8. august

8. august on Gregoriuse kalendri 220. (liigaastal 221.) päev. Juliuse kalendri järgi 26. juuli (1901–2099).

Sündmused

Eestis
1220 – Lihula lahing – saarlased saabusid suure väega Läänemaale ja piirasid arvatavasti koos läänemaalastega sisse Lihulas asuva Rootsi garnisoni. Rootslaste väljasööst lõppes nende lüüasaamisega, eestlased vallutasid linnuse ja tapsid peaaegu kõik kaitsjad, sealhulgas jarl Karl Kurdi ja piiskopi. Vähesed ellujäänud põgenesid taanlaste juurde Tallinna. Sellega oli rootslaste vallutuskatse täielikult nurjunud.
1561 – Erik XIV kinnitas Tallinna linna privileegid. Linn sai kuningalt rahalist toetust, Rootsist toodi rohkesti sõjamoona ja relvi, mis suurendas tallinlaste poolehoidu Rootsi kuningale.
1937 – Helsingi maailmameistrivõistlustel laskmises tuli Eesti meeskond kuuekordseks maailmameistriks (8 võimalikust) ning sai esmakordselt laskesportlaste hinnatuima autasu – Argentina rändkarika.
1938 – Leni Riefenstahl viibis läbisõidul Tallinnas.
1940 – loodi Eesti NSV Riiklik Plaanimajanduse Komisjon Eesti üleviimiseks nõukogulikule plaanimajandusele.
1949 – seoses viljasaagi vähenemise ja varumisraskustega keelas Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu kolhoosidel, kolhoosnikel ja üksikmajapidamistel teravilja, kruupide ja küpsetatud leiva müügi ja vahetuse kuni riigile teravilja varumise aastaplaani täitmiseni 1949. aasta saagist.
 1976 – Eestis toimus Letipea veresaun.
1995 – USA-s Louisiana osariigis algasid NATO sõjaväeõppused, milles osalesid ka Eesti sõjaväelased.
2010 – tabas Eestit tugev äikesetorm, milles sai suurimaid purustusi Lääne-Virumaa.

Maailmas
1549 – Prantsusmaa kuulutas Inglismaale sõja.
1567 – Fernando Álvarez de Toledo, kolmas Alba hertsog saabus koos 10 000 hispaania sõduriga Hollandisse.
1570 – Prantsusmaal lõppes kolmas kodusõda hugenottide ja katoliiklaste vahel.
1588 – Inglismaa laevastik Sir Francis Drake'i ja lord Charles Howardi juhtimisel hävitas Grevelingeni lahingus Hispaania Suure Armaada, lõpetades sellega Hispaania ülemvõimu maailma meredel.
1609 – Veneetsia senat uuris Galileo Galilei ehitatud teleskoopi.
1647 – Suurbritannia parlamendi väed saavutasid võidu iirlaste üle.
1741 – Rootsi sõjakuulutusega Venemaale algas 1741–1743. aasta Vene-Rootsi sõda.
1786 – Michel Piccard ja Jacques Balmat ronisid esmakordselt Mont Blanci tippu.
1815 – Napoleon I saadeti St. Helena saarele asumisele.
1876 – Thomas Edison patenteeris mimeograafi, faksi eelkäija.
1900 – David Hilbert tutvustas rahvusvahelisel matemaatikute kongressil Pariisis 23 seni lahendamata matemaatika probleemi nimekirja.
1908 – Wilbur Wrighti esimene avalik lend.
1919 – Rawalpindi rahuga lõppes Kolmas Inglise-Afgaani sõda. Suurbritannia tunnustas Afganistani vaba ja sõltumatu riigina.
1940 – Teine maailmasõda: Saksamaa alustas Inglismaa lauspommitamist.
1941 – Teine maailmasõda: Saaremaalt lähtus Nõukogude Liidu Punalipulise Balti laevastiku kaugpommitajate esimene pommirünnak Berliini. Nõukogude andmeil sooritati Kogula ja Aste lennuväljadelt 8. augustist 5. septembrini Saksamaa pealinnale kokku 10 rünnakut ning heideti 311 erineva kaliibriga pommi kogukaaluga 36 050 kg.
1942 – Mohandas Gandhi nõudis oma Bombays peetud kõnes Briti koloniaalvõimude lahkumist Indiast, see viis Quit India liikumise loomiseni.
1945 – Teine maailmasõda: Nõukogude Liit ründas Jaapanit.
1953 – USA ja Lõuna-Korea kirjutasid alla kaitselepingule.
1960 – ÜRO nõudis Belgia vägede äratoomist Kongost.
1963 – toimus Inglismaal suur rongirööv, kus 12 inglast varastasid 2,6 miljonit naela.
1966 – Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee võttis vastu otsuse Kultuurirevolutsiooni kohta.
 1967 – Tai, Indoneesia, Malaisia ja Filipiinid asutasid Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEANi).
1984 – Lääne-Beirutis plahvatas autopomm, mis tappis 17 inimest ja haavas 84.
1988 – Iraani president 'Alī Khāmene'ī teatas, et kaheksa aastat kestnud sõda Iraagiga on lõppenud.
1991 – Liibanoni terroristid vabastasid Briti teleprodutsendi John McCarthy, keda nad oli viis aastat kinni hoidnud.
1992 – USA korvpallimeeskond tõi olümpiamängudele esmakordselt profikoondise, mis finaalis alistas Horvaatia korvpallimeeskonna.
1992 – president Denis Sassou-Nguesso kaotas Kongo esimestel presidendivalimistel pärast 1963. aastat.
1993 – Somaalias hukkus neli USA sõdurit, kelle auto sattus miini otsa.
1994 – Iisrael ja Jordaania avasid esimese omavahelise ühendustee.
1995 – Venemaa vastuluureagendid pidasid Venemaa tuumarajatise juures kinni ühe USA sõjaväeinstruktori.
2008 – Pekingis avati 2008. aasta suveolümpiamängud.

Sündinud 

1646 – Godfrey Kneller, inglise kunstnik
1694 – Francis Hutcheson, iiri filosoof
1732 – Johann Christoph Adelung, saksa keeleteadlane
1763 – Charles Bulfinch, USA arhitekt
1857 – Cécile Chaminade, prantsuse helilooja ja pianist
1866 – Matthew Henson, USA maadeavastaja
1879 – Emiliano Zapata, Mehhiko revolutsionäär
1896 – Marjorie Kinnan Rawlings, USA ajakirjanik ja kirjanik
1901 – Ernest Orlando Lawrence, USA füüsik
1902 – Paul Dirac, füüsik
1907 – Benny Carter, USA džässmuusik
1925 – Alija Izetbegović, Bosnia ja Hertsegoviina poliitik
1929 – Larissa Bogoraz, vene õiguskaitsja
1931 – Roger Penrose, inglise füüsik
1937 – Dustin Hoffman, USA filminäitleja
1938 – Connie Stevens, USA näitleja
1942 – Vardo Rumessen, Eesti pianist, muusikateadlane ja poliitik
1944 – Peter Weir, Austraalia filmirežissöör
1946 – Gunnar Paal, eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja
1952 – Jostein Gaarder, norra kirjanik
1954 – Nigel Mansell, inglise vormelisõitja
1956 – David Grant, Briti poplaulja
1957 – Dennis Drew, USA muusik
1963 – Peep Pedmanson, eesti animafilmilavastaja ja karikaturist
1972 – Axel Merckx, Belgia jalgrattasportlane
1972 – Liina Vahtrik, eesti näitleja
1981 – Roger Federer, Šveitsi tennisist

Surnud 

1220 – Karl Kurt, Rootsi jarl
1827 – George Canning, Inglismaa poliitik
1897 – Jacob Burckhardt, šveitsi ajaloolane
1921 – Juhani Aho, soome kirjanik
1930 – Launceston Elliot, Suurbritannia sportlane
1944 – Aino Ackté, Soome laulja
1947 – Anton Denikin, Vene sõjaväelane
1972 – Jüri Ots, Eesti sõjaväelane
1974 – Baldur von Schirach, Saksa natsionaalsotsialistlik poliitik
1985 – Louise Brooks, Ameerika Ühendriikide tummfilminäitleja
1995 – Dmitri Šepilov, vene päritolu Nõukogude Liidu poliitik ja majandusteadlane
2011 – Oladipupo Martins, Nigeeria jalgpallur, ründaja
2020 – Tšeslav Luštšik, Eesti füüsik ja akadeemik
2021 – Jaan Kaplinski, eesti kirjanik, tõlkija, kultuurikriitik ja filosoof
2022 – Olivia Newton-John, Austraalia pop- ja kantrilaulja, laulukirjutaja ning filminäitleja

Pühad ja tähtpäevad 
Rahvusvaheline kassipäev

Nimepäev 
 Eestis – Silva, Silve, Silvi, Silvia

Ilmarekordid 
 2013 – aasta kõrgeim õhutemperatuur Eestis (+32,5 °C Valgas)

Viited

August 08