joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Aberdeeni krahvkond

Aberdeeni krahvkond (inglise keeles County of Aberdeen, šoti keeles Coontie o Aiberdeen, gaeli keeles Siorrachd Obar Dheathain) ehk Aberdeenshire on ajalooline krahvkond Šotimaal, praegune registreerimiskrahvkond. Ilma Aberdeeni linnata moodustab ta ka leitnantkonnaala.

Kuni 1975. aastani oli  Aberdeenshire üks Šotimaa krahvkondadest, mida 1890. aastast valitses krahvkonnanõukogu. Krahvkonna piirid panid paika piirivolinikud, kes määrati vastavalt Local Government (Scotland) Actile (1889), mis rajas krahvkonnanõukogu. 

Krahvkond piirnes Kincardineshire'iga, Anguse krahvkonnaga ja Perthshire'iga lõunas, Inverness-shire'iga ja Banffshire'iga läänes ning Põhjamerega põhjas ja idas. Rannajoone pikkus oli 65 miili (105 km).

Krahvkonna pindala oli 5112 km² (1951). Keskus oli Aberdeen. Elanike arv oli 133 871 (1811), 312 177 (1911) ja 137 962 (1971). 

Aastal 1975 Local Government (Scotland) Act 1973 Šotimaa kohaliku halduse kaheastmeliseks piirkondade ja ringkondade süsteemiks. Aberdeenshire koos Aberdeeni linna, Banffshire'i, Kincardineshire'i ja suurema osa  Moray krahvkonnaga Grampiani piirkonnaks. Endine krahvkond jaotati City of Anerdeeni ringkonna, Banffi ja Buchani ringkonna, Gordoni ringkonna ning Kincardine'i ja Deeside'i ringkonna vahel. 

Aastal 1996 reorganiseeriti Šotimaa kohaliku halduse süsteem veel kord ning moodustati üheastmeline tervikomavalitsuste süsteem. Aberdeenshire'i nime sai Aberdeenshire'i tervikomavalitsus, millel on teised piirid kui ajaloolisel Aberdeeni krahvkonnal. 

Šotimaa geograafia
Aberdiini-anguse veis

Aberdiini-anguse veis on veisetõug. Sellest tõust veiseid kasvatatakse tavaliselt lihaveistena loomaliha saamiseks.  Nad on aretatud Šotimaa Aberdeeni krahvkonna ja Anguse krahvkonna veistest.

Veisetõud
Värska Vesi

Värska Vesi AS on Värskas asuv Eesti aktsiaselts, kus villitakse ja turustatakse mineraal- ja joogivett . 

Mineraalvett hakati Värskas villima 1973. aastal. Värska Vesi AS loodi 1. juunil 1993.

Ettevõtte põhilised kaubamärgid on Värska Originaal, Värska Light, Värska Sidrunimaitseline Joogivesi, Värska Pohlamaitseline Joogivesi, Värska Joogivesi ja Värska Pluss.

2015. aastal teenis ettevõte 7,1-miljonise müügitulu juures 423 224 eurot kasumit.

Ettevõttes töötab 65 inimest.

Viited 

Eesti toiduainetööstuse ettevõtted
Setomaa vald
Värska
Hugo-Herbert Artma

Hugo-Herbert Artma (21. august 1931 Pärnu – 14. aprill 2004 Pärnu) oli eesti sõudja, sõudetreener ja sporditegelane.

Ta lõpetas aastal 1950 Pärnu 1. Keskkooli ning õppis Taškendi Kehakultuuriinstituudis ja TPedI-s.

Sõudetreeninguid alustas ta aastal 1945 Pärnu Spartakis Arnold Ebroki juhendamisel. Ta tuli aastal 1954 Eesti (roolijaga neljapaadil) ja aastatel 1963–1964 Usbekistani meistriks. Aastatel 1961–1973 töötas ta sõudetreenerina: 1961–1962 Pärnu Kalevis, 1962–1968 Usbekistanis ja 1968–1973 Tallinna Kõrgema Spordimeisterlikkuse Koolis. Ta oli ka sõudespordikohtunik (tal oli aastast 1963 üleliiduline kategooria), ta osales kohtunikuna aastal 1973 sõudmise EM-il. Ta oli aastatel 1953–1956 ja 1959–1962 Sõudespordiföderatsiooni esimees ja 1989–2003 Sõudeliidu kohtunikekogu esimees. Aastatel 1963–1968 tegutses Usbekistani ja 1970–1976 Eesti sõudekoondise peatreenerina. Ta oli aastatel 1962–1968 NSV Liidu, 1965–1969 Usbekistani ja 1962–1978 Eesti Sõudespordiföderatsiooni liige; aastatel 1953–1962 ja 1979–1989 oli ta Sõudespordiföderatsiooni presiidiumi aseesimees. Aastatel 1989–1992 oli ta Sõudeliidu juhatuse liige. Aastal 1955 oli ta ka spordiühingu Spartak Eesti Vabariikliku Nõukogu esimees, 1955–1958 Spartaki juhatuse liige ning 1951–1958 Pärnu Spartaki juhatuse liige.

Ta on avaldanud artikleid ajakirjas Kehakultuur, ajalehtedes Spordileht ja Pärnu Postimees. 1993–2003 oli ta ajakirja Eesti Sõudja peatoimetaja.

Isiklikku 
Ta on olnud sõudja ja sõudetreeneri Aita Artma abikaasa. Nende tütar Piret on olnud sõudekohtunik (A-litsents) ja Sõudeliidu žürii sekretär, poeg Toomas on võitnud aastatel 1986–1989 aerutamise Eesti meistrivõistlustel medaleid.

Teoseid 
 2000 "Pärnu Ülejõe Algkool 1850–1958" (koostaja)
 2001 "Pärnu Ülejõe Algkool 1850–1958. Teine osa" (koostaja)
 2001 "Eesti sõudespordi ajalugu" (koostaja)
 2004 "Pärnu – Eesti sõudespordi kants"
 2005 "Minu kool. Esimene osa. Mäss gümnaasiumis"

Tunnustused 
 2000 Johann Voldemar Jannseni nimeline auhind

Välislingid 

Eesti sõudetreenerid
Eesti sõudjad
Sündinud 1931
Surnud 2004
Tartu Hansapäevad 2012

Tartu Hansapäevad 2012 oli festival, mis toimus 20.–22. juulil 2012 Tartus. Need olid 17. Tartu hansapäevad.

2012. aasta hansapäevade tegevus jagunes kaheksa "linna" vahel:
 Jaanilinn – Jaani kiriku, Antoniuse õue ja Mänguasjamuuseumi läheduses toimusid kontserdid, etendused ja töötoad;
 Jõelinn – Emajõe vasakkaldal kunagisel Holmi saarel tutvustasid muuseumid jt mäluasutused sõjaeelset Eesti Vabariiki;
 Maalinn – Raekoda taga Pirogovi platsil tutvustati maarahva töid ja koduloomi, müüdi ja õpetati käsitööd ning etendati Jan Rahmani näidendit "Varetepalu"; osales ka Tartu koduta loomade varjupaik;
 Lastelinn – Lutsu tänaval said lapsed mängida, kuulata muinasjutte, müüa käsitööd jms; osalesid Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefond, Maanteeamet, Lõuna päästekeskuse Tartu päästekomando, MTÜ Sünni Vägi jt;
 Teaduslinn – Toomemäel Tartu Tähetorni ja toomkiriku juures tutvustati eri teadusharusid ja Eesti teadlaste leiutisi, õpetati ilma mõõtma, meisterdama kvadranti ja päikesekella; toimusid ekskursioonid tähetornis, ülikooli ajaloomuuseumis ja toomkiriku tornides ning teaduskeskuse AHHAA planetaariumietendus; 20. juulil leidis ajaloomuuseumis aset ka ülikoolide karjääripäev, kus osalesid Tartu Ülikool, Oxfordi Ülikool, Singapuri Riiklik Ülikool, Massachusettsi Tehnoloogiainstituut ja Tallinna Tehnikaülikool;
 Raualinn – Emajõe ääres Tasku keskusest Dorpati hotellini näidati 21. juulil vanu jalgrattaid (MTÜ Eesti Jalgrattamuuseum), rauast kange jm spordivahendeid Eesti Spordimuuseumi kogudest, vanu ja tänapäevaseid tuunitud sõidukeid; samas toimusid jõukatsumised, näidati metallist kujude valmistamist ning esines Tamme Gümnaasiumi vilistlasorkester;
 Kunstilinn – Emajõe paremkaldal Kaarsillast Võidu sillani tutvustasid oma tööd kunstnikud, toimuvad õpitoad, näidati restaureerimist ja tätoveerimist;
 Kinolinn – Tartu Loomemajanduskeskuse õuel tehti multifilme Kinobussi animatöötoas, õhtuti linastus Eesti filmiklassika.

Esmakordselt olid hansapäevade kavas Kinolinn ja Kunstilinn, teist aastat Raualinn. Samuti toimus Raekoja platsil ja selle ümbruses hansalaat.

Hansapulmas pandi 21. juulil 2012 paari Ave ja Janno Kütt.

Hansapäevadega samal ajal toimusid ka Eesti suurim linnatriatloni võistlus Tartu Mill Triathlon 2012 ja klassikalise muusika festival Klaaspärlimäng.

Tartu 2012. aasta hansapäevade korraldustoimkonda juhtis muusik Ants Johanson.

Pilte

Viited

Välislingid
 Tartu Hansapäevade koduleht

2012. aasta Eestis
Tartu Hansapäevad
MTÜ Eesti Jalgrattamuuseum

MTÜ Eesti Jalgrattamuuseum on Eestis tegutsev 2011. aastal loodud mittetulundusühing, mille eesmärk on pidada jalgrattamuuseumi, et hoida ja tutvustada Eestis leiduvaid ajaloolisi jalgrattaid ja nendega seotud esemeid. MTÜ loodud jalgrattamuuseum asub Järva maakonnas Väätsal aadressil Pikk 9 (1893. aastal ehitatud Väätsa ajaloolises vallamajas). Muuseum on suveperioodil avatud reedeti, laupäeviti ja pühapäeviti kell 11–18, muudel aegadel kokkuleppel. 

Muuseumi loomist veavad MTÜ juhatuse liikmed Priit Kasikov ja Valdo Praust. Prausti kogus on hinnanguliselt üle 500 jalgratta, teda on nimetatud ka Eesti tuntuimaks vanade jalgrataste ennistajaks. Ühingu liikmed on korduvalt korraldanud rattanäitusi, muuhulgas näiteks Tartu Hansapäevadel 2012. aastal. 2014. aasta juuli seisuga on väike jalgrattanäitus väljas Väätsa mõisahoone mansardkorrusel. Aastaid oli suurem rattanäitus väljas ka Palmse mõisa tõllakuuris, kuid see lõppes 2014. aasta juunis. 

2013. aasta sügisel sõlmis MTÜ lepingu Väätsa vallaga, mille kohaselt sai muuseum oma käsutusse Väätsa ajaloolise vallamaja. 2013. aasta sügisel ja 2014. aasta esimesel poolel sai see remonditud-kohandatud muuseumi tarbeks, mille esimene versioon avas kahes toas uksed 2014. aasta juulis. 17. maiks 2015 said valmis muuseumi kõik kuus ekspositsioonisaali ning toimus muuseumi ametlik avamine täismahus. 

2013. aasta mais valmis Eesti Jalgrattamuuseumil veebis asuva virtuaalmuuseumi esialgne versioon.

Pilte MTÜ liikmete kogudest

Välislingid
 "http://www.velomuseum.ee/", Eesti Jalgrattamuuseumi virtuaalmuuseum
 "Mõned fotod restaureeritud jalgratastest ja näitustest", galerii Facebookis
 "Väätsa mõisas avati Eesti Jalgrattamuuseumi vanajalgrattanäitus" Järvamaa infoportaal, 10.08.2011
 "Paide welopark avatakse vanaaegsete jalgrataste paraadiga" Järva Teataja, 06.07.2011
 Anu Bollverk "Huvilised loovad korraga kaht jalgrattamuuseumi" Järva Teataja, 22.01.2011
 Maarius Suviste "Eesti jalgrattatööstus: jupid välismaalt ja kokkupanek siin ehk "Made in French"" Õhtuleht, 12.06.2010
 Alo Lõhmus "Jalgrattad "Made in Estonia" — nii ilusad, et võtab hinge kinni" Maaleht, 20.05.2010

Eesti Jalgrattamuuseum
Jalgrattamuuseum
Segway

Segway ehk Segway PT (inglise keeles segue+way personal transporter) on kaherattaline isetasakaalustuv (güroskoopsete anduritega) aku jõul töötav elektrisõiduk (ehk tasakaaluliikur), mille leiutas Dean Kamen. Sõidukeid toodab Segway Inc., mis tegutseb USA-s New Hampshire'i osariigis.

Segway sõidukid liiguvad elektrimootori jõul ning võivad arendada kiirust kuni 20,1 km/h.

Viited 

Transport
Admiral (aurik)

Admiral (ehitusjärgse nimega Admiraltejets) oli NSV Liidu mereväe projekt 730 Ajan-klassi aurulaev, vedurlaev, mis on tänapäeval Tallinnas Admiraliteedi basseinis asuv restoran-laev.

Admiral on ajalooline laev ja EALS-i liige.

Ajalugu 
Aurupuksiir Admiraltejets ehitati Nõukogude Liidus Leningradi laevatehases Petrozavod nr 370 NSV Liidu mereväele pukseerimiseks ning teiste laevade auru ja veega varustamiseks 1956. aastal. Pardal oli laskemoonaladu ja tekile on kinnitatud kahur.

1989. aastal oli alus Bekkeri sadamas juba utiliseerimiseks valmis, kui selle 16. novembril 1989 ostis osaühing JU. Mõne kuu jooksul laev remonditi ja esimene rahvusvaheline reis Tallinnast Kotkasse läbi Helsingi toimus 1990. aasta suvel. 1990. aasta sügisel nimetati aurik ümber Admiraliks ja ta varustas mitu aastat Venemaa lahinguristlejat Pjotr Veliki auruga Peterburi Balti laevatehases.

1996. aastal ehitati laev ümber salong-aurikuks ja ta hakkas tegutsema ujuvrestoranina Tallinnas Admiraliteedi basseinis. Pardal avati ka väike muuseum-väljapanek laeva ajaloost.

Laevaomanik alustas 2000. aastail Admirali merepäevade korraldamist, mis hõlmasid Admiraliteedi basseini. Neist on Tallinna linna ja Tallinna Sadama toel välja kasvanud Tallinna merepäevad, mida peetakse tänapäeval mitmes Tallinna sadamas suurima mereüritusena- ja ühe suurema avaliku üritusena Eestis.

2014. aasta suvel tegi laev seni viimase omal jõul iseseisva väljasõidu.

2016. aasta lõpus ujuvrestoran suleti.

2018. aastal valmis Igor Grojiči stsenaariumi põhjal Admirali loost dokumentaalfilm "Puksiirist Admiralini", mille režissöör on Oleg Bessedin.

Pildid

Vaata ka 
 Suur Tõll
 Katharina (laev)
 Elina (laev)

Viited

Välislingid 
Admiral (до 1997 Адмирал, ранее Адмиралтеец) (vene keeles)
Адмиралтеец pildil (vene keeles)
NSV Liidu laevad
Eesti laevad
Valgevase tänav

Valgevase tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav algab Tööstuse tänavalt ja lõpeb Vabriku tänaval. Valgevase tänav on kirde-edelasuunaline ja ligikaudu 290 meetri pikkune.

Valgevase tänav sai nime 1906. aastal seal paiknenud valukojas kasutatud toormaterjali järgi. Tänava saksakeelne nimi oli Messingstrasse ja venekeelne nimi Латунная улица.

Viited

Põhja-Tallinna tänavad
Leigeri tänav

Leigeri tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Leigeri tänav on Kungla tänavalt algav ligikaudu 55 meetri pikkune loode–kagusuunaline umbtänav.

Leigeri tänav kannab seda nime alates 15. veebruarist 1933. Tänav on nime saanud lähedal asetsevale Tõllu tänavale nime andnud mütoloogilise Saaremaa vägilase Suure Tõllu venna, Hiiumaa vägilase Leigri järgi.

Pilte

Viited

Põhja-Tallinna tänavad
Rukki tänav (Tallinn)

Rukki tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. 

Tänav algab Heina tänavalt, ristub Ristiku tänavaga ja lõpeb Aru tänaval. Rukki tänav on ligikaudu 420 meetri pikkune.

Rukki tänav sai nime 25. veebruaril 1941.

Rukki tänav 17 asub Lasteaed Rukkirääk.

Viited

Põhja-Tallinna tänavad
Pelgulinna asum
Kaera tänav

Kaera tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis.

Tänav algab Ristiku tänavalt, ristub Aru tänavaga ja lõpeb Sõle tänaval. Kaera tänav on ligikaudu 450 meetri pikkune.

Kaera tänav sai nime 22. veebruaril 1955.

Kaera tänava alguse paaritute numbritega kahekorruselised hooned on ehitatud 1950.–1960. aastail. 

Kaera tänav 12 ja 14 asuvad 1961. aastal Tallinna Laevatehase töötajatele ehitatud hooned.  

Kaera tänav 19	asub 1961. aastal tüüpprojekt 1K-317-5 järgi ehitatud 2- kordne korterelamu.

Kaera tänav 21a, 1970. aastal ehitatud Tallinna 88. Lastepäevakodu hoone, kus asub Rahvusvaheline Rahvuskultuuride Ühenduste Liit Lüüra.

Kaera 22 asus 1970. aastate lõpus ehitatud telefonikeskjaam, mis renoveeriti 2006. aastal korterelamuks

Viited

Välislingid 
Pelgulinna Kaera tänava lugu, jaakjuske.blogspot.com, 19.09.2013

Põhja-Tallinna tänavad
Pelgulinna asum
Leopold Hanseni majamuuseum

Leopold Hanseni majamuuseum oli Tartumaal Elva linnas tegutsev muuseum, mis oli pühendatud Vanemuise teatri näitlejale Leopold Hansenile, kes oli ka Elva linna esimene aukodanik.

Majamuuseum oli samuti Elvas asuva Tartumaa Muuseumi filiaal ning paiknes aadressil Vaikne tänav 10 hoones, mille ehitas ja kinkis muuseumile Hansen ise.

Muuseumi kaminasaalis ja õues on toimunud arvukalt kontserte, osalt koostöös Eesti Johann Straussi Ühinguga, mis muuseumimajas tegutseb. Püsiekspositsioon andis ülevaate Leopold Hanseni loomingust ning näitas 1960. aastate interjööri. Enne sulgemist oli majamuuseum avatud külastajatele vaid etteteatamisel Tartumaa Muuseumi.

Tartumaa muuseumi põhimääruse kohaselt oli Leopold Hanseni Majamuuseumi ülesanne "eesti rahvusliku teatrikunsti ühe alusepanija elu ning tegevuse ja tema kaasaegse kultuurielu tutvustamine; teatrikultuuri toetamine rahvakultuuri osana; kohaliku ja regionaalse tasandi kultuuriloome väärtustamine; kultuurihariduse edendamine täiendus- ja huvihariduse raames elukestva õppe põhimõtete alusel".

2012. aastal teatas kultuuriministeerium algselt soovist anda muuseum Tartumaa Muuseumi koosseisus üle Elva linnale, kuid läbirääkimised jooksid ummikusse ning seetõttu otsustas ministeerium muuseumi sulgeda. Museaalid anti üle Tartu linnamuuseumile, kinnistu Riigi Kinnisvara AS-ile. 2016. aasta kevadel müüdi hoone koos krundiga ning seejärel lammutati. Elva Postipoisi andmetel hävinesid aias Hanseni enda istutatud puud ning maja müüris asunud sõjaeelse Vanemuise kaks maski.

Viited

Elva
Eesti majamuuseumid
Tartu maakonna muuseumid
Eduard Kutsari Majamuuseum

Eduard Kutsari Majamuuseum (varem ka Eduard Kutsari Ateljeemuuseum) oli Tartumaal Elva linnas tegutsev muuseum, mis oli pühendatud kunstnik Eduard Kutsarile ja asus aadressil Kärneri tänav 4.

Vanemuise teatri näitleja Leopold Hanseni Majamuuseum oli samuti Elvas asuva Tartumaa Muuseumi filiaal ning paiknes aadressil Vaikne tn  10.

Tartumaa muuseumi põhimääruse kohaselt oli Eduard Kutsari Majamuuseumi ülesanne "kunstniku elu ja loomingu säilitamine ning tutvustamine; kunstniku kaasaegse kunstielu tutvustamine; kohaliku ja regionaalse kunstielu toetamine ning loomingu tutvustamine avalikkusele; kunstihariduse edendamine huvi- ja täiendushariduse raames elukestva õppe põhimõtete alusel".

2012. aastal teatas kultuuriministeerium algselt soovist anda muuseum Tartumaa Muuseumi koosseisus üle Elva linnale, kuid läbirääkimised jooksid ummikusse ning seetõttu otsustas ministeerium muuseumi sulgeda. Museaalid anti üle Eesti Rahva Muuseumile, kinnistu Riigi Kinnisvara AS-ile.

Viited

Elva
Eesti majamuuseumid
Eesti kunstnikud
Tartu maakonna muuseumid
Eduard Kutsar

Eduard Kutsar (31. mai 1902 Tartu – 15. märts 1970 Elva) oli eesti maalikunstnik.

Elukäik
Aastatel 1919–1926, 1928–1932 ja 1935. aasta kevadest 1937. aasta lõpuni õppis Kutsar Tartus Kõrgemas Kunstikoolis Pallas maali, graafikat ja skulptuuri. Tema õpetajate seas olid Konrad Mägi, Nikolai Triik, Ado Vabbe ja Hando Mugasto.

1932. aastal abiellus Eduard Kutsar Elisabeth Sillaga.

Eduard Kutsar suri 1970. aastal, ta maeti Elva metsakalmistule.

Looming
Kutsari looming hõlmab maastiku- ja olustikumaali, natüürmorte, portreid, joonistusi ja skulptuure. Tema käsitluslaad on ekspressionistlik, mõnel juhul lüürilise varjundiga.

1.–30. augustil 1933 toimus Pärnu rannasalongis tema esimene isikunäitus. Hiljem on tema teoste näitusi korraldatud Narva-Jõesuus, Tartus ja Tallinnas.

1944. aasta augustis põles Eduard Kutsari ateljee teostega, samuti põles Vestre talu Verevi külas Vellaveres Tartumaal, kuhu ta oli osa loomingust sõjapakku viinud. Seepärast on Kutsari varasest loomingust säilinud vähe teoseid. 1944. aastast elas kunstnik alaliselt Elvas.

Otsekohese ja impulsiivse loomu tõttu oli Kutsaril aastatel 1944–1956 vähe võimalusi näitustel esineda, puudus ka majanduslik kindlustatus. Loomingu paremiku kaotamine ja tõrjutus mõjus laastavalt ta vaimsele tervisele. 1956. aastal Kutsar haigestus, jäi auto alla ja kaotas parema käe. Ta õppis küll maalima vasema käega, ent tegi sealtpeale enamasti väiksemaformaadilisi töid.

1964. aastal toimus Kutsari esimene sõjajärgne isikunäitus Tartu Kunstnike Majas, mis andis ülevaate kogu tema loomingust alates 1922. aastast. Väljas oli 136 õlimaali ja akvarelli, kuus skulptuuri keraamikas ja puus.

1964. aasta detsembris toimus Kutsari näitus ka Elva Rajoonidevahelises Koduloomuuseumis. 1967. aastal toimus Kutsari viimane isikunäitus.

Eduard Kutsar kuulus aastast 1934 Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingusse ja aastast 1946 Eesti Kunstnike Liitu.

Mälestuse jäädvustamine
27. märtsil 1971 avati Kutsari abikaasa eestvedamisel tema kodumajas Elvas Eduard Kutsari Ateljeemuuseum.

Eduard Kutsari 70. sünniaastapäeva puhul 3. juunil 1972 avati kodumaja ees aias Aleksander Elleri tehtud portreebareljeef.

Majamuuseumi ekspositsiooni laiendati ning see pakkus läbilõiget kogu Kutsari loomingust. Tänapäeval on Eduard Kutsari Majamuuseum Tartumaa Muuseumi filiaal.

Välislingid
Kaia Ivask. Ülevaade Eduard Kutsari elust ja loomingust Tartumaa Muuseumi kodulehel (arhiivitult)

Eesti maalikunstnikud
Sündinud 1902
Surnud 1970
Eesti skulptorid
Elva
Elva kalmistule maetud
Elva kalmistu

Elva kalmistu on surnuaed Elva linna servas parkmetsas.

Kalmistu aadress on Vaikne tänav 39.

Elva kalmistu on rajatud 1924. aastal. Peavärava kavandas 1934. aastal Hanno Kompus. Kalmistu uue osa on kujundanud maastikuarhitekt Nora Tammoja.

Elva kalmistule on teiste hulgas maetud teoloog Ago Viljari, geograaf Endel Varep, kirjanikud Jaan Kärner ning Ain Kaalep, keeleteadlane Johannes Silvet, näitleja Leopold Hansen, ilmatark Vadim Želnin, kirjandusteadlane Daniel Palgi, kirjanik Jim Ollinovski, keemik Ivan Kondakov, riigikontrolör Karl Soonpää, koorijuht ning pedagoog Ants Sööt, füüsik ja astronoom Charles Villmann.

Elva kalmistul on sõjaväelase Hugo Kulboki kenotaaf.

Välislingid

Tartu maakonna kalmistud
Tartu maakonna kultuurimälestised
Rõngu kihelkonna kalmistud
Elva gümnaasium

Elva Gümnaasium (varem Elva Keskkool) on Elva linnas Tartumaal tegutsev gümnaasium.

Koolil on kaks õppehoonet, kus õpib kokku umbes 800 õpilast. Üks hoone (peahoone koos tiibhoonega) asub aadressil Tartu maantee 3, teine Puiestee 2. Tartu maantee tiibhoones tegutseb ka Elva Linnaraamatukogu.

Ajalugu
Esimene kool avati Elvas 1914. aasta jaanuaris linnakodanik Vasara majas Elva 2-klassilise Ministeeriumikooli nime all. Õppetöö toimus vene keeles kuni 1917. aastani, mil kool muudeti 6-klassiliseks ning sai nime Elva 6-klassiline Algkool. 1913–17 oli kooli esimene direktor Jaan Linsi.

1923. aastal anti Elvale aleviõigused. Sellega seoses nimetati kool ümber Elva Alevi Algkooliks. 16. novembril 1924 sai kool esimese oma maja, mis oli ehitatud ümber Elva postijaama hoonest. Elva gümnaasiumi aastapäeva tähistatakse 16. novembril.

1. mail 1938 sai Elva linnaõigused, kooli nimeks sai Elva Linna Algkool. 1. septembril 1945 avati Elva koolis VIII klass, kool sai nimeks Elva Keskkool.

1958. aasta septembris alustati tööd äsjavalminud koolimajas Tartu mnt. 3. 1969. aasta sügiseks valmis tiibhoone.

1986. aastal hakati Oktoobri puiesteele (nüüdne Puiestee tänav) ehitama uut koolihoonet. 1987. aasta 1. septembril alustas Elvas tööd kaks keskkooli: Elva I Keskkool Tartu maanteel ja Elva II Keskkool Oktoobri puiesteel. 1991. aastal sügisest korraldati koolid ümber: Puiestee tänavasse jäi Elva Keskkool, Tartu maanteele Elva Põhikool. 1995. aastal tabas koole järjekordne ümberkorraldus: 1. juulist nimetati need ümber Elva Gümnaasiumiks ja Elva Algkooliks.

Seni viimase koolireformiga liideti Elva Gümnaasium, Elva Algkool ja Peedu Algkool 2002. aastal Elva Gümnaasiumiks.

Praeguse seisuga on 2 koolihoonet jaotatud nii, et Tartu maantee hoones õpib 1.–6. klass ja Puiestee tänava hoones 7.–12. klass.

Direktorid

  Matti Kangor 2007–2014
  Tarmo Post   2014-2022
  Deivy Kivisalu 2022-

Õppesuunad

Elva Gümnaasiumis on gümnaasiumi osas kolm õppesuunda: kultuurisuund, teadussuund ja riigikaitsesuund.

Välislingid
 Elva gümnaasiumi koduleht
 "Elva algkool 1913–1940. Dokumendikogumik. I osa: Koolielu koolijuhataja Johannes Langi pilgu läbi.", ISBN: 9789949971312, Ignis Fatuus, 2015

Elva
Tartu maakonna koolid
Erni Lõbu

Erni Lõbu (25. juulil 1933 Kirikuküla, Kärla vald, Saaremaa – 27. juuli 2015 Tallinn) oli eesti ajakirjanik.

Elulugu
Erni Lõbu oli taluniku poeg. Lõpetas 1948. aastal Kärla 7-klassilise Kooli ja 1952. aastal Kingissepa Keskkooli. 

Töötas 1952 ja 1956–1962 Kingissepa rajoonilehe Kommunismi Ehitaja toimetuses kirjandusliku kaastöölisena, vastutava sekretärina ja 1959–1962 peatoimetajana. Vahepeal 1952–1956 teenis aega NSV Liidu mereväe Musta mere laevastikus. 

1969–1975 oli ta ajaleht Sirp ja Vasara peatoimetaja. 

1991–1994 teabe- ja reklaamileht Tere toimetuses. Alates 1994. aastast oli pensionär ja vabakutseline tõlkija (ajakiri Soveršenno Sekretno ja kakskeelne linnaosa ajaleht Haabersti Postipoiss).

Tegevus NLKP-s
1959 NLKP liige
1962–1966 õppis Vilniuse Kõrgema Parteikooli ajakirjanduse erialal 
1966–1969 EKP Keskkomitee kultuuriosakonna kirjanduse ja kunsti sektori instruktor
1975–1991 ajakirja Eesti Kommunist / Poliitika toimetuses osakonnajuhataja ja vastutav sekretär

Teoseid
"Saaremaa". / Eesti NSV Teaduste Akadeemia, Eesti Geograafia Selts ; [koostanud Erni Lõbu, Endel Prooses, Voldemar Miller]. Tallinn : Eesti Raamat, 1970 
"Eesti 1939–1940 : fakte, probleeme, meenutusi". / Olaf Kuuli, Erni Lõbu. Tallinn : Eesti Raamat, 1989
"Kuukalender : 365 praktilist nõuannet". / tõlge eesti keelde OÜ Singoni, Erni Lõbu. Tallinn : Singoni, 2002
"Saarlaste toel Sirpi ja Vasarat toimetamas". Meie Maa, 6. november 2007

Isiklikku
Tema abikaasa oli pedagoog Juta Lõbu. Nende poeg on ajaloolane ja omavalitsusametnik Ivar Lõbu ning tütar on filoloog ja kirjastaja Piret Voll.

Viited

Eesti ajakirjanikud
Eestimaa Kommunistliku Partei liikmed
Sündinud 1933
Surnud 2015
Ikoon

Ikoon (kreeka keeles εἰκών eikōn 'kuju', 'kujutis') on enamasti puidule maalitud pühapilt idakirikus, millel on kujutatud Jeesus Kristust, Maarjat, mõnd pühakut, inglit või püha ajaloo või kirikuloo stseeni. 

Laiema määratluse järgi on ikoon mistahes pühakuju, mida austatakse II Nikaia kirikukogul vastu võetud dogma alusel. Tuntakse ka metallist, elevandiluust ja muust materjalist, enkaustika- ja mosaiigitehnikas ja tikitud ikoone. Alates 13. sajandist on kasutusel tsiseleeritud hõberiisad, mis katavad ikoone ja jätavad nähtavale ainult näo ja käed.

Ikoonide austamine
Teoloogilise määratluse järgi ikoone austatakse. Au, mida antakse, läheb kujutatud isikutele, kelle autentsete ja armurikaste kujutistena ikoone käsitatakse. 

Ikoonide teoloogiline põhjendus on Jumala Sõna lihakssaamine. Saades inimeseks, muutus Jumal kujutatavaks. Jumalaema, ingleid ja pühakuid kujutatakse ikoonidel sarnasuse tõttu Kristuse eeskujuga. Ikonostaasi ikoonid teevad jumalateenistuse ajal jumaliku tõeluse ligiolevaks.

Ikoonide kasutamine
Õigeusus on ikoonidel liturgiline funktsioon. Pühakodades moodustatakse ikoonidest ikonostaas. Ikoone kantakse protsessioonidel. Ikoone austatakse ka kodudes.

Ikoonide maalimine
Ikoonide maalimist peetakse liturgiliseks toiminguks ning see toimub rangelt ettekirjutatud ning käsiraamatutes kirjeldatud tüüpeeskujude järgi, mis võimaldavad stiililist modifitseerimist vaid vähesel määral. Ikoonimaalija kunst ei avaldu teema originaalsuses, vaid tasakaalus etteantud kompositsiooniskeemi ja individuaalsuse vahel. 

Maalitakse tavaliselt pärnapuidust alusele kantud kriidist, alabastrist või nende segust krundile munatemperavärvidega, liikudes tumedatelt toonidelt heledatele. Värvidel ja joontel on sageli sümboolne tähendus. Ikoonil on alati ka kiri ning diakriitilised märgid. Taustad kaetakse enamasti lehtkullaga. Kogu pilt kaetakse linaõlivärnitsaga.

Kasutatakse ka enkaustikat, emaili, mosaiiki ja tikkimist.

Ikoonimaali ajalugu
Ikoonimaal sai arvatavasti alguse hilisantiikaja portreemaalist eelkõige Egiptuses (Faijumi muumiaportreed). Ikoonimaalimisest on teateid alates 4. sajandist ning tõendeid 6. sajandist (Siinai Püha Katariina klooster). See levis Bütsantsi kaudu Lõuna-Itaaliasse, Balkani slaavi maadesse ja Venemaale (Novgorodi ikoonimaali koolkond, Suzdali ikoonimaali koolkond, Moskva ikoonimaali koolkond). Olulisemate ikoonimaalijate seas on Theophanes Kreeklane ja Andrei Rubljov. Eesti tuntuim ikoonimaalija oli Gavriil Frolov.

Vaata ka
Imettegev ikoon
Ikonograafia
Ikoonikapp

Välislingid
 Ikoon. EAÕK kodulehekülg
 Икона/Ikoon õigeusu vene-eesti seletavas sõnaraamatus
 Õigeusu ikoonid – kust nad tulevad ja millest räägivad? - portaalis Novaator
 Ikooni värvide sagedasemad tähendused (laste õppematerjal TÜ kunstimuuseumi ikooninäituse juurde)
 R. Varblane. Kui tõde on avanenud, ei saa seda enam peita. - Sirp, 08.06.2018 (näituse „Päästetud pühadus. Ikoonid Nikolai Kormašovi kogust“ kohta)
 T. Erelt. Mis on ikoon? - Oma Keel 2005, nr 1 (sõna 'ikoon' erinevatest tähendustest eesti keeles)

Õigeusk
Bütsantsi kunst
 
Kristlik ikonograafia
Asümptoot

Asümptoot (sõna algallikas on vanakreeka sõna ἀσύμπτωτος (asymptōtos, 'mitteühtelangev')) on sirge, mis võib leiduda joone lõpmatu haru puhul selliselt, et kui joone punkt kaugeneb tõkestamatult mööda haru, siis ta samal ajal läheneb lõpmatult sellele sirgele.

Eristatakse püst- (asümptoodiks olev sirge on risti x-teljega), rõht- (kui ta on risti y-teljega) ja kaldasümptooti (kui ta ei ristu neist kummagagi).

Viited 

Geomeetria
Algebra
Västrik

Västrik (Motacilla) on perekond linde västriklaste sugukonnast.

Liike
 Jõgivästrik
 Linavästrik
 Tõmmu-linavästrik

Vaata ka 
 Västriku tänav

Västriklased
Pampel

Pampel ehk aedmurakas (Rubus fruticosus coll.) on roosõieliste sugukonna muraka (Rubus) perekonna pärismuraka (Rubus, endise nimega Eubatus) alamperekonna kultuurliik.

Kirjeldus 
Pamplitaim võib kasvada kuni 3 m kõrguseks. Taimevarred on paksud ja säsikad, külgharusid moodustub rohkesti külgvõrseid.  Pamplid jagatakse võrse kasvu järgi püstisteks, poolpüstisteks ning roomavateks.  Samuti eristatakse ogalisi ja mitteogalisi taimi. Püstise kasvuga sortidel on õisikus 10-20 õit, samas kui lamanduvatel on 1-10 õit, mis muudab püstised oluliselt saagikamaks.  Õies asub 5 tupp- ja kroonlehte, 50-100 tolmukat ning 60-80 emakat. Pampel õitseb alates juuni keskpaigast kuni juuli lõpuni.  Taim on isefertiilne. Pampli vili on koguluuvili, mis koosneb omavahel liitunud osaviljadest nagu ka vaarikas. Peamiseks erinevuseks vaarikast on pampli viljade liitumine viljapõhjaga. Pampli viljakuju varieerub ümarast munajani. Valminult on viljad mustjaspruuni kuni purpurmusta värvusega. Viljade maitse on magushapu kuni hapukasmagus. Pampli saagikus on vaarika omast 3-4 korda kõrgem.

Kasvunõuded 
Eelistatuim kasvukoht on päikeseline ning tuulte eest kaitstud koht. Taim talub põuda, kuid ainult lühiajaliselt.  Sobivaimad mullad on nõrgalt happelise kuni neutraalse mulla reaktsiooniga, saagikad.

Sordiaretus 
Pamplisorte aretatakse USA-s, Kanadas, Uus-Meremaal, Brasiilias, Šotimaal ja Serbias. 

Vaarika- ja pamplisortide ristamise käigus on saadud hübriide ehk vampleid.

Viited 
Murakas
Eesti taimed
Marjad
Kalev I. Sepp

Kalev I. Sepp (sündinud 1953) on USA sõjaväelane.

Kalev I. Sepa pere pärineb Narva-Jõesuust.

6. juunil 2003 kaitses Kalev I. Sepp Harvardi Ülikoolis doktoritöö teemal "The Evolution of United States Military Strategy in Central America 1979–1991".

Aastatel 2007–2009 töötas Sepp Pentagonis, tegeledes erioperatsioone ja terrorismivastast sõda puudutavate ülesannetega. Tal on aumedal Salvadori missioonil osalemise eest. Ta on töötanud strateegi ja analüütikuna Iraagi ja Afganistani missioonidel, osaledes muu hulgas USA endise välisministri James Bakeri juhitud eksperdirühma töös.

Praegu töötab Kalev I. Sepp lektorina USA läänerannikul Montereys asuvas koolis U.S. Naval Postgraduate School.

Isiklikku
Kalev Sepal on õde ja vend. 

Kaksikud pojad Sulev Grant Sepp ja Yuri Travis Sepp on elukutselised sõjaväelased, kes osalesid Iraagi missioonil.

Välislingid
 Toivo Tänavsuu, Narva-Jõesuu konstaabli pojapoeg USA terrorivastases sõjas, Eesti Ekspress, 2. november 2011

Ameerika Ühendriikide sõjaväelased
Sõjateoreetikud
Sündinud 1953
Kieveli katekismus

Kieveli katekismus on oletatav esimene eestikeelse trükiteos, mis võis valmida Saare-Lääne piiskopi Johann IV Kievel (piiskopina ametis 1515–1527) ettevõtmisel.

Taust

Alates 1420. aastatest nõuti Vana-Liivimaa vaimulikelt kohalike rahvaste usulise harimise parandamist. Sellega seoses nõuti ka eestikeelsete lihtsate usuõpetuste ehk katekismuste koostamist. On võimalik, et mõnelpool see ka koostati, kuid kindlaid tõendeid selle kohta pole säilinud.

Viide Kieveli kutses sinodile
1517. aastal toimus Kuressaare Püha Laurentiuse kirikus piiskop Johann IV Kieveli eesistumisel Saare-Lääne piiskopkonna sinod. Kutse sellele kogunemisele teatab spetsiaalse kateheetilise abimaterjali olemasolust, mis olevat loodud "koguduseliikmetele täieliku ja seadusliku usuõpetuse edastamiseks". Selline kirjanduslik ettevõtmine oli igati kooskõlas Johann IV Kievel tegevusega, mis oli sihitud kirikukorralduse parandamisega temale usaldatud piiskopkonnas ja väljendus muusaes aktiivses kihelkondade visiteerimises ning sünodaalkohtute pidamisega erinevates piiskopkonna osades. Taoline katekismus oleks koosnenud traditsioonilistest osadest, tutvustades kasutajale Usutunnistust (dogmaatiline osa), Kümmet Käsku (moraaliteoloogiline osa), Meie Isa palvet (spirituaalne osa) ja sakramente (liturgilis-sakramentaalne osa). 

Kui Kieveli katekismuse kohta leitaks kindlamaid andmeid, oleks meil tegemist tõendusmaterjaliga üleüldse esimese eestikeelse trükiteose kohta. Paraku jääb Kieveli katekismuse olemasolu vaid tõenäosuse tasemele, kuigi täiesti võimatu selle trükkimine polnud, sest Kieveli viide pärineb trükikunsti ja reformatsiooni-ideede kiire levimise ajajärgust.

Vaata ka
Wanradti ja Koelli katekismus

Kirjandus
Toomas Paul, "Eesti piiblitõlke ajalugu".Tallinn, 1999.
Artur Võõbus, Studies in the history of the Estonian people. With Reference to Aspects of Social Conditions, in Particular, the Religious and Spiritual Life and the Educational. PETSE Scholarly series, Vol. 19. Stockholm 1970, p, 31.

Raamatud
Eesti kirjandus
Katoliiklus Eestis
16. sajand Eestis
Saaremaa ajalugu
II liiga 1994/95

II liiga 1994/95 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 1994. ja 1995. aasta hooaeg.

II liiga ida

Liigatabel

II liiga põhi

Liigatabel

II liiga lõuna

Liigatabel

II liiga lääs

Liigatabel

II liiga üleminekuturniirid

Ida

Põhi

Lõuna

Põlva FC Lootos diskvalifitseeritud hooaja lõpus.

Lääs

Vaata ka
Meistriliiga 1994/95
Esiliiga 1994/95
III liiga 1995

II liiga hooajad
1994. aasta Eesti spordis‎
1995. aasta Eesti spordis
John Treloar

John Treloar (19. jaanuar 1928 – 23. juuli 2012) oli Austraalia kergejõustiklane, jooksja.

John Treloar võitis 1950. aastal Aucklandis toimunud Rahvaste Ühenduse mängudelt kolm kuldmedalit (100 jardi, 220 jardi ja teatejooks).

1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis sai ta 100 meetri jooksus kuuenda koha. Tema aeg oli kõigest 0,1 sekundit võitjast maas.

Oma karjääri jooksul võitis ta veel kuuel korral Austraalia meistrivõistlused 100 ja 220 jardi jooksus.

Austraalia kergejõustiklased
Sündinud 1928
Surnud 2012
Juhan Viilip

Juhan Viilip (ka Johannes Viilip; 28. veebruar 1903 Järavere, Imavere vald – 21. august 1954 Stockholm) oli eesti jurist.

Ta sai aastal 1922 Tartus eksamikomisjoni poolt gümnaasiumi lõputunnistuse. Aastatel 1922–1926 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mille ta lõpetas cum laude. Ta oli EÜS-i vilistlane.

Aastatel 1927–1930 asus ta tööle Tallinna-Haapsalu Rahukogu kohtuameti kandidaadina. Aastatel 1930–1939 oli ta Tallinna 5. jaoskonna abiprokurör, aastatel 1939–1944 oli ta Tallinna Ringkonnakohtu prokuröri kohusetäitja. Veel oli ta kriminaalõiguse ja kriminaalprotsessi lektor politseikoolis, advokaatide eksamikomisjoni liige, kohtuameti kandidaatide eksamikomisjoni liige ja tegev kohtunike ühingus.

Aastal 1944 põgenes ta Rootsi. Ta oli seal alguses arhiivitööline, seejärel töötas ta farmaatsiafirma Fresenius Kabi AB teenistuses raamatukogus.

Viited 

Eesti juristid
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmed
Perekonnanimede kaitseregister
Eestlased Rootsis
Sündinud 1903
Surnud 1974
Dmitri Bertman

Dmitri Aleksandrovitš Bertman (vene keeles Дмитрий Александрович Бертман, sündinud 31. oktoobril 1967 Moskvas) on vene teatri- ja ooperilavastaja ja Moskva ooperiteatri Helikoni alusepanija ja kunstiline juht.

Tunnustus
 2005 Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik
 2008 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk
 2008 Eesti Teatriliidu muusikaauhind
 2008 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (koos Erkki-Sven Tüüri, Arvo Volmeri, Neeme Kuninga ja Ene-Liis Semperiga, ooper "Wallenberg")

Viited

Välislingid
Heili Vaus-Tamm, Dmitri Bertman: „Kavatsen rääkida publikuga keerutamata, silmast silma”, Sirp, 14. august 2009
Andres Laasik, Dmitri Bertman: ooperi päralt on tulevik, Eesti Päevaleht, 23. jaanuar 2010
Neeme Kuningas, Tiina Õun, Vastab Dmitri Bertman, Teater. Muusika. Kino, 4/2010
Kristel Kossar, Dmitri Bertman: ma armastan Eestit, Postimees, 18. juuli 2012

Venemaa lavastajad
Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1967
Arno Liiver

Arno Liiver (sündinud 12. oktoobril 1954) on eesti filminäitleja. 

Ta õppis Tallinna 12. Kutsekeskkoolis elektrikuks ning töötas Tallinnas aastaid auto- ja taksojuhina, samuti lukksepana. 2002. aastast elab Arno Liiver Hiiumaal, kus peab kariloomi.

Arno Liiver sai tuntuks Arno Tali rolliga mängufilmis „Kevade“ (1969, režissöör Arvo Kruusement). Sellele järgnesid Arno Tali osatäitmised ka mängufilmides „Suvi“ (1976) ja „Sügis“ (1990).

30. aprillil 2012 Tartus toimunud Eesti Film 100 tähistamisel anti esimest korda ajaloos välja nn sajandi filmiauhinnad:

Kategoorias "Sajandi filmipaar" olid võitjad Arno Tali ja Raja Teele (näitleja  Riina Hein) filmist "Kevade".
Kategoorias "Sajandi filmimotiiv" valiti võitjaks Arno Tali "Paljutähenduslikud silmad" filmist "Kevade".

Viited

Välislingid 

Arno Liiver andmebaasis IMDb
Arno Liiver kino-teatr.ru lehel
Arno Liiver: «Kevade» oli mu elu kõige ilusam aeg. (SL Õhtuleht 15.04.2006)
Mis on saanud "Kevade"tegelastest. (Kroonika 16.09.2018)
Miks jäeti Arno Liiver "Talvest" välja? (Kroonika 6.08.2019)

Eesti filminäitlejad
Sündinud 1954
Rakettmootor

Rakettmootor on reaktiivmootor, mis ei vaja reaktiivjoa tekitamiseks väliskeskkonda.

Tuntuim on keemiline rakettmootor, milles energia allikaks on mõni eksotermiline reaktsioon (peamiselt põlemine ja katalüütiline lagunemine), ja reaktiivjoa moodustavad selle kuumad jääkgaasid. Keemiline rakettmootor ei vaja töötamiseks välisõhku ei oksüdeerija ega reaktiivmassina.

Rakettmootor on peamine kosmonautikas kasutatav mootor. Ühe või mitme rakettmootoriga lennuseadet nimetatakse üldjuhul raketiks.

Tänapäeval kasutatakse peamiselt keemilisi vedelkütus- ja tahkekütusrakettmootoreid, kuid arendamisel on ka tuuma- ja elektrirakettmootorid.

Teooria 

Rakettmootorite töö aluseks on impulsi jäävuse seadus.

Siinses käsitluses on tehtud järgnevad lihtsustavad eeldused:
 Rakett on isoleeritud süsteem st sellele ei mõju teisi jõude peale mootori tekitatud tõukejõu
 Tõukejõud  ja reaktsioonimassi efektiivne väljumiskiirus  on rakettmootori töötamise ajal konstantsed.

kus  on raketi impulss, ning  reaktsioonimassi impulss.

Tõukejõud avaldub impulsi definitsiooni ja Newtoni 3. seaduse kohaselt

ja raketi impulsi muut ajahetkel 
.

Raketi kiiruse muut avaldub Tsiolkovski raketivõrrandist:

Energeetiline efektiivsus 
Rakettmootoris vabastatud energiast läheb vaid osa raketi kineetilise energia tõstmiseks ehk raketi kiirendamiseks. Erinevad kaod on seotud põlemise ebaefektiivsusega, soojuskadudega põlemiskambri seintesse, soojuskadudega reaktiivjoa jääksoojusse ning kineetilise energia kaoga reaktiivjoa enda liikumisse.

Jättes kõrvale soojuskaod on võimalik leida rakettmootori tõuke-efektiivsus, st suhe raketi ning reaktiivjoa kineetiliste energiate vahel:
,
kus  on kasutegur ning  raketi liikumise kiirus

Rakettmootorite tüübid

Füüsikalise jõuallikaga

Keemilise jõuallikaga

Elektrilise jõuallikaga 

Vaata ka: Ioonmootor

Soojusliku jõuallikaga

Eelkuumutatud

Päikeseenergiat kasutavad

Valgusenergiat kasutavad

Tuumatermaalenergiat kasutavad

Tuumaenergia jõuallikaga

Vaata ka 
 Reaktiivmootor
 Raketimootoriga lendkeha

Viited

Välislingid 

 Hvězdárna Vsetín, Kosmonautika XVI – Raketové motory
 Net Thrust of a Rocket Engine calculator
 Design Tool for Liquid Rocket Engine Thermodynamic Analysis
 Rocket & Space Technology – Rocket Propulsion
 The official website of test pilot Erich Warsitz (world’s first jet pilot) which includes videos of the Heinkel He 112 fitted with von Braun’s and Hellmuth Walter’s rocket engines (as well as the He 111 with ATO Units)

Kosmoseaparaadi täitursüsteemid
Mootorid
Energia tänav (Tallinn)

Energia tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve asumis. Tänav algab Rahumäe teelt ja lõpeb Tervise tänaval. Energia tänav on lääne-idasuunaline ja ligikaudu 310 meetri pikkune.

Tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Nime andmisel on mõju avaldanud samas asuv Eesti Energia Järve alajaam.

Viited

Kristiine linnaosa tänavad
Asula tänav

Asula tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Tänav algab Tallinna–Narva raudtee äärest Kitseküla raudteepeatuse juurest Jalgpalli tänavalt, ristub Asula põiguga ja lõpeb Marta tänaval. Asula tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline ning ligikaudu 510 meetri pikkune.

Asula tänava hoonestus oli Tallinnas sõjajärgsel perioodil esimene venelaste projekteeritud arhitektuuriansambel, mis ehitati aastatel 1947–1950. Tänava hooned projekteerisid Estonprojekti eelkäijas G. Šumovski, J. Russanov ja A. Bobkov. Kahekorruselised elamud ja ühiselamud asuvad piki tänavat kohati tagasiastega, moodustades Tallinna kontekstis pretsedenditu hoonestusühtsuse. Majad pole dekooriga üle kuhjatud, kuid keskosa rõhutamine frontooniga, mille all on ümarkaarselt lõppevad lodžasid sisaldavad nišid, on igatahes väga ebatavaline klassika interpreteering.

Asula tänav sai nime 27. aprillil 1948. Tänav on nime saanud Alevi tänava eeskujul.

Asula tänaval elas aastatel 1971–1992 laulja Jaak Joala.

2017. aasta juunis tutvustati kuude viisi rekonstrueeritud tänavat.

2019. aastal sai osa Kauba tänavast nime Jalgpalli tänav, ning mitu varem Asula tänava aadressiga olnud asutust sai uue aadressi Jalgpalli tänava järgi, sealhulgas A. Le Coq Arena (varem Asula 4C).

Tänaval asuvad asutused ja ehitised
 Tallinna Perekeskus, Asula 11
 Tallinna Magdaleena Lasteaed, Asula 16

Viited

Välislingid
 
Ester Vaitmaa, Stalinistlik maja, forte.ee, 18. november 2016

Kesklinna linnaosa tänavad
Krystin Pellerin

Krystin Pellerin (sündinud 12. juuli 1983 St. John'sis, Newfoundland ja Labrador) on Kanada näitlejanna.

Eesti televaataja teab teda seriaalist "Doyle'i vabariik", kus ta mängib politseiseersant Leslie Bennettit.

Välislingid

The Tudors Wiki
Soulpepper 
 

Sündinud 1983
Kanada näitlejad
Õpetajate tänav

Õpetajate tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis. 

Tänav algab Herne tänavalt ja lõpeb Oa tänaval. Õpetajate tänav on enam-vähem põhja–lõunasuunaline ja ligikaudu 60 meetri pikkune.

Õpetajate tänav sai nime 27. veebruaril 1924. Tänav on nime saanud sellest, et ehitusühing "Õpetajate Kodu" püstitas sinna elumajad, kus elasid kooliõpetajad.

Viited

Kesklinna linnaosa tänavad
Nathaniel Parker

Nathaniel Parker (sündinud 18. mai 1962 London) on inglise näitleja, kes on laiemalt tuntud tänu osatäitmisele BBC krimisarjas "Inspektor Lynley mõistatused", kus ta kehastas peaosalist, Scotland Yardi inspektorit Thomas "Tommy" Lynley't.

Välislingid

Nathaniel Parkeri biograafia vaadatud 2012-07-28
Nathaniel Parkeri kodulehekülg vaadatud 2012-07-28

Sündinud 1962
Suurbritannia näitlejad
Sharon Small

Sharon Small (sündinud 1. jaanuaril 1967 Glasgow's Šotimaal) on Šoti näitlejanna. 

Laiema tuntuse saavutas ta politseiseersant Barbara Haversi osatäitmisega BBC krimisarjas "Inspektor Lynley mõistatused".

Välislingid

Sharon Small BBC kodulehel

Sündinud 1967
Šotimaa näitlejad
Osalusmajandus

Osalusmajandus ehk Parecon (lühend ingliskeelsest terminist participatory economics) on majandusmudel, mida on pakutud kui alternatiivi turumajandusele ning käsumajandusele.

Osalusmajanduses on keskne koht rahvaosalusel, mis oleks majandusotsuste tegemise aluseks. Eraomandi asemel oleks osalusmajanduses vara rahva ühisomand, kuid ühisvara kasutust juhiks rahvas demokraatlikuid meetmeid kasutades. Selle poolest vastandub osalusmajandus Nõukogude Liidu tüüpi käsumajandusele, kus praktikas juhtis rahva vara kasutust kitsas poliitiliste isikute ring ehk partei.

Osalusmajanduse ideele on andnud osalise heakskiidu muu hulgas ka tunnustatud Ameerika ühiskonnakriitik ja keeleteadlane Noam Chomsky; selle peamised arendajad on teiste seas majandusteadlane Robin Hahnel ning aktivist Micheal Albert.

Lisalugemist
Inglise keeles:

 A Quiet Revolution In Welfare Economics, Albert and Hahnel, Princeton University Press, 1990.
 Looking Forward: Participatory Economics for the Twenty First Century, Albert and Hahnel, South End Press, 1991.
 The Political Economy of Participatory Economics, Albert and Hahnel, Princeton University Press, 1991.
 Parecon: Life After Capitalism, Albert, Verso Books, 2003.

Välislingid
 Osalusmajanduse võrgulehekülg

Majandus
Jätkusuutlik areng
Pullmantur Cruises

Pullmantur Cruises on üks rahvusvahelise ettevõte Royal Caribbean Cruises Ltd. viiest tütarfirmast (teised on Celebrity Cruises, Royal Caribbean International,  Azamara Club Cruises ja CDF Croisières de France). Ettevõtte peakontor asub Madridis Hispaanias. Ettevõttel on ka oma lennukompanii Pullmantur Air. Aastal 2020 esitas ettevõte pankroti.

Ajalugu

Praegune laevastik

Vaata ka 
Kruiisilaevade loend

Viited

Välislingid 
 Pullmantur Cruises ‘ ametlik koduleht (inglise keeles)

Hispaania ettevõtted
Laevandusettevõtted
Võistluse tänav

Võistluse tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Juhkentali asumis. Tänav algab Kalevi Keskstaadioni põhjapoolsest servast, ristub Püssirohu tänavaga ja lõpeb Filtri teel. Võistluse tänav on ligikaudu 350 meetri pikkune.

Hoonestus
Võistluse tänav 1 (Linda maja), 3 (Maarja maja) ja Staadioni tänav 1 (Kalevi maja) asuvad Staadioni Majade hoonete grupp
Algne puidust Võistluse 3 elamu hävines tulekahjus 2012. aastal.
Kalevi Keskstaadion aadressiga Staadioni tänav 3, SÜ Kalev Komsomoli nim. Staadion kavandati arhitekt Eerika Nõva projekti järgi ja avati 12. juulil 1955. aastal.
Võistluse 6 – valmiv Kalevi Panorama Residence
Võistluse 8 – korterelamu. Endine Sidepataljoni Liiva kasarmu või Roosi tn kasarmuna tuntud kasarmuhoonete kompleks 19. sajandist (1883).
Võistluse 9/1 – 5-korruseline korterelamu
Võistluse 11 / Püssirohu 6
Võistlusen 13 / Püssirohu 7
Võistluse 21 – 4-korruseline korterelamu
Võistluse 23 – 9-korruseline korterelamu (valmis 1973). Hoone kinnistul asus enne Teine maailmasõda hulk väiksemaid puumaju, mis jäid Juhkentali tänavalt kalmistule suundunud Roosi tänava äärde.

Ajalugu

Tänava nimi oli alates 1885. aastast Aafrika tänav ehk Afrika tänav (saksa keeles Afrika Strasse, vene keeles Африканская улица). Aafrika tänava nimi tulenes sealsetest tuiskliivaväljadest, mis meenutasid Aafrika kõrbe. 

1950. aastatel ehitati Härjapea jõe ürgorgu Komsomoli staadion. Võistluse tänava nime sai tänav 22. veebruaril 1955 lähedal asuva Komsomoli staadionil (praeguse nimega Kalevi Keskstaadion) toimuvate spordivõistluste järgi.

Aafrika tänaval asusid Eesti Vabariigi ajal, Sidepataljoni Liiva kasarm (Võistluse 8) ja tänava lõpus 10. Üksiku Jalaväepataljoni Uus kasarm (tänapäeval Filtri tee 3/5, toona Aafrika tänav 43). 1944. aasta Märtsipommitamises hävinesid Aafrika tänaval majad nr 9, 11, 13, 15, 17, 19, 21, 23, 25, 27, 29, 31, 33, 35, 37, 39 ja 41.

Galerii

Viited

Kesklinna linnaosa tänavad
FC Augsburg

FC Augsburg on Saksamaa linna Augsburg jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas Bundesliga.

Bundesligas mängis Augsburg esmakordselt hooajal 2011–2012. Hooajal 2014–15 saadi klubi ajaloo seni parim koht Saksamaa kõrgliigas – viies. Viies koht kindlustas klubile järgmiseks hooajaks koha UEFA Euroopa Liiga alagrupiturniiril. Oma alagrupis saadi teine koht ja pääseti 32 parema sekka, kus tuli kahe mängu kokkuvõttes võtta vastu kaotus Inglismaa klubilt Liverpool.

Aastatel 2012–2016 mängis klubis Ragnar Klavan.

Praegune meeskond 
Seisuga 5. oktoober 2020

Viited

Välislingid 
 Koduleht

Saksamaa jalgpalliklubid
 
Augsburg
Paide tänav

Paide tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. 

Tänav algab Pärnu maanteelt ja lõpeb Kauba tänaval. Paide tänav on lääneloode-idakagu suunaline ning ligikaudu 225 meetri pikkune.

Tänava endine nimi oli alates 1913. aastast Tsemendi tänav (saksa keeles Zementstrasse, vene keeles Цементная улица). See nimi tulenes Pärnu maantee ja Tsemendi tänava nurgal asetsenud F. Wahtriku tsemendivabrikust. Praeguse nime sai Paide tänav 24. mail 1939.

Viited

Välislingid 

Kesklinna linnaosa tänavad
Aruküla SK

Aruküla SK on Arukülas tegutsev noorte spordiklubi.

Aruküla Spordiklubi on moodustatud 1996. aastal algselt noortespordi toetamiseks Aruküla Põhikooli juurde. Tänaseks on sellest väljaarenenud spordiklubi, kus populaarsemaks spordialaks on kujunenud käsipall. Ala on populaarne, kuna klubis on vastava kvalifikatsiooni ja kogemusega treenerid: Toivo Järv ja Andrus Rogenbaum (endised Eesti koondise mängijad). Klubi on läbi aastate osalenud Eesti meistri- ja karikavõistlustel eri vanuses meeskondadega – alates minisarjadest kuni kolmel viimasel hooajal meistriliigani välja. Viimase on tinginud noormeeste jõudmine vastavasse ikka ning vajadus luua neile motivatsioon treeningute jätkamiseks.

Spordiklubi president on Aruküla Põhikooli direktor Avo Möls.

Välislingid
 Aruküla SK koduleht

Eesti käsipalliklubid
Aruküla
Rakett

Rakett (itaaliakeelsest sõnast rocchetto, 'kedervars') on tavaliselt silindrilise kujuga, vedel- või tahkekütusel töötav lennuseade, mille
panevad reaktiivtõuke mõjul edasi liikuma kütuse süütamisel tekkivad ja läbi lennuseadme tagaosa düüsi väljuvad kuumad põlemisgaasid või ioonid. Lihtsama ehitusega on ilutulestiku- ja signaalraketid, keerulisema ehitusega aga ballistilised raketid (sõjanduses) ning kanderaketid (kosmosetranspordis).

Raketis oleva kütuse põlemine ei sõltu ümbritsevast atmosfäärist. Raketi liikumist atmosfääris mõjutab siiski õhutakistus, millega tuleb arvestada.

Rakette võib liigitada kasutatava kütuse järgi: vedelkütusrakett, tahkekütusrakett, footonrakett (üksnes teoreetiline footon-reaktiivmootoriga kosmoseaparaat); juhitavuse järgi: juhitav, mittejuhitav, automaatselt juhitav; liikumise trajektoori järgi: ballistiline rakett; ja otstarbe järgi: kanderakett, meteoroloogiline rakett, tiibrakett jne.

Vaata ka

 Raketi juhtimine

Viited 

Kosmoseaparaadid
Raketiteadus
Sõjatehnika