Kadrina EPT

Eesti Põllumajandustehnika Kadrina osakond ehk Kadrina EPT oli Kadrinas tegutsenud tööstusettevõtte. See kasvas välja 1951. aastal asutatud Kadrina masina-traktorijaamast ning tegutses aastail 1964–1995.

Selle põhitegevuseks oli traktorite kapitaalremont ja ebastandardsete seadmete valmistamine, aga asutusel oli ka 50-liikmeline ehitusbrigaad.

Ajalugu 
Enne Kadrina EPT vahetu eelkäija, Kadrina MTJ – Kadrina masina-traktorijaama – loomist töötas Kadrina kirikumõisa pea- ja abihoonetes (Viitna tee 3) hobulaenutuspunkt. Et paljudel uusmaa- ja juurdelõigete saajail oma hobust ei olnud, asutatigi laenutuspunktid. Lisaks tööloomadele oli punktides saadaval ka vajalikke põllutööriistu. Kolhooside moodustamisel kaotasid hobulaenutuspunktid aktuaalsuse ja need likvideeriti. Kadrina punkti juhatajast Heinrich Lagenurmest sai 1948. aastal Neerutis asutatud ümbruskonna Esimese Mai kolhoosi esimees.

1946. aastal liideti mitu väikest masinaühistut ja loodi Undla Masinaühistu, keskusega Kadrinas. Ühistu töökojaks sai kivihoone Viru tn 10 ja tema ülesanneteks oli uusmaasaajate abistamine põllutöödel ning soomaade ülesharimisel, sügiseti viljapeks taludes ja viimasel tööaastal ka Esimeses Mais. Vahepeal saadi hooldamiseks veel elektrivõrgud ja alajaam, mistõttu muutus nimigi masina-elektriühistuks. 1950. aasta kevadel läks Kadrina ümbruse kolhooside teenindamine Vihula MTJ-lt vastloodud Vao MTJ kätte, kellele anti samal aastal üle ka Undla ühistu traktorid, viljapeksumasinad ja muu, kaasa arvatud töökojahoone. Ühistu jäi tegelema ainult elektriga. 26. septembril 1950 loodi Eestis maarajoonid, mille tagajärjel jäi Vao MTJ Väike-Maarja rajooni, Kadrina oma lähikonnaga sattus aga Tapa rajooni, kus oli oma MTJ olemas – Ambla MTJ asukohaga Aravetel (hilisema KETE maa-alal).

Kadrina MTJ asutati Eesti NSV Ministrite Nõukogu määrusega nr 51 29. jaanuarist 1951. Nagu sõsarettevõttedki, hakkas ta administratiivselt alluma otse põllumajandusministeeriumile, kes määras paika juhtivtöötajad. Esimene neist oli Harras Ant (käskkiri nr. 10/55 14. märtsist 1951, mees ise jõudis Hiiumaalt pärale alles aprilli teisel poolel). Teisena, 20. märtsist, kinnitati vanemagronoomi ametisse Kaljo Veltri ja alles kolmandana, 30. märtsist, direktor Friedrich Remmel. 1. aprillist lisandusid pearaamatupidaja Helga Mond, sekretär-masinakirjutaja Juta Lepiksaar ja jaoskonna mehaanik Aleksander Reinsaar. Ettevõtte esimene kontor seati sisse ühte tuppa rahvamajas, kuna selles majas oli olemas telefon – uue ettevõtte organiseerimiseks iseäranis tarvilik atribuut. Mõne nädala pärast koliti kirikumõisa. Viitna tee 5 asutati töökoda nr 1 ja sepikoda, sauna (Viitna tee 3a) jäi pesemisvõimalus, osa ruume kohendati elamiseks. Aleviku juba senigi kasutuses olnud majja Viru tn 10 said asupaiga töökoda nr 2 ja meierei. (Hoone oli 1912 ehitanud Rudolf Konrad vorstivabrikuks, selles tegutses 1922–1926 Johannes Einpauli meierei.) 

Kadrina MTJ tegevusulatuse ja -piirid kinnitas Eesti NSV põllumajandusminister oma käskkirjaga nr 20/261 16. maist 1951. Sellega loeti ettevõte formeerituks ja seda päeva hakati Kadrina MTJ sünnipäevana hiljem ka tähistama. Kadrina asula põhjapiiril, Kalevipoja kolhoosi maast eraldatud 22 hektarilisel maa-alal algasid 1954. aasta juunis kohaliku MTJ plaanipärase väljaehituse toimingud. Neid asus juhtima aastavahetusel kohale määratud uus direktor (hilisem põllumajandusminister) Harald Männik. Kolme aasta jooksul valmisid kontorihoone, katlamaja, saun, autogaraaž, kolm kaheksakorterilist elumaja (Tehnika 1, 2 ja 3), 264 m² pinnaga ühiselamu, remonditöökoda (150 tingremonti aastas), kaks traktorikuuri (kumbki 24 traktorile), kombainikuur 12 masinale ja 2 põllutööriistade kuuri (kumbki 487 m²). Kogu kompleks läks maksma 321 100 rubla (sel ajal 3,21 miljonit rubla). Kuigi hooneid võeti kasutusele järk-järgult, nii nagu nad valmisid, peeti 1957. aasta septembris sissekolimispidu. Endine kontorihoone ja saun kirikumõisas jäid eluruumideks, Viitna tee 5 (1. töökoda) hoonele ehitati peale teine korrus kooli internaadiks ja pedagoogide korteriteks. 2. töökoja (Viru tn 10) tänavapoolses otsas oli väike korter, kuhu asus 1957. aastal elama loomaarst Leonid Kalviku pere. 

1957. aasta heade töötulemuste eest anti Kadrina MTJ-le NSVL Põllumajanduse Ministeeriumi ja Ametiühingute Kesknõukogu rändpunalipp koos esimese rahalise preemiaga 2500 rubla (sel ajal 25 000).

1. juulil 1957 moodustati uus ettevõte – Tapa Remondi-Tehnikajaam (RTJ), mille kohustuseks jäi kolhooside traktorite ja põllutööriistade remont. Kohtadel sellised võimalused enamasti lihtsalt puudusid. Jäädi tegelema maaparanduse ja turbatootmisega, farmide mehhaniseerimisega, samuti tootmisotstarbeliste kaupade müügiga majanditele. 1961. aasta 20. maist nimetati ettevõte Eesti NSV Ministrite Nõukogu juurde loodud koondise Eesti Põllumajandustehnika (sellest ka EPT) Tapa Rajooni osakonnaks, mis tähendas väljumist põllumajandusministeeriumi otsealluvusest.

1. veebruariks 1963, kui ettevõtte töötajate arv oli kasvanud 515 töötajani (selle taseme – üle 500 töötaja – saavutas ettevõte taas alles oma tegevuse lõpu eel, 1980ndatel aastatel), likvideeriti automajand, maaparandus, turbatootmine ja farmide mehhaniseerimine. Need tööd jagati laiali ja liideti Rakvere, Paide ja Väike-Maarja sõsarettevõtetele juurde. Tapa osakonda asukohaga Kadrinas hakati taas vastavalt uuele tulevasele tootmisprofiilile ümber korraldama. Uuesti muutus ka nimi, kuna Tapa rajoon oli likvideeritud juba 1962. aastal: 1. jaanuarist 1964 nimetati ettevõte ümber koondise Eesti Põllumajandustehnika Kadrina osakonnaks ehk lihtsalt Kadrina EPTks. Tema põhiülesandeks sai 3-tonnise veovõimsusega linttraktorite DT-54, seejärel ka DT-55 ja DT-74 kapitaalremont kogu vabariigi jaoks. Jäi nimistusse ka ratastraktor T-150 K. Lisaks remonditi paljusid üksiksõlmi ja agregaate nagu tagasillad, käigukastid, kabiinid, raamid jm, taastati kulunud lindilülisid ja komplekteeriti neist hiljem jälle roomikuid.

Ettevõtet juhtis energiliselt 1962. aasta jaanuaris peainseneriks tulnud Enno Põllu, kes juba järgmisel aastal sai juhatajaks. Uuele elule ärkas vahepeal tagaplaanil seisnud ehitustegevus. Loodi oma ehitusbrigaad, kes hakkas endisi traktorikuure uue toodangu töökodadeks ümber ehitama. Jätkus elamuehitus.
 
Aktsiaseltside loomise kõrgajal tehti seda ka Kadrinas. 1991. aasta 18. novembril (seega veel rubla kehtimise ajal) moodustati põhiliselt oma töötajate aktsiatele tuginev AS Kadrina EPT. Seda asus tegevdirektorina juhtima suurima aktsiakapitaliga Tiit Järvekülg. Enno Põllu kutsuti varsti Kadrina vallavanema ametisse, kuid ühtlasi jäi ta edasi ka aktsiaseltsi juhatuse esimeheks.

1995. aastal lakkas Kadrina EPT senisel kujul olemast. 2001. aasta suvel tähistas Kadrina rahvas 50 aasta möödumist MTJ asutamisest Kadrinas. MTJ ja EPT kohaliku tähtsuse ja neis töötanud inimeste tunnustamiseks asetati ja pühitseti vastava pealdisega mälestuskivi endise kontorihoone, praeguse vallamaja juures haljasalal.

Pilte 
Jaan Künnapi fotosid 1987. aastast:

Viited 

Kadrina
Eesti endised ettevõtted