Aleksander Jaakson

Aleksander Jaakson VR I/3 (29. jaanuar 1892 Holdre vald – 2. oktoober 1942 Vjatlag, Kirovi oblast) oli Eesti sõjaväelane (kindralmajor, 1940).

Aleksander Jaakson oli Vabadussõjas 6. jalaväepolgu II pataljoni ülem. Peale Vabadussõda Sõjaväe Ühendatud Õppeasutuste ülema abi (1927-1933), Sõjaväe Ühendatud Õppeasutuste ülem (1933-1936), Eesti Vabariigi haridusminister (1936-1939) ja viimane Sõjavägede Staabi ülem (1939-1940).

Haridus
1902–1906 – Holdre külakool
1906–1909 – Helme kihelkonnakool
1909–1913 – Tartu Õpetajate Seminar
1915 – 4. Petrogradi lipnikekool
1921–1922 – Alalisväe ohvitseride kursused
1923–1928 – Kõrgem Sõjakool
1925–1927 – Prantsuse Kõrgem Sõjakool
1930–1936 – Tartu Ülikooli õigusteaduskond (lõpetas cum laude)

Elulugu
Aleksander Jaakson õppis Holdre külakoolis (1902–1906), Helme kihelkonnakoolis (1906–1909) ja Tartu Õpetajate Seminaris (1909–1913). Töötas õpetajana Türi kihelkonnakoolis (1913) ja Uudeküla ministeeriumikoolis (1913–1915).

Esimeses maailmasõjas
Veebruaris 1915 mobiliseeriti sõjaväkke ja määrati 177. tagavarapolku. Sõjalise hariduse sai 4. Petrogradi lipnikekoolist, mille lõpetas augustis 1915.

Võttis 1915. aasta septembrist osa lahingutest Saksa vägede vastu 304.  Novgorod-Severski polgu nooremohvitseri ja rooduülemana ning 1917. aasta veebruarist 748. Vileiski polgu roodu- ja pataljoniülemana.

Ülendati novembris 1916 alamleitnandiks, detsembris 1916 leitnandiks ning jaanuaris 1917  alamkapteniks. Sai 26. märtsil 1916 lahingus haavata. 

Pälvis sõjalise vapruse eest Püha Anna IV klassi ja Püha Stanislavii III klassi ordeni. Detsembris 1917 tuli Eestisse ja määrati Tartu tagavarapataljoni 4. roodu nooremohvitseriks. Vabastati teenistusest märtsis 1918.

Eesti Vabadussõjas
Vabadussõjas osales 1918. aasta 29. novembrist 6. jalaväepolgus, kus oli algul 1. roodu ülem ja alates 18. detsembrist Viljandis formeeritava II pataljoni ülem. Osales lahingutes Punaarmee ja Landeswehr’i vastu. Sai 23. juunil 1919 Lätimaal Stalbe mõisa juures põrutada. Ülendati oktoobris 1919 kapteniks. Teda autasustati Vabadusristi I liigi 3. järguga.

Vabaduse Ristile lisandusid 50 000 marka, tasuta maa normaaltalu suuruses, Vabadussõja Mälestusmärk haavatulindiga ning lõunanaabritelt Karutapja orden, Läti Vabadussõja Mälestusmärk ja Läti iseseisvuse 10. aastapäeva mälestusmedal.

Autasumaa suurusega 27,58 hektarit eraldati Valgamaa Helme mõisa Bokardi karjamõisa südames koos mõisa peahoonega. Koht sai nimeks Bokardi talu ja kinnistati tema nimele juulis 1931.

Eesti Vabariigis
Jätkas pärast sõda teenistust 6. jalaväepolgu ülema abina, septembrist 1920 täitis 3. piirikütipataljoni ülema kohuseid ning jaanuarist 1921 oli 4. jalaväepolgu VI pataljoni ülem. Veebruarist kuni juulini 1921 oli ühtlasi Viljandi garnisoni ülem. Sama aasta juulis arvati 6. jalaväepolku, kust sügisel läkitati ohvitseride kursustele.

Augustist 1922 määrati Kindralstaabi Valitsuse käsundusohvitseriks, alates jaanuarist 1923 Kindralstaabi Valitsuse II osakonna (sõjaväeluure) A (info)  jaoskonna ülemaks ning veebruaris ülendati majoriks.

Samal 1923. aasta sügisel asus Kõrgemas Sõjakoolis omandama kõrgemat sõjaväelist haridust. Lõpetas 1922. aastal sõjaväekursused, 1925. aastal Kõrgema Sõjakooli.  Märtsis 1924 viidi üle teenistusse Kindralstaapi ning oli maist 1925 Vabariigi Ohvitseride Keskkogu juhatuse liige. Veebruaris 1927 ülendati kolonelleitnandiks.

Lõpetas 1927. aastal Kõrgema sõjakooli Prantsusmaal ja 1936. aastal eksternina Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Oktoobrist 1927 määrati Sõjaväe Ühendatud Õppeasutuste ülema abiks õppealal. Täitis korduvalt ka ajutiselt ülema kohuseid ning oli Kõrgema Sõjakooli õppejõud. Veebruaris 1931 ülendati koloneliks. Mais  1933  määrati  Sõjaväe  Ühendatud  Õppeasutuste  ajutiseks  ülemaks ning aprillist 1934 ülemaks.

Oli 11. maist 1936 kuni 12. oktoobrini 1939 Eesti Vabariigi haridusminister Konstantin Pätsi viiendas valitsuses ja Kaarel Eenpalu teises valitsuses. Tema juhtimisel tehti hariduse vallas kardinaalseid ümberkorraldusi, muu hulgas asutati Tallinna Tehnikainstituut ja Eesti Teaduste Akadeemia ning loodi Tartu Ülikooli ja Tallinna Tehnikaülikooli juurde riigikaitselise õpetuse instituut. Oktoobrist 1939 määrati Sõjavägede Staabi ülemaks. Veebruaris 1940 ülendati kindralmajoriks.

Arreteerimine ja surm
Okupatsioonivõimud vabastasid ta 16. juulil 1940 Sõjavägede Staabi ülema ametist ja sõjaväeteenistusest. Asus Valgamaal pidama Bokardi talu. Nõukogude repressiivorganid arreteerisid ta oma talu põllul 18. oktoobril 1940.

Peeti algul Tallinna keskvanglas. Juunis 1941 viidi Venemaale Kirovi oblastisse, asus Kirovi vanglas ja Vjatlagis. Mõisteti 8. augustil 1942 Kirovis NSVL SARK-i erinõupidamise otsusega surma. Aleksander Jaakson lasti maha 2. oktoobril 1942 Kirovi oblasti VjatLagis. Matmispaik teadmata.

Tunnustus
Püha Anna ordeni IV klass
Püha Stanislavi ordeni III klass
Vabadusristi I liigi 3. järk, 1920
Karutapja ordeni III klass, 1924
Kotkaristi III klassi teenetemärk, 1934
Valgetähe I klassi teenetemärk, 1937
Läti Kolme Tähe ordeni I klass
Belgia Krooni ordeni I klass
Leedu Gediminase ordeni I klass
Poola taassünni ordeni III klass
Rootsi Mõõga ordeni II klass
Soome Valge Roosi ordeni I ja III klass
Ungari Kuningriigi I klassi Teeneteorden
Eesti Vabadussõja mälestusmärk haavatulindiga
Eesti Looduseuurijate Seltsi auliige, 1938

Viited

Kirjandus
Haridusminister A. Jaaksoni jutuajamine "Uus Eestile". Uus Eesti, 5. juuni 1936, nr 150, lk 1. 
Jaan Maide, Ernst Maldin, 6. jalaväepolk Vabadussõjas: 1918-1920, 6. Rahvaväe Polgu Sõjaväelaste Ühing, 1938.
Jaak Pihlak, Helme kihelkond ja Vabaduse Risti vennad Viljandi Muuseumi aastaraamat, 2007, lk 234-236.
Jaak Pihlak, "Karutapjad ja Vabaduse Risti vennad", Viljandi Muuseum, 2010, lk 110-111.
Jaak Pihlak, Mati Strauss, Ain Krillo, "Eesti Vabaduse Risti kavalerid". Viljandi: Vabadussõja Ajaloo Selts: Viljandi Muuseum, 2016.

Välislingid
Ohvitseride andmekogu
Aleksander Jaaksoni foto ja biograafilised andmed saidil generals.dk

Artiklid
Aleksander Jaakson jäi kindraliks ka vanglas (Kultuur- ja Elu 3/2004)

Raadiosaated
Eesti Vabariigi haridusministri Aleksander Jaaksoni kõne. (Eesti Raadio 1939)

Eesti haridusministrid
Sõjavägede Staabi ülemad
Eesti kindralmajorid
Riigikaitse Nõukogu liikmed
Eesti diplomaadid
Eesti õpetajad
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Vabadusristi I liigi 3. järgu kavalerid
Kotkaristi III klassi teenetemärgi kavalerid
Valgetähe I klassi teenetemärgi kavalerid
Kolme Tähe ordeni kavalerid
Püha Anna IV klassi ordeni kavalerid
Eesti Looduseuurijate Seltsi auliikmed
Vabadussõja veteranid
Hukatud Eesti poliitikud
Sündinud 1892
Surnud 1942