Putukad

Putukad (Insecta, ka Hexapoda) on liigi- ja vormirikas loomade klass lülijalgsete hõimkonnast.

Kogu maailmas on teada üle miljoni liigi putukaid, mis moodustab rohkem kui 68% teadaolevatest loomaliikidest. 
Eestis esineb umbes 14 400 liiki.

Anatoomia ja morfoloogia 
Eri liikide keha pikkus varieerub vahemikus kuni 0,2–350 mm. Karbonis elanud ürgsete kiililaadsete putukate siruulatus võis olla kuni 75 cm (näiteks Meganisoptera).

Putuka kehal saab eristada kolme selgelt eristunud põhiosa: pea, rindmik (thorax) ja tagakeha (abdomen).

Pea 

Pea on tekkinud 6 lüli liitudes ning teda katab peakihn. Peale kinnituvad liitsilmad, täppsilmad, 1 paar tundlaid ja suised. Pea eesosas asub paar tundlaid (välja arvatud tõukjalalistel).

Pea alaosas asub putukatel suu. Suu ümber paiknevad suised – ülalõuad ehk mandiibulad (mandibulae), alalõuad ehk maksillid (maxillae) ja alahuul (labium), – mille abil putukad toituvad. Ala- ja ülalõugadele kinnituvad sageli ka erilised jätked, mida nimetatakse lõug- ja huulkobijateks. 

Putukate suised on arenenud ürgsete vormide jäsemetest, suuava ülalt kattev ülahuul on aga näokilbi väljakasve. Vastavalt toitumistüübile on putukate suised evolutsiooni käigus omandanud erinevaid vorme. Kõige levinumad on nelja tüüpi suised: 
haukamissuised 
libamissuised 
pistmissuised
imemissuised

Rindmik 
Peale järgneb rindmik. Putukate rindmik koosneb kolmest lülist, mis tavaliselt on üksteisega liikumatult ühendatud. Rindmiku esimesele lülile ehk eesrindmikule kinnituvad esijalad, teisele lülile ehk keskrindmikule keskjalad, kolmandale lülile ehk tagarindmikule tagajalad. 

Tiivulistel putukatel kinnitub rindmikule (2. ja/või 3. lülile) valmikueas tavaliselt ka kaks paari tiibu (või üks paar, kui näiteks kolmandal lülil on need redutseerunud; näiteks kahetiivalised ja töösipelgad). Osadel väljasurnud putukatel kinnitus ka rindmiku esimesele lülile paar tiibu.

Putukatel on reeglina kolm paari jalgu: ees-, kesk- ja tagajalad. Jalad kinnituvad rindmikule puusa abil, millele järgneb pöörel (tavaliselt ühelüliline, kiletiivalistel aga sageli kahelüliline). Pöörlale kinnitub reis, sellele omakorda säär ning käpp. Viimane koosneb 1–5 lülist. Käpa viimasel lülil on tavaliselt küünised.

Tagakeha 
Tagakeha koosneb 9–11 lülist (Greenhalgh & Ovenden, 2007), mis osaliselt võivad olla evolutsiooni käigus kadunud. Tagakehal asuvad putukatel suguelundid. Erinevalt teistest lülijalgsetest on putukatel jalad tagakehalülidel taandarenenud, vaid kõige ürgsemates putukarühmades võib täheldada rudimentaarseid jalgu, kuid need on oma liikumisülesande suures osas kaotanud.

Moone
Enamik putukaid läbib elutsükli jooksul moonde. Täismoone koosneb järgmistest staadiumitest: muna, vastne, nukk ja valmik. Muna on rebubikas ja pindmise lõigustusega. Osalise moonde ehk vaegmoonde puhul võib mõni staadium vahele jääda (näiteks võib valmik kooruda vastsest, jättes nukustaadiumi vahele). Eri liikide kestuvate vastsete areng võib kesta mõnest päevast kuni 17. aastani. Lennu- ja sigimisvõimelised on üksnes valmikud, keda tavakeeles nimetataksegi putukateks. Sageli on valmikustaadium kõige lühiajalisem, võib kesta vaid mõne päeva (näiteks paljud ühepäevikulised) või vaid mõned tunnid.

Süstemaatika

Alamklass: Siselõugsed (Entognatha)

Pea enamasti silmadeta. Mälumisaparaat piste-mälumistüüpi, pikenenud, varjatud (sissetõmmatav). Selline omapärane lõuaaparaadi ehitus andis alust paigutada nad omaette klassi. Paljud tunnused viitavad siiski sugulusele putukatega (keha jagunenud selgelt kolmeks osaks, rindmikul 3 paari jäsemeid).

 Selts: Tõukjalalised Protura
 Selts: Hooghännalised Collembola
 Selts: Harkhännalised Diplura

Alamklass: Välislõugsed (Ectognatha)

 Selts: Harjashännalised Thysanura
 Esindajaid: majasoomukas 
 Selts: Prussakalised Blattodea
 Esindajaid: prussakas, tarakan 
 Selts: Termiidilised Isoptera
 Esindajaid: termiit 
 Selts: Tsorapterilised Zoraptera
 Selts: Kilkprussakalised Grylloblattida
 Esindajaid: kilkprussakas 
 Selts: Röövritsikalised Mantoptera s. Mantodea
 Esindajaid: palvetaja 
 Selts: Kojuselised Phasmoptera s. Phasmida
 Esindajaid: raagritsikas 
 Selts: Sihktiivalised Orthoptera
 Esindajaid: heinaritsikas, maakilk, kaerasori 
 Selts: Nahktiivalised Dermaptera
 Esindajaid: kõrvahark 
 Selts: Kevikulised Plecoptera
 Selts: Mõnsskäpalised Emboidea
 Selts: Kõdutäilised Psocoptera s. Copeognatha
 Esindajaid: raamatutäi 
 Selts: Ühepäevikulised Ephemeroptera
 Selts: Kiililised Odonata
 Esindajaid: pruun-tondihobu, harilik vesineitsik 
 Selts: Väivilised Mallophaga
 Esindajaid: kajakaväiv 
 Selts: Täilised Anoplura
 Esindajaid: peatäi 
 Selts: Nokalised Hemiptera
 Alamselts: Sarnastiivalised Homoptera
 Esindajaid: kasvuhoonekarilane, harilik vahtlane, õunapuu-lehetäi 
 Alamselts: Lutikalised Heteroptera
 Esindajaid: voodilutikas, majalutikas 
 Selts: Ripstiivalised Thysanoptera
 Esindajaid: tubakaripslane 
 Selts: Kaamelkaelalised Rhaphidioptera
 Selts: Suurtiivalised Megaloptera
 Esindajaid: harilik loidtiib 
 Selts: Võrktiivalised Neuroptera
 Esindajaid: võsa-kiilassilm 
 Selts: Koonulised Mecoptera
 Esindajaid: koonlane 
 Selts: Mardikalised Coleoptera
 Esindajaid: maipõrnikas, jaanimardikas, kuuse-kooreürask 
 Selts: Lehviktiivalised Strepsiptera
 Selts: Ehmestiivalised Trichoptera
 Esindajaid: Phryganea striata (vastne puruvana) 
 Selts: Liblikalised Lepidoptera
 Esindajaid: lapsuliblikas, sirelisuru 
 Selts: Kiletiivalised Hymenoptera
 Esindajaid: meemesilane, röövikuhunt, metsakuklane, vapsik 
 Selts: Kahetiivalised Diptera
 Esindajaid: toakärbes, laulusääsk, põdrakärbes, kihulane 
 Selts: Kirbulised Siphonaptera
 Esindajaid: koerakirp

Vaata ka
putukate loend
Eesti putukad
putukapiste
desinsektsioon
Minuscule
Minuscule (film)

Viited 
Greenhalgh, M. & Ovenden, D. (2007). Euroopa magevee-elustik. (Eestikeelse tõlke toim. Timm, H..) Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 105.
ENE 7. köide

Välislingid

Loodusaed: selgrootud
 Jules A Hoffmann, Innate immunity of insects, Current Opinion in Immunology 1995, 7:4-10, veebiversioon (vaadatud 03.10.2014) (inglise keeles)