase künkliku maastiku. Avon voolab Bathist ida pool mööda ala, mis enne linna laienemist oli soine ja täis lamminiite. Lääne poole jäävas osas on jõgi läbinud paekivi, moodustades Avoni kuristiku, millest kaevandatud kivi on kasutatud Bristoli linna ehitamiseks. Kuristiku ümbrus, näiteks The Downs ja Leigh Woods, on piirangutsoonid, kus arendustegevust ei toimu.

Kliima 
Bristol on üks Suurbritannia soojemaid linnu – aasta keskmine temperatuur jääb vahemikku 10,2–12 °C. Ühtlasi on tegemist ka ühe päikeselisema linnaga riigis, kus aastas on keskmiselt 1541–1885 tundi päikesepaistet. Keskmine aastane sademetehulk Bristolis on riigi keskmise lähedane (741–1060 mm). Vihma sajab läbi aasta, kuid sügis ja talv on kõige sademeterohkemad.

Atlandi ookean mõjutab Bristoli ilma olulisel määral, hoides õhutemperatuuri aasta läbi nullist kõrgemal. Külmadel perioodidel esineb talvel siiski sageli härmatist. Lund võib sadada alates novembri keskpaigast kuni aprilli keskpaigani, kuid tegemist on harvade juhtudega. Suved on Bristolis kuivemad ja soojad, pakkudes nii päikest, vihma kui pilviseid ilmu. Kevaded on piirkonnas aga muutikud ning vaheldumisi võib esineda nii lund kui suvesooja.

Keskkond 
Bristol nimetati 2008. aastal Suurbritannia kõige jätkusuutlikumaks linnaks, võttes arvesse keskkonna olukorda, elukvaliteeti, tulevikuplaane ning suhtumist kliimamuutustesse, jäätmekäitlusse ja bioloogilisse mitmekesisusse. 2009. aastal langes linn samas pingereas teiseks Newcastle'i järel.

Ajalugu

Normannide vallutuste eelne periood 
Shirehamptonist ja St Annest pärit 60 000 aasta vanused arheoloogilised leiud näitavad, et Bristoli piirkonnas oli inimasustus juba paleoliitikumi ajal. Rauaajast pärinevad lähikonnas asuvad kindlustused.

Rooma ajastul oli praeguse Sea Millsi kohal Abona asula, mida ühendasid Bathi ja Inns Courtiga teed. Väljakaevamised Abonas on tõestanud tänavate, poodide, surnuaedade ja kaide olemasolu, viidates sellele, et tegu oli sadamalinnaga. Samuti oli piirkonnas üksikuid Rooma villasid ning kindlusi.

Bristoli linn rajati 11. sajandi esimestel aastatel, mida kinnitab umbes 1010. aastast pärineva kuningas Aethelredi väljaantud mündi leid. Münt viitab sellele, et asula oli kaubalinn ning kasutusel olnud nimi Brycgstow tähendab vanainglise keeles kohta sillal. Asula oli anglosaksi orjakaubanduse oluline keskus – Walesis ja Põhja-Inglismaal kinni võetud mehi, naisi ja lapsi müüdi Bristoli kaudu Dublinisse orjadeks, kus valitsenud viikingid kauplesid neid edasi mujale. Worcesteri piiskop võttis orjakauplemise vastu regulaarselt sõna ning lõpuks keelustas kuningas selle, kuid salaja toimus inimestega kauplemine veel aastaid.

Keskaeg 
Normannide vallutuste järel rajati Bristolisse üks Lõuna-Inglismaa võimsamaid kindlusi ning 11. sajandil hakkas Frome'i ja Avoni jõe ristumiskohale, algse Bristoli silla kõrvale ja linnamüüride vahetusse lähedusse tekkima sadam. 12.–13. sajandiks oli saanud Bristolist oluline sadamalinn, mille kaudu toimus suur osa Inglismaa ja Iirimaa vahelisest kaubandusest. Bristolist eksporditi villast kangast ja nisu ning imporditi Gascogne'i ja Bordeaux' veine, Hispaania šerrit ja Toledo terast. 1141. aastal osalesid Bristoli laevad ja nende meeskonnaliikmed Lissaboni lahingus, mille käigus linn vallutati tagasi mauridelt.

1373. aastal liideti Bristoliga Redcliffe ja Bedmister ning kuningas Edward III korraldusel eraldati Bristol Gloucesteri ja Somerseti krahvkonnast. 14. sajandi keskpaigaks oli Bristol oma 15 000 – 20 000 elanikuga arvatavasti Inglismaa suuruselt kolmas linn Londoni ja Yorki järel. 1348.–1349. aastal puhkenud katk vähendas rahvaarvu oluliselt ning 15. ja 16. sajandil elas Bristolis umbes 10 000 – 12 000 inimest.

Saja-aastase sõja lõpp 1453. aastal tähendas, et Suurbritannia kaotas ligipääsu Gascogne'i veinidele, mistõttu kasvas import Hispaaniast ja Portugalist. Iirimaalt imporditi tol perioodil eelkõige kala, nahka ja riiet; sinna eksporditi kalevit, toiduaineid, rõivaid ja metalli.

Varauusaeg 
Bristoli piiskopkond asutati 1542. aastal ning varasemast St Augustine'i kloostrist sai Bristoli katedraal. Tavakohaselt tähistab see samm ühtlasi ka linnaõiguste andmist. Inglise kodusõja ajal 1640. aastatel okupeerisid linna rojalistid.

Uus kasv saabus 17. sajandil seoses kolooniate laiendamisega ning 18. sajandil Inglismaa osatähtsuse kasvuga orjakaubanduses. Bristolist sai Liverpooli kõrval Suurbritanniat, Aafrikat ja Ameerikat ühendava kaubateede võrgu keskus. Esmalt transporditi tööstuskaupu Lääne-Aafrikasse, kus laadung vahetati orjadeks viidavate aafriklaste vastu. Aafriklased toimetati Ameerikasse, kust omakorda toodi Suurbritanniasse suhkrut, tubakat, rummi, riisi ja puuvilla. Samuti toodi Suurbritanniasse orje, keda müüdi aristokraatide majapidamistesse teenijateks. Orjakaubanduse kõrgajal aastatel 1700–1807 lahkus Bristoli sadamast enam kui 2000 laeva, millega toimetati Aafrikast Ameerikasse vähemalt pool miljonit inimest.

18. ja 19. sajand 
Võitlus Liverpooliga, Prantsusmaal peetud sõdade tõttu katkenud merekaubandus ja orjakaubanduse kaotamine viisid selleni, et Bristol ei suutnud arengus enam sammu pidada põhja pool asuvate tööstuslinnadega. 1804.–1809. aastal ehitatud uue ujuvsadama rajamise kulud viisid üles sadamamaksud.

Hoolimata sellest viiekordistus 19. sajandil Bristoli elanike arv tiivustatuna uutest tehastest ja kaubavahetuse kasvust. Olulist rolli mängis selles insener Isambard Kingdom Brunel, kes kavandas raudtee Bristoli ja London Paddingtoni vahele, kaks Bristolis ehitatud ookeanisõidu aurulaeva (SS Great Britain ja SS Great Western) ning Clifton Suspension Bridge'i silla.

20. ja 21. sajand 
1901. aastal elas Bristolis umbes 330 000 inimest ning linna elanikearv kasvas püsivalt 20. sajandi jooksul. Merendustegevust laiendati 1900. aastate alguses uue doki rajamisega ning 1970ndatel avati Portbury dokk. Õhutranspordi kasvust mõjutatuna rajati linna 20. sajandi esimesel poolel lennundustööstusettevõtteid.

Linna hariduselu elavdas Bristoli Ülikooli rajamine 1909. aastal. 1969. aastal avati linna teise kõrgkoolina polütehnikum, mis 1992. aastal muudeti Lääne-Inglismaa Ülikooliks (University of the West of England).

Teise maailmasõja ajal sai Bristoli kesklinn oluliselt kannatada Luftwaffe õhurünnakutes. Kokku hukkus rünnakutes linnale umbes 1300 inimest ning kannatada sai ligi 100 000 hoonet, millest 3000 hävis täielikult. Täielikult purustatud kunagine kaubanduspiirkond Bristoli silla ja kindluse lähistel on tänapäeval park, milles asuvad kahe kiriku varemed ning kindluse detailid. Kolmas pommitamistes kannatada saanud kirik on restaureeritud ja selles asub muuseum.

Linna südame taastamisel domineerisid 1960ndate stiilis kõrghooned ja teede laiendamine. Alates 1980. aastatest on aga hakatud suuremaid teid sulgema, taastatud on Queen Square'i ja Portland Square'i väljakud, asutud taaslooma Broadmeadi kaubanduspiirkonda ning lammutatud on üks kesklinna kõrgemaid sõjajärgseid uusehitisi. Bristoli infrastruktuuri mõjutas 1960. ja 1970. aastatel oluliselt maanteede M4 ja M5 arendamine, mis ristuvad linnast pisut põhja pool, pakkudes otseühendust Londoni, Cardiffi, Exeteri ja Birminghamiga.

Vaata ka 

 Bristoli laht
 Bristoli Ülikool

Viited 

Inglismaa linnad
Inglismaa tervikomavalitsused