joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Regionaaltelevisioon Eesti

Regionaaltelevisioon Eesti (Re:TV) on Eesti veebitelevisioonikanal, mis keskendub Lõuna-Eesti kohalikele uudistele. 

Re:TV on kajastanud Teaduskeskuse AHHAA ja Tartu Loodusmaja sündmusi, Supilinna päevi, Tartumaa Kultuuripärli auhinnatseremooniat jms. Telekanali ametlik aadress on Tartumaal Lähte alevikus Õpetaja tänaval.

Regionaaltelevisioon Eesti on loodud Lähte Ühisgümnaasiumi juurde toetamaks õppestuudiot.

Välislingid
 Regionaaltelevisioon Eesti kanal Youtube'is
 Talvist tantsupidu meenutab film Tartu Postimees 11. mai 2015

Eesti telekanalid
Parsifal

"Parsifal" on Richard Wagneri kolmevaatuseline ooper, mis põhineb 13. sajandi eeposel "Parzival" kuningas Arthuri rüütlist Percivalist ja tema Püha Graali otsingutest.

Wagner alustas ooperi kavandamist 1857. aasta aprillis, kuid lõpetas selle alles 25 aastat hiljem, see sai tema viimaseks lõpetatud ooperiks. Ooperi esiettekanne toimus Bayreuthi festivalil 1882. aastal. 1903. aastal esitas ooperit Metropolitan Opera New Yorgis. Bayreuthi festivalil sündis traditsioon, et pärast ooperi esimest vaatust ei plaksutata.

Ooperid
Richard Wagner
Robert Täht

Robert Täht (sündinud 15. augustil 1993) on eesti võrkpallur. 

Kuni 2012. aastani mängis ta võrkpalliklubis Valio Võru. Aastatel 2012–2015 mängis ta võrkpalliklubis Bigbank Tartu ja aastatel 2015–2018 Poola võrkpalliklubis Cuprum Lubin. 2018–2019 mängis ta Türgi klubis İzmiri Arkas Spor. 

Eesti võrkpallurid
Võrust pärit sportlased
Sündinud 1993
Kõige suurem sõber

"Kõige suurem sõber" oli lastesaatesari Eesti Televisioonis 1980. aastatel. Algus sügisel 1982. 

Saate autor oli Lilian Põldre, režissöör Tiiu Vahi, kunstnik Gunta Randla.

Tegelased
Leopold (Harry Kõrvits)
Postikana (Hendrik Toompere)
Onu Raivo (Raivo Järvi)
Äpu (Heino Seljamaa)
Vanaema (Ita Ever)
Amadeus (Mart Kampus)
Anekdoot (Margus Tabor)

Välislingid
"Kõige suurem sõber". ERR arhiiv

Eesti telesarjad
Laste telesarjad
Eesti Televisiooni telesaated
The Creationist

"The Creationist" on Kerli singel, mis on teine singel Kerli debüütalbumilt "Love Is Dead". Singlina välja lastud laulu tegi Kerli koos Cesare Cremoniniga. Singli andis välja 4. detsembril 2009 plaadifirma Universal Music Italy vaid Itaalias ja digitaalformaadis.

2009. aasta singlid
Kerli singlid
She's in Parties

"She's in Parties" on Briti rokkbändi Bauhaus laul ja ühtlasi singel. Singli andis aprillis 1983 välja plaadifirma Beggars Banquet.

Laulust on kaveri teinud Eesti lauljatar Kerli ja see kaver on üks lugu tema EP-lt "Kerli".

1983. aasta singlid
Kerli
Voldemar Konsap

Voldemar Konsap (15. november 1902 Räpina vald – 9. märts 1976) oli eesti koorijuht, muusikapedagoog, helilooja ja orkestrant.

Ta õppis aastatel 1941–1950 koorijuhtide kursustel Tartus, Pärnus ja Tallinnas, sai aastal 1950 isetegevusliku koorijuhi kutse (juhendaja Jüri Variste).

Ta oli Räpina meeskoori asutaja ja juhendaja.

Voldemari vend oli pillimees Paul Konsap.

Välislingid
Voldemar Konsap GENis

Eesti muusikud
Eesti heliloojad
Sündinud 1902
Surnud 1976
Piibe-Imbi Arrak

Piibe-Imbi Arrak (sündinud 13. detsembril 1939 Tallinnas; 1972. aastani Piibe-Imbi Müürsep) on eesti maalikunstnik.

Lõpetas 1958. aastal Tallinna 1. Keskkooli. Õppis 1958–1962 Tartu Kujutava Kunsti Koolis, seejärel 1962–1967 Melanie ja Erich Arraku ateljeekoolis.

Alates 1968. aastast osalenud regulaarselt näitustel. Töötas Tartu Konservitehase kunstnikuna.

2000. aastast Tartu Kunstnike Liidu liige.

Maalinud peamiselt õlimaale, aga ka pastelle ja akvarelle. Põhiteemadeks on olnud maastikud, lilled, linnavaated, portreed ja vanad mänguasjad.

Tunnustused
2013 E-kunstisalongi preemia

Isiklikku 
Tema abikaasa oli kunstnik Eevart Arrak. Nende poeg oli majanduspublitsist Andres Arrak.

Välislingid
http://www.postimees.ee/teema/piibe_arrak

Eesti maalikunstnikud
Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1939
Vladimir Parvel

Vladimir Parvel (aastani 1938 Vladimir Bartels, seejärel Valdemar Bartels, vene Владимир Юлиусович (Юльевич) Парвель; 12. november / 25. november 1908 Peterburi – 4. juuli 1971) oli vene päritolu Eesti filmioperaator, -režissöör ja stsenarist.

Ta sündis Peterburis linnahaigla arsti perekonnas. Pärast vanemate asumist Eestisse lõpetas ta 1929. aastal Tallinna Vene Ühisgümnaasiumi. Seejärel õppis ta Tartu Ülikoolis: aastatel 1929–1930 õigusteaduskonnas, 1930–1931 arstiteaduskonnas, 1931–1935 majandust ja 1935–1937 uuesti õigusteadust; ühelgi erialal ta ülikooli ei lõpetanud. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi Põhjala.

Ta alustas loomingulist tegevust 1937. aastal operaatorina stuudios Eesti Kultuurfilm, kus tema juhendaja oli Konstantin Märska. Samal aastal valminud vaatefilm "Vilsandi linnuriik", mis oli üks esimesi Eesti loodusfilme, sai auhinna kultuurfilmide festivalil Hamburgis. Teise maailmasõja ajal tegutses ta rindeoperaatorina.

Ta oli Tallinnfilmi esimene direktor (täpsemalt direktori kohusetäitja) perioodil 19. märtsist 1945 kuni 31. detsembrini 1946. Hiljem Tallinnfilmi stuudio partorg.

Vladimir Parvel suri 4. juulil 1971 ja ta maeti 7. juulil 1971 Pärnamäe kalmistule.

Tunnustus 
 1965 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

Viited

Välislingid

Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944

Venemaa inimesed
Eesti filmioperaatorid
Eesti filmilavastajad
Eesti stsenaristid
EÜS Põhjala liikmed
Eestistatud nimega inimesed
Pärnamäe kalmistule maetud
Sündinud 1908
Surnud 1971
Ivar Brok

Ivar Brok (20. juuli 1977 – 23. mai 2008) oli Eesti sõjaväelane (vanemveebel).

Brok hukkus Afganistanis välismissioonil, kui ta Helmandi provintsis sai laadimistööde käigus raskelt vigastada ja suri hiljem saadud vigastustesse. Broki matused olid Tallinna Jaani kirikus. Hiljem samal päeval maeti ta oma kodukoha Ambla kalmistule Järvamaal.

Tunnustused
Brok sai 2008. aastal Kotkaristi kuldristi mõõkadega

Viited

Eesti sõjaväelased
Kotkaristi kuldristi kavalerid
Ambla kalmistule maetud
Sündinud 1977
Surnud 2008
Eleon

Eleon on tuulegeneraatoreid tootev Eesti tööstusettevõte. Selle juhatuse liikmed on Oleg Sõnajalg ja Andres Sõnajalg.

Alates 2007. aastast on see Wind Europe'i liige, 2014. aastast Eesti Tuuleenergia Assotsiatsiooni liige.

2008. aastast teeb Eleon koostööd Aalto Ülikooliga.

Eleon AS asutati 2007. aastal. Selles ettevõttes on välja arendanud ja toodetakse Eestis multimegavatt-klassi elektrituulikuid.

2013. aastal püsitati Saaremaal asuvas Salme tuulepargis esimene Eleoni tehnoloogial põhinev 3M116-tuulik.

Eleonil on plaanis rajada 30 Eleoni 3.4M tüüpi tuulikust koosnev Aidu tuulepark, mida ta hakkas arendama 2014. aastal.

2019. aasta mais suleti oma tehas Loos ja viidi tootmine üle Hiinasse ja Malaisiasse. Tehas rajati 2016. aastal.

2020. aastal sõlmis Eleoni AS koostöökokkuleppe Hiina ettevõttega Chinese State Shipbuilding Corporation (CSSC) ja neil on plaanis rajada uus tehas.

Viited

Välislingid
 http://www.postimees.ee/2625684/pildid-sonajalgade-mammuttuulik-sai-75-tonnise-rootori

Eesti tööstusettevõtted
Eesti masinatööstus
Lembit Sibul

Lembit Sibul (14. jaanuar 1947 – 2. oktoober 2001) oli eesti humorist ja näitleja. 

Ta kirjutas humoreske ning esitas neid sageli ise estraadietendustel ja huumorisaates "Meelejahutaja".

Ta on olnud Mustpeade Maja kultuuritoimetaja ning teinud koostööd ansambliga Kukerpillid.

Aastatel 2000–2001 oli ta ajakirja Pikker toimetaja.

Looming
"Erakõned". Meelejahutaja raamatukogu nr 16. Meelejahutaja. Tallinn 1993
"Ja videvikust tõuseb päike kui kuldne sibul". Tallinn 2000

Tunnustus
1997 – Meie Mats

Mälestuse jäädvustamine
Jõhvis korraldati 2002. aastal Lembit Sibula mälestuseks huumorivõistlus.

Isiklikku
Tema ema oli laulja Leida Sibul.

Viited

Välislingid
"Humorist Lembit Sibul". Foto: Kalju Suur, 2003. Rahvusarhiivi fotode andmebaas
Kadri Jakobson. "Sibula Lempsi ei ole enam." Õhtuleht, 6. oktoober 2001
Haud Tallinna Rahumäe kalmistul

Eesti humoristid
Eesti näitlejad
Rahumäe kalmistule maetud
Sündinud 1947
Surnud 2001
Ilmaneitsi

Ilmaneitsi on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg". Kirjelduse tema kohta on andnud ka Matthias Johann Eisen oma kirjutistes Eesti mütoloogiast.

Ilmaneitsit on mainitud rahvuseepose kümnendas loos (Kikerpära soo.  Vetevaimu kuld.  Jõukatsujad.  Võlatasumine Soome.  Ilmaneitsi sõrmus.)

Kalevipoeg 

Kalevipoeg saatis Alevipoja Soome sepale mõõga eest tasu viima, otsustas rajada rahvale varjupaikasid ning heidab puhkama. Kuu paistel ilmub Ilmaneitsi.
Ilmaneitsike ilusa,
Kõue tütar käharpeaga,
Sinisirje linnukene,
Lendas palju, liugles palju, 
Ilmaneitsi märkas kaevu ja tahtis võtta keelekastet. Metsapoeg märkas seda ning tahtis aidata kaevust vett vinnata. Ilmaneitsi ehmatas ja kaotas sõrmuse kaevu. Kalevipoeg kuulis Ilmaneitsi kurvastamist ja tuli asja uurima. Murest aru saades hüppas kalevipoeg kaevu. Sortsid märkasid seda ning rõõmustasid, et mees  läks lõksu.
Hiir on ise hüpand lõksu,
Karu kammitsa kaevusse!
Võtke kivi, vennikesed,
Kukutagem kukla peale,
Veskikivi kukutati kõrgelt kaevu, et see vägimehe kaela murraks. Mõne aja pärast kargas Kalevipoeg kaevust ja veskikivi oli tal sõrmes. Ta küsis Ilmaneitsilt üle:
Kõue tütar käharpeaga.....
Kas see sõrmus on sinulta,
Mis sul kaevu on kukkunud,
Vete alla on veerenud?

Setud 
Ilmade muutumine pani juba muistsed inimesed selle põhjust uurima. Setu rahvalaulud tunnevad nelja ilmaneitsit, kes kulla-, hõbeda- ja vasekanga kudumisega tegelevad. Kuna ilmaneitsi on väga ilus ja kaugelepaistev, meelitab ta palju kosilasi enda juurde, kes tulevad nii maalt, kui ka taeva alt. Setu rahvalaulud toovad välja, et kosjas käis ka päev, kuid Ilmatüdruk ei võtnud päeva peiuna vastu
päev peab hommikul vara tõusma ja õhtul hilja looja minema. Samuti tõukas ta eemale ka kuu: peab õhtul tõusma ja ööl kustuma.

Olemus 
Ilmaneiudude sündimise kohta teab eesti rahvalaul seletust anda: noor neiu ehtis ennast ja läks metsa marjule ning sai marjade söömisest ilusaks. Ilusaks saades sammub ta ilma äärele paistma ega tule vanemate kutse peale sealt enam tagasi. Võimalik, et rahvas arvas selle marja, mis neiu ilusaks tegi, ta ka maa pealt taevasse paistma tõstvat. 
Ilus, kaugelepaistev ilmaneitsi tõmbab magnetina palju kosilasi enese juurde. Tuleb kosilasi maa pealt ja taeva alt. Mõnel puhul hoopleb ilmaneitsi oma rikkusega, korra kaebab koguni vaesust. Üks rahvalaul laseb hoopleva ilmaneitsi tähele mehele minna. Teisel korral lubavad sugulased ehete puudust kaebavale ilmaneitsile kaasavara, aga ei anna midagi.

Viited

Kasutatud kirjandus 
  Johann Eisen, „Eesti mütoloogia”. Tallinn: Mats, 1995, 68-70

Kalevipoeg

Eesti mütoloogia
Tulutooja

Tulutoojat (ka tuluvedaja) on tegelane Eesti mütoloogias. Saarlased katsuvad tulutooja tegemisega suurendada põllusaaki.

Välimus 
Vilja valmimisel enne lõikust minnakse võõrale põllule, võetakse valmis viljapäid ja püütakse neist mingi looma sarnane kuju teha, kõige sagedamini kassi kuju. Kujule tehakse ainult 3 jalga. Kuju pannakse aiateiba otsa ja seda tehes peab ütlema: „Taevast tulgu, putku mingu!” Nii tekibki tulutooja.

Uskumused 
Saarlased usuvad, et tulutoojad toovad võõrastelt vilja oma tegijale, et see rikkaks teha. Oma viljapeadest tulutoojat aga ei valmistata, sest nii tuleks tulutooja omanikule vaid oma välja vilja.

Saarlased katsuvad tulutooja tegevusele tõkkeid panna. Käiakse aiateiba otsas seisvat tulutoojat otsima. Selle leidmise puhul hävitatakse tulutooja ning sellega lõppeb tulutooja tegevus.

Kasutatud kirjandus 
 Matthias Johann Eisen, „Eesti mütoloogia”. Tallinn: Mats, 1995, 87

Eesti mütoloogia
Viljaneitsi

Viljaneitsid on vilja haldjad, kes kaitsevad vilja. Vanemad allikad nimetavad neid ainult kahjutegevateks olevusteks, kes ilmuvad välja lõikuse ajal välja ja rikuvad vilja. Nende viibimist viljas märgates hüütakse neile kolm korda: Kulla neitsid, ärge tehke paha! (Osilana 1, lk 19).

Ohverdamine 
Rahvaluule korjandused näitavad aga, et viljaneitside tegevust tuleb laiendada. Nad ilmuvad välja kevadel, orase tärkamise ajal. Seemendamise eel palub põllumees neilt ette viljale sigidust, neile omal ajal ohvrit tõotades. Viljaneitside meel tuleb lahkeks muuta ja neid keelama kurja tegemast. Üheks ohverdamise võimaluseks on võtta pang vett, kuhu pannakse sisse mitut tõugu viljateri. Nendega minnakse nurmele, riputatakse vihaga vett igale poole põllule.

Veel teada 
Viljaneitside kõrval tuntakse ka viljahunti ehk vilja tõu järele, kus see hunt asub, rukki-, herne-, oahunti. Viljahundiga hirmutatakse lapsi, kui nad tahavad vilja sisse joosta. Viljahaldjas võtab endale neitsi kuju kõrval kahju teha püüdes hundi kuju.

Kasutatud kirjandus 
 Matthias Johann Eisen, "Eesti mütoloogia". Tallinn: Mats, 1995, 76

Eesti mütoloogia
Haldjad
Maahaldjas

Sageli ei osata maahaldjate ja maa all asujate vahel vahet teha. Vanal ajal meelitati maahaldjat ohvritega, kui ehitus käsil oli, kuna vastasel korral lõhkus ta öösel kõik ära, mis päeval tehtud. Kirikute ehitamisel ohverdati härgi, nurgakivi alla pandi hõbedat ja hõberaha. Isegi elumaja ehitamisel kuulati maahaljaid – sinna kuhu hobune seisma jäi palkidega, sinna võis ehitada.

Kasutatud kirjandus 
 Matthias Johann Eisen, „Eesti mütoloogia”. Tallinn: Mats, 1995, 56-59

Eesti mütoloogia
Haldjad
Anette Käis

Anette Käis (3. mai 1891 Leevi vald – 1. august 1942 Sverdlovski oblast) oli eesti pedagoog ja koolijuht.

Töökäik
1910-1912 Võru 1. algkooli õpetaja
1912-1922 Võru 1. algkooli juhataja
1922-1930 Võru Õpetajate Seminari harjutuskooli (võru har'otuskooli) juhataja 
1930-1931 Räpina algkooli õpetaja
1935-1936 Kurenurme algkooli õpetaja
1936-1941 Leevi algkooli õpetaja

Isiklikku
Tema esimene abikaasa oli gümnaasiumiõpetaja Vitold Budkovsky ja teine abikaasa oli pedagoog Johannes Käis.

Eesti pedagoogid
Eesti koolijuhid
Sündinud 1891
Surnud 1942
Mehdi Hasan

Mehdi Hasan (sündinud 1979) on Suurbritannia ajakirjanik.

Ta juhib muu hulgas telekanali Al Jazeera English jutusaadet "Head to Head".

Välislingid
 Head to Head

Suurbritannia ajakirjanikud
Sündinud 1979
Konserviavaja

Konserviavaja on tööriist plekist konservikarpide avamiseks.

Toidu konserveerimist plekktoosidesse kasutati juba 1772. aastal Hollandis, kuid esimesed konserviavajad patenteeriti alles 1855. aastal Inglismaal ja 1858 USA-s. Need olid kõigest lihtsa noa veidi muudetud variandid ja töötasid kangipõhimõttel. Tänapäeval tuntud terava äärega pöörleva kettaga konserviavaja patenteeriti 1870. aastal. Alguses peeti seda tavakasutaja jaoks liiga keeruliseks mehhanismiks. 1925. aastal lisati tööriista kindlamaks paigalpüsimiseks teine, hambuline rattake, mis muutis avaja käsitsemise lihtsamaks. Teise maailmasõja ajal loodi avajamudeleid sõjaväeliseks kasutamiseks. Neil oli lahti-kinni klapitav tera ja puudus pikk käepide, mille tõttu oli avaja väga väike. 1950. aastatel loodi elektrilised konserviavajad.

Tööriistad
Poti laat

Poti laat on traditsiooniline laat Raplamaal Märjamaa vallas, millele pandi alus 19. sajandi keskpaigas. Tänapäevani toimub see kord aastas augustikuus Vana-Vigala külas mõisa pargi lähedal.

Laat on tuntud oma mitmekesise ja meeleoluka laadaprogrammi poolest. Laadal müüakse omatoodangut, käsitööd, talukaupa, istikuid ja tööstuskaupu.

Ajalugu

1855. aastal mainitakse Vigala Poti laata samanimelise kõrtsi juures Tallinn-Pärnu maantee veerel (tänases Leibre külas). Laada tähtsaim kaup oli siis lina. Laadaplats oli üle maantee otse kõrtsi vastas. Sinna püstitati mõisa poolt paekivist kaubamaja.

2012. ja 2013. aastal jäi laat ära.
2014. aastal väisas laata Eesti Vabariigi põllumajandusminister
Ivari Padar, kes andis päeva juhile Tanel Paavelile intervjuu ja juhatas sisse kohalike pritsumeeste etteaste.

Viited

Märjamaa vald
Eesti laadad
Allan Martinson

Allan Martinson (sündinud 8. oktoobril 1966 Tartus) on eesti tehnoloogiaettevõtja ja investor.

Ta lõpetas aastal 1984 Tallinna 1. Keskkooli. Aastal 1991 lõpetas ta Moskva Riikliku Ülikooli arvutusmatemaatika ja küberneetika teaduskonna.

Ta on uudisteagentuuri Baltic News Service ja endise infotehnoloogiaettevõte MicroLink üks asutajaid.

Ta oli ettevõtte Starship Technologies COO (Chief Operating Officer).

Martinson oli ka Cherry Meedia OÜ üks investoreid ja endine juhatuse esimees.

Osaühing MTVP omanik, mille nimi võiks olla tuletatud kunagises äriühingust Martinson Trigon Venture Partners.

Tunnustus
 1999 aasta ärijuht
 2001 Auleegioni ordeni rüütliklass
2007 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk
 2013 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Isiklikku
Allan Martinson oli 2012-2018 abielus Karoli Hindriksiga Neil on ühine tütar (sündinud 2013).

Viited

Eesti ettevõtjad
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Auleegioni rüütlid
Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased
Moskva Riikliku Ülikooli vilistlased
Sündinud 1966
Henry Jackson Watt

Henry Jackson Watt (1879–1925) oli šoti päritolu eksperimentaalpsühholoog. 

Watt oli Oswald Külpe tudeng ja Würzburgi koolkonna liige. Teda tunnustatakse eeskätt tema teedrajavate uurimuste eest vaimse seisundi kohta probleemilahenduses, millele ta viitas mõistega Einstellung – seadumus. 

Selle aja võtmesõnaks olid "kujunditeta ideed". Kui varem arvati, et igale aistingule ja tajule peab vastama mingi välismaailma omadus (värv, heledus, kuju jne), siis Külpe avastas psüühilise seisundi, mis ei olnud kujundlik. Watt võttis kasutusele determineerivate assotsiatsioonide meetodi, mis vastandus Wundti ja Titcheneri arvamusele, et assotsiatsioonid moodustavad teadvuse kogu sisu. Koos Würzburgi koolkondlastega olid nad arvamusel, et assotsiativism ei selgita ära mõtlemise mõistet, kuna miski peab mõtet läbi assotsiatiivse võrgustiku õigesti juhendama, et inimene jõuaks õigete järeldusteni.

Biograafia 
Watt sündis ja kasvas üles Aberdeenis Šotimaal. Ta alustas oma õpinguid 1896. aastal Aberdeeni Ülikoolis, mille ta lõpetas filosoofiamagistrina 1900. aastal. Carl Stumpfi juhendamisel õppis ta 1901–1902 Berliini Ülikoolis, kuid liikus siis edasi Külpe ja Würzburgi juurde, kus lõpetas 1906. aastal doktorantuuri. Watti doktoritöö teemaks olid mõtteprotsessid ja probleemilahendus ("Experimentelle Beiträge zu einer Theorie des Denkens"). Ingliskeelne lühikokkuvõte tema tööst avaldati 1906. aastal ajakirjaartiklina "Eksperimentaalne panus mõtlemise teooriasse".

1907. aastal naasis Watt Inglismaale ning pidas psühhofüsioloogialoenguid Liverpooli Ülikoolis ja 1908. aastal psühholoogialoenguid Glasgow' Ülikoolis. 1909. aastal avaldas ta õpetajatele suunatud raamatu "Mälu majandus ja treenimine" ("The Economy and Training of Memory"). Ta külastas 1914. aastal Würzburgi, kui puhkes Esimene maailmasõda, ning ta paigutati tsiviilvanglasse, kus ta tervis sai jäädavalt kahjustada. Ta vabastati 1915. aastal ja ta naasis Glasgow'sse. Aastal 1917 avaldas ta teose "Helipsühholoogia" ("The Psychology of Sound") ja 1919. aastal "Muusikapsühholoogia" ("The Psychology of Music") – teemadel, mida ta oli viisteist aastat tagasi Stumfi juhendamisel uurinud.

Watt suri 1925. aastal 46-aastaselt. Pärast tema surma avaldati veel kaks raamatut: "Teadmiste sensoorne baas ja struktuur" ("The Sensory Basis and Structure of Knowledge") (1925) ja "Unenägude tavamõistus" ("The Commonsense of Dreams") (1929). Viimases neist pakkus Watt välja alternatiivi Sigmund Freudi unenägude tõlgendamise meetodile.

Viited 

Psühholoogid
Sündinud 1879
Surnud 1925
Anna Murdoch Mann

Anna Mann (sünninimi Anna Maria Torv, 1967–1999 kandis perekonnanime Murdoch; sündinud 30. juunil 1944 Glasgow's Šotimaal) on eesti päritolu ajakirjanik ja kirjanik.

Tunnustus
 1998 Püha Gregorius Suure ordu dame.

Isiklikku 
Tema isa oli Eestis sündinud merekaupmees Jacob Tõrv. Tema vennatütar on näitleja Anna Torv.

Aastail 1967–1999 oli ta abielus Austraalia meediamoguli Rupert Murdochiga, kellega tal on kolm last: Elisabeth, Lachlan ja James Murdoch. 
1999. aastal abiellus ta finantsist William Manniga. Abielupaar elab The Hamptonsis Long Islandil majas, mis varem kuulus filantroop Yasmin Aga Khanile.

Viited

Šoti kirjanikud
Ajakirjanikud
Sündinud 1944
Raimonds Vējonis

Raimonds Vējonis (sündinud 15. juunil 1966 Ostrovi rajoonis Pihkva oblastis Venemaal) on Läti poliitik. Ta oli 8. juulist 2015 kuni 8. juulini 2019 Läti president.

Raimonds Vējonis sündis 1966. aastal Ostrovi rajoonis Pihkva oblastis Venemaal, kuna tema isa oli seal Nõukogude armees. Lapsepõlve veetis ta Madona rajoonis Sarkaņis (asub praeguse haldusjaotuse järgi Sarkaņi vallas Madona piirkonnas). Ta lõpetas Madona 1. Keskkooli ja aastal 1989 Läti Riikliku Ülikooli bioloogiateaduskonna.

Ta on töötanud kooliõpetajana. Ta on olnud Madona duumasaadik ja Skulte sadama juhatuse liige.

2002–2011 oli ta Läti keskkonnaminister. 2014–2015 oli ta Laimdota Straujuma teises valitsuses kaitseminister. 3. juunil 2015 valiti ta Läti presidendiks.

Tunnustus
2018 – Vürst Jaroslav Targa I järgu orden 
2019 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
2019 – Tartu medal

Viited

Läti presidendid
Läti kaitseministrid
Läti pedagoogid
Läti bioloogid
Läti Ülikooli vilistlased
Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1966
ÜRO Keskkonnaprogramm

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Keskkonnaprogramm (ingliskeelne lühend UNEP) on ÜRO haru, mis koordineerib ÜRO keskkonnaprogrammi ja aitab arengumaades rakendada keskkonnasäästlikku metoodikat.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Keskkonnaprogrammi asutas Maurice Strong 1972. aasta juunis. Selle peakontor asub Keenia pealinnas Nairobis.

Peamised tegevusalad 
 Kliima soojenemine
 Looduskatastroofid ja konfliktid
 Ökosüsteemi majandamine
 Keskkonna ülevaatamine
 Kahjulikud ained
 Taaskasutuse tõhusus

Viited 

ÜRO
Valve Janov

Valve Janov (aastani 1955 Valve Moss 31. jaanuar 1921 Tartu – 18. september 2003 Tartu) oli eesti kunstnik.

Elulugu
Valve Janov omandas kunstihariduse aastatel 1938–1948 Kõrgemas Kunstikoolis Pallas ja Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis. Tema peamised õppejõud olid Johannes Võerahansu, Elmar Kits ja Ado Vabbe. Aastatel 1948–1972 töötas ta Tartus Askoli laboratooriumis arveametnikuna ja veterinaarbakterioloogia laboratooriumis laborandina. 

Kuulus 1960. aasta rühmitisse.

Janov oli üks Kunstiühingu Pallas (1999. aastani Tartu Kunstiühing) taastajaid 1988. aastal ja kauaaegne juhatuse liige.

Looming
Valve Janov lõi maastiku- ja linnavaateid, lillemaale, mängulisi fantaasiapilte. Ta alustas näitustel esinemist 1959. aastal. Esimene isikunäitus toimus koos Kaja Kärneriga 1971. aastal Tartu Kunstimuuseumis.

Ta oli alates 1969. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige ja alates 1992. aastast Tartu Kunstnike Liidu liige.

Tunnustus
2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
2001 – Ado Vabbe nimeline visuaalse kunsti aastapreemia

Välislingid 
 Tartu sõpruskond ja Ülo Sooster, näitus Kumu Kunstimuuseumis, 05.12.2014 – 29.03.2015

Eesti kunstnikud
Kõrgema Kunstikooli Pallas vilistlased (1919–1940)
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1921
Surnud 2003
Ingrid Lukas

Ingrid Lukas (sündinud 20. augustil 1984 Tallinnas) on eesti laulja-laulukirjutaja, pianist ja helilooja. 

Ta on elanud Šveitsis.

Diskograafia
2009 "We Need to Repeat" (album; Ronin Rhythm Records)
2009 "Solitude" - Metamorphosis" feat. Ingrid Lukas (singel; Double Moon Records & Jazzthing)
2011 "Silver Secrets" (album; Universal Music)
2012 "No Lie" - DJ Tatana feat. Ingrid Lukas (singel)

Välislingid
Ingrid Lukase koduleht

Eesti lauljad
Eesti pianistid
Eesti heliloojad
Sündinud 1984
Jüri Kerem

Jüri Kerem (24. aprill 1943 Tallinn – 8. september 1993) oli eesti karikaturist ja portreemaalija.

Ta lõpetas 1961. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja 1968. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi joonistusõpetajana.

Ta töötas aastaid kunstniku, kujundaja ja muudes ametites ajalehtedes Noorte Hääl, Rahva Hääl ja huumoriajakirjas Pikker.

Looming
Tema karikatuure ilmus paljudes väljaannetes. Lisaks iseloomulikule stiilile võis tema töid ära tunda signatuuri "lullu" järgi.

Ta kujundas ja illustreeris raamatuid ning oli ka viljakas eksliibrisekunstnik.

Teoseid
Toomas Kall. "Kuueteistkümnemäng" (karikatuurikogumik, joonistanud Hugo Hiibus, Edgar Valter, Olimar Kallas, Elle Tikerpäe, Heinrich Valk, Kurti Vool, Jüri Kerem, Kaja Põder, Rein Lauks, Priit Pärn, Mati Kütt, Toomas Kall, Ülo Emmus, Ilja Popovitš, Hillar Mets, Andrus Peegel). (Kunst. 1982
Jüri Kerem. "Viis eksliibrist Eesti kultuuritegelastele". 1987
Linnar Priimägi. "Savisaare mütoloogia & mütoloogiline Savisaar" (karikatuurikogumik, joonistanud Hugo Hiibus, Aimar Juuse, Jüri Kerem, Rein Lauks, Hillar Mets, Urmas Nemvalts, Rein Pakk, Andrus Peegel, Alfred Saldre, Rainer Sarnet, Marek Strandberg, Indrek Tegelmann. Kujundus Artur Borissenko, Andrus Peegel. Eesti Keskerakond. 1999
Ago Teder. "Isade foorum" (karikatuurid Jüri Kerem, Priit Pärn, Aldo Roomere, Kuulo Vahter ja Aarne Vasar). Rebellis. 2003. ISBN 9949100100

Näitusi
Ta osales paljudel karikatuurinäitustel nii Eestis kui ka välismaal.
1976 – "Meist ja meie linnast" (Tallinn)

Tunnustus
1976 – karikatuurivõistlus "Meist ja meie linnast". Tallinna Linna TSN Täitevkomitee Puhkeparkide Direktsiooni eripreemia

Isiklikku
Esimesest abielust metallikunstnik Marje Keremiga oli tal kaks last.

Teisest abielust klaasikunstnik Piret Keremiga oli tal samuti kaks last.

Välislingid
Kalju Leib. "Jüri Kerem oskas inimese sisse näha". Eesti Päevaleht, 24. aprill 2003
 Jüri Keremi teoseid ESTER-is
Haud Tallinna Metsakalmistul

Eesti karikaturistid
Eesti kunstnikud
Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased
Tallinna Ülikooli vilistlased
Sündinud 1943
Surnud 1993
Metsakalmistule maetud
Mari Käbin

Mari Käbin (sündinud 23. mail 1958 Tallinnas) on eesti ehtekunstnik ja raamatukujundaja. 

Tal on olnud isikunäitusi ja ta on olnud esindatud grupinäitustel muu hulgas Lätis, Leedus, Venemaal, Saksamaal ja USAs.

Tunnustus 

 2019 Ede Kurreli preemia

Isiklikku
Tema ema oli toimetaja ja tõlkija Maret Käbin.

Eesti kunstnikud
Raamatukujundajad
Sündinud 1958
Olev Roomet

Olev Roomet (13. detsember 1901 Simuna – 23. märts 1987 Tallinn) oli eesti viiuldaja, torupillimängija ja laulja (tenor).

Ta õppis viiulit Tallinna konservatooriumis Johannes Karl Paulseni juures. Aastatel 1940–1948 mängis ta ERSO-s.

Aastatel 1948–1975 oli ta Riikliku Akadeemilise Meeskoori laulja. 

1950. aastatel hakkas ta mängima ka torupilli. Pärast Aleksander Maakri surma 1968. aastal oli ta tol ajal ainus elav torupillimängija Eestis. 1970. aastatel õpetas ta välja mitmeid torupillimängijaid.

Tunnustus
1972 Eesti NSV teeneline kunstnik

Viited

Eesti muusikud
Eesti viiuldajad
Eesti Rahvusmeeskoori lauljad
Eesti NSV teenelised kunstnikud
Sündinud 1910
Surnud 1987
Paul Kostabi

Paul Kostabi (sündinud 1. oktoobril 1962 Whittieris, Californias) on eesti päritolu USA muusik, muusikaprodutsent ja helitehnik.

Tema vend on kunstnik ja helilooja Kalev Mark Kostabi.

Ta on kuulunud ansamblitesse Youth Gone Mad, White Zombie ja Psychotica. Praegu mängib ta ansamblites Kostabeats ja Dead Heavens.

Välislingid
Paul Kostabi – eesti päritolu Ameerika punkar, Mart Niineste, epl.delfi.ee, 3. mai 2008

Ameerika Ühendriikide muusikud
Ameerika Ühendriikide muusikaprodutsendid
Sündinud 1962
Peeter Võsu

Peeter Võsu (sündinud 9. märtsil 1958 Tallinnas) on eesti kristlik poliitik ja ettevõtja.

Koos Andres Võsuga asutasid nad 1991. aastal Eesti Kristliku Televisiooni.

Ta on olnud Erakonna Eesti Kristlikud Demokraadid esimees.

Ta on Jeruusalemma Rahvusvahelise Kristliku Suursaatkonna Eesti Osakonna esimees.

Erakond Eesti Kristlikud Demokraadid poliitikud
Eesti ettevõtjad
Sündinud 1958
Juhan Salum

Juhan Salum (sündinud 24. mail 1936) on Eesti riigiametnik.

Ta lõpetas 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

1992. aastal asus ta tööle Tööinspektsiooni tööõiguse osakonna juhatajana, aastatel 1992–1995 oli Tööinspektsiooni juurde moodustatud tööõigusnõukogu juht ja 1996–2007 Tööinspektsiooni peadirektori asetäitja.

Tunnustused
2007 Valgetähe V klassi teenetemärk töökeskkonna edendamise eest

Viited

Eesti riigiametnikud
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1936
Tantsija

Tantsija on inimene, kes tegeleb tantsimisega.

Naissoost tantsijat nimetatakse ka tantsijannaks või tantsijatariks.

Vaata ka
Tantsijate loend
Balletitantsija, baleriin
Köietantsija
Rahvatantsija
Soolotantsija
Stepptantsija
Võistlustantsija
Jüri Parik (bioloog)

Jüri Parik (sündinud 24. märtsil 1951 Türil) on Eesti bioloog-geneetik.

Elulugu
Lõpetas 1969 Tartu 5. Keskkooli, 1975 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia osakonna, M.Sc. (gen, 1998, TÜ), väitekiri "Meetodite modifitseerimisest geneetilistes uuringutes". Oli 1975–1976 Tartu Harjutuskooli õpetaja, 1976–1977 ÜMPI vaneminsener, 1977–1987 nooremteadur, 1987–1992 teadur, 1992–2005 MRI teadur, 2006– evolutsioonilise biol õppetooli lektor.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: populatsioonigeneetika; genoomi polümorfism ja inimkonna bioloogiline ajalugu. 60 teadustrükist.

Teoseid
 Characterization of agarose-type polysaccharidic fractions (kaasautorid A. Kollist, T. Püssa). // Proc. Est. Acad. Sci. Chem. 29 (1980) 3
 Polymorphism of alpha-1-antitrypsin in populations of pamir the reproductive compensation as a possible mechanism for maintaining the genetic diversity of populations for human pi genes (kaasautor). // Gen. 25 (1989) 12
 A manifold support for molecular-genetic reactions (kaasautor). // Anal. Biochem. 211 (1993) 1
 Deep common ancestry of Indian and western-Eurasian mitochondral DNA lineages (kaasautor). // Curr. Biol. 9 (1999) 22
 On the phylographic context of sex-specific genetic markers of Finno-Ugric populations (kaasautor). // The roots of peoples and languages of Northern Eurasia II–III. Tartu, 2000
 The emerging limbs and twigs of the East Asian mtDNA tree (kaasautor). // Mol. Biol. Evol. 19 (2002) 10
 Lab-specific mutation processes (kaasautor). // Human mitochondrial DNA and the evolution of Homo sapiens. Heidelberg 2006.

Viited

Kirjandus
 Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 125

Välislingid
 

Eesti geneetikud
Sündinud 1951
Aleksei Bubõr

Aleksei Fjodorovitš Bubõr (16. märts 1876 Jekaterinoslavi kubermang – 1919 Ukraina) oli vene arhitekt. 

Ta on projekteerinud linna- ja tööstusehitisi näiteks Peterburis, Tallinnas ja Sotšis. Paljusid töid tegi ta koos Nikolai Vassiljeviga ja L. A. Iljiniga.

Töid
Vanemuise väike maja, pärast 1904, koos Nikolai Vassiljeviga
Eesti Draamateatri hoone, Pärnu mnt 5 (1910, töö koos N. Vassiljeviga)
Tallinna Perekonnaseisuameti hoone, Pärnu mnt 67 (1910, töö koos N. Vassiljeviga)
...

Venemaa arhitektid
Sündinud 1876
Surnud 1919
Lydia Davis

Lydia Davis (sündinud 15. juulil 1947 Northamptonis Hampshire'i maakonnas Massachusettsi osariigis) on Ameerika Ühendriikide kirjanik ja tõlkija.

Ta on õppinud Barnard College'is New Yorgis.

Tema loomingust on eesti keeles ilmunud "Arved klaariks" ("Break It Down") aastal 2015 Loomingu Raamatukogus, inglise keelest tõlkinud Triin Tael.

Isiklikku 
Tema isa oli kirjanduskriitik ja inglise keele professor Robert Gorham Davis, ema Hope Hale Davis on lühijuttude autor ja kooliõpetaja. Ta oli aastast 1974 abielus Paul Benjamin Austeriga, abielust sündis poeg. Hiljem nad lahutasid ja ta abiellus Alan Cotega; ka sellest abielust sündis poeg.

Looming 
Tal on ilmunud kuus jutukogu.
 The Thirteenth Woman and Other Stories, Living Hand. 1976.
 Sketches for a Life of Wassilly. Station Hill Press. 1981.
 Story and Other Stories. The Figures. 1985.
 Break It Down. Farrar Straus Giroux. 1986.
 The End of the Story. Farrar Straus & Giroux. 1994.
 Almost No Memory. Farrar Straus & Giroux. 1997.

Viited

Ameerika Ühendriikide kirjanikud
Tõlkijad
Sündinud 1947
Pavel Antsiborenko

Pavel Antsiborenko (vene Павел Афанасьевич Анциборенко; 23. detsember 1925 Poltava oblast, Ukraina NSV – 19. august 1944) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane.

Ta langes Teises maailmasõjas Lüllemäe küla lähistel. Kuulutati postuumselt 24. märtsil 1945 Nõukogude Liidu kangelaseks koos Lenini ordeni ja Kuldtähe medali andmisega.

1967 avati Lüllemäe vennaskalmistul Pavel Antsiborenko mälestustahvel. 1976–1989 kandis Lüllemäe põhikool tema nime: Pavel Antsiborenko nimeline Lüllemäe 8-klassiline kool.

Viited

Välislingid 
 warheroes.ru: Анцеборенко Павел Афанасьевич

Nõukogude Liidu sõjaväelased
Sündinud 1925
Surnud 1944
SU-76

SU-76 oli Nõukogude Liidu liikursuurtükk. 

SU-76 esimene mudel ehitati tanki T-60 veermikule. T-60 veermikule ehitati esimesed 360 masinat, edasi ehitati 13 932 masinat tanki T-70 veermikule ja masin sai nimeks SU-76M. M tähendab Nõukogude Liidu sõjamasinate puhul moderniseerimist. Sellel masinal tähendas moderniseerimine seda, et kui esimestel 360 masinal oli meeskonnaruumil 7 mm paksusest terasest lagi, siis ülejäänud masinatel seda polnud. See liikursuurtükk oli relvastatud 76-mm suurtükiga ZIS-3.

Nõukogude Liidu suurtükiväerelvad
Tonybet

TonyBet on Leedu spordiennustuste ja internetikasiino ettevõte, mis loodi 2009. aastal pärast Omnibeti omandamist. Ettevõtte omanik on maailmakuulus pokkerimängija, poliitik ja filantroop Antanas "Tony G" Guoga. TonyBet on laienenud mitmesse Euroopa riiki, sealhulgas Eestisse.

TonyBet Eestis 
2012. aastal laienes rahvusvaheline kihlveokontor TonyBet Eestisse ning on Pafi ja Triobeti järel kolmas Eestis litsentseeritud spordiennustuste korraldaja. 
Eestis juhib TonyBeti endine tippjalgpallur Sergei Hohlov-Simson, kes aastatel 1992–2004 pidas Eesti koondise särgis 59 kohtumist ja lõi kaks väravat.

Spordile panustamine
2012. aastal avas TonyBet Eestis esimese spordiennustuse panustamispunkti Mustamäe tee 29. Panuseid on võimalik teha reaalajas toimuvate spordivõistluste peale. Vahendatakse maailmakuulsaid ennustusmänge nagu Supertoto ja SuperScore. Erinevalt harilikust spordiennustusest ei sõltu võidukoefitsiendid kihlveokontori poolt pakutavatest võidukoefitsientidest, vaid teiste mängijate võistluste või mängude ennustatud tulemustest.
TonyBet oli Eesti esimene spordiennustuste portaal, mis läks üle ID-kaardi põhisele registreerimisele ja kasutajatuvastusele, Eestis tegutsevatel internetimängude ja spordiennustuste portaalidel on hasartmänguseadusest tulenevalt kohustus kasutajad tuvastada ID-kaardi koopia esitades. Ettevõtte sai uuenduste loomisel innustust Eesti e-lahendustest. Lisaks ID-kaardi süsteemile integreeriti ka mobiil-ID võimalus.

Koostöö Eesti sportlastega ja sponsorlus
TonyBet toetab siinset sporti, olles muuhulgas BC Kalev/Cramo ja FC Levadia suursponsor. TonyBet toetab ka FC Levadia missiooni arendada jalgpalli ja siduda selle kaudu eri inimgruppe. Nende jalgpallikoolis omandab teadmisi ja kogemusi rohkem kui 300 noort jalgpallurit.
TonyBet on Eestis propageerinud ka korvpalli ja pokkerit. 2012. aastal pidas maailmakuulus pokkeristaar, TonyBeti omanik Tony G, kahevõistluse Eesti endise tippkorvpalluri Martin Müürsepaga. Duell koosnes Schnelli korvpalliväljakul alustatud kolmepunktivisete võistlusega ja lõppes Wabaduse kohvikus peetud pokkeriturniiriga.

Hiina pokkeri maailmameistrivõistlused
TonyBet korraldas ajaloo esimesed avatud kaartidega Hiina pokkeri maailmameistrivõistlused Kings' Casinos. Hiina pokkeri MM algab vahetult pärast maineka Maailma Pokkeriturnee (WPT) etappi ning toimub samaaegselt Euroopa Pokkeriturneega (EPT). Eestit esindas võistlusel Eesti mitmekordne pokkeri meister Marek Kolk. Turniiri võitis males naiste suurmeister Shahade, kes teenis 100 000 euro suuruse auhinnaraha.

Viited

Välislingid 
 Tonybeti koduleht

Veebisaidid
Meelelahutusettevõtted
Leedu ettevõtted
Lygumai

Lygumai on alev Leedus Pakruojise rajoonis, Lygumai valla halduskeskus. Alev asub Kruoja jõe kaldal.

Alevis on keskkool ja raamatukogu. Lygumais asub ettevõte, mis toodab piima. Vaatamisväärsuseks on uusgooti stiilis aastail 1908–1914 ehitatud katoliku kirik.

Ajalugu 

XV sajandil mainiti esmakordselt Leedu suurvürstidele kuulunud Lygumai mõisa. XVI sajandil läks see Viekavičiuste valdusse. Aastal 1523 püstitati Lygumaisse esimene puust kirik.

Aastal 1584 mainitakse Lygumaid kui alevit. Aastal 1646 sai alev turu. Aastal 1805 hakkas seal tegutsema kihelkonnakool, kus õppisid nii leedulased kui ka juudid. Alev põles aastail 1848 ja 1933; pärast teist tulekahju hakati Lygumaisse ehitama kivimaju.

Saksa okupatsioon algas Lygumais 2. augustil 1941. Pärast seda hukkasid Saksa okupatsiooniväed alevi lähistel 200 sealset juuti. Pärast sõda tegutsesid alevi lähistel Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Lygumai kohaliku kolhoosi keskasula.

Galerii

Viited

Välislingid 

Alev portaalis vietoves.Lt

Leedu alevid
Pakruojise rajoon
Igor Grafov

Igor Grafov (14. november 1923 Petrograd – 22. veebruar 1944) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane.

Igor Grafov langes 1944. aastal II maailmasõja lahingutes Eesti alal Narvas. Nooremleitnant Igor Grafov oli 203. õhutõrjepolgu seniitkuulipildurite rühma komandör, kui 1944. aasta veebruaris jõudis Punaarmee Narva jõe äärde,  õnnestus allüksusel jõgi ületada ja rajada Vaasa küla juures Vaasa sillapea, mille eesti SS-diviisi üksused likvideerisid 6. märtsiks. Igor Grafov langes lahinguis 22. veebruaril. Grafov on maetud ühishauda Kingissepas. 

1. juulil 1944 nimetati ta postuumselt Nõukogude Liidu kangelaseks. Tema hukkumiskohale oli talle Narvas püstitatud mälestusmärk. 16. augustil 2022 teatas Eesti peaminister Kaja Kallas monumendi eemaldamisest koos veel kuue Nõukogude monumendiga Narvas ja Narva-Jõesuus..

Tema auks on nimetatud tänav Peterburis ja Narvas (Igor Grafovi tänav).

Viited

Välislingid 
 http://www.warheroes.ru/hero/hero.asp?Hero_id=1105

Nõukogude Liidu sõjaväelased
Nõukogude Liidu kangelased
Narva ajalugu
Sündinud 1923
Surnud 1944
Mart Seim

Mart Seim (sündinud 24. oktoobril 1990 Rakveres) on Eesti tõstja.

Ta lõpetas aastal 2010 Tallinna 37. Keskkooli, ta on õppinud Tallinna Ülikoolis kehakultuuri.

Ta osaleb üle 105 kg kaalukategoorias.

Spordisaavutused 
Ta on võitnud viis korda Eesti meistrivõistlused tõstmises (2009, 2012, 2013, 2014 ja 2017).

Ta võitis Houstonis toimunud 2015. aasta maailmameistrivõistlustel tõstmises raskekaalu üldarvestuses algul pronksmedali, kuid dopinguga vahele jäänud Venemaa tõstja Aleksei Lovtševi tulemuste tühistamise järel kuulus Seimile hõbemedal. Tõukamises tuli Seim aga maailmameistriks ja sai väikese kuldmedali.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Norras Førdes võitis Mart Seim meeste üliraskekaalu (+105 kg) võistlusel pronksmedali. Neil võistlustel rebis ta 185 kg ja tõukas 239 kg, mis andis kogusummaks 424 kg. Tõukamises teenis Seim nn väikese hõbemedali.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros saavutas ta tõstmises kogusummas 430 kg pealt 7. koha.

2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel Horvaatias Splitis sai ta meeste üliraskekaalus (+105 kg) 5. koha. Neil võistlustel rebis ta 180 kg ja tõukas 246, mis andis kogusummaks 425 kg. Tõukamises teenis ta nn väikese hõbemedali. Temast rohkem tõukas Euroopa meistriks tulnud Laša Talahhadze, kes püstitas rebimises 217 kg-ga maailmarekordi ja tõukas 250 kg.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Anaheimis püstitas ta kolm Eesti rekordit ja sai meeste üliraskekaalus (+105 kg) viienda koha. Neil võistlustel rebis ta 191 kg ja tõukas 253, mis andis kogusummaks 444 kg. Tõukamises teenis Seim nn väikese hõbemedali.

Isiklikud rekordid 
 Rebimine 192 KG
 Tõukamine 253 kg
 Kogusumma 444 kg

Tunnustus
 2015 aasta meessportlane
 2016 Eesti Vabariigi spordipreemia

Isiklikku
Tema isa on tõstja Alar Seim ja vanaisa tõstja Georg Seim.

Viited

Eesti tõstjad
Rakverest pärit sportlased
Sündinud 1990
Euroopa Küberkuritegude Keskus

Euroopa Küberkuritegude Keskus (EC3 ehk EC³) on Euroopa Liidu alluvuses oleva Europoli allasutus, mille peakorter on Hollandis Haagis. Asutuse ülesandeks on piiriülese  küberkuritegevusevastase õigukaitsealase tegevuse koordineerimine ja tehnilise toe osutamine.

Viited

Välislingid
 EC3 ametlik koduleht
 Twitter profile of EC3 director Troels Ørting Jørgensen
 Komisjoni teatis Nõukogule ja Euroopa Parlamendile / Võitlus kuritegevusega digitaalajastul: küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse loomine / KOM(2012) 140 lõplik SELETUSKIRI (pdf)
 Euroopa küberkuritegude operatsioonil said kaks eestlast kahtlustuse Postimees, 19.05.2014

Euroopa Liidu institutsioonid
Švaabi kiri

Švaabi kiri on gooti kirja variant. See kujunes välja 15. sajandil ja oli Saksamaal levinuim kirjastiil, kuni asendus alates 16. sajandist fraktuuriga. Vähesel määral kasutati švaabi kirja kuni 20. sajandi keskpaigani.

Kirja saksakeelne nimi Schwabacher tuleneb Schwabachi linna nimest.

Vanim säilinud švaabi kirjas inkunaabel on pärit 1472. aastast.

Kiri
Kirjastiilid (paleograafia)
Growtopia

Growtopia on 2D-vaates vabavaraline liivakastimäng, mille arendajateks on Jaapani ettevõtted Robinson Technologies ja Hamumu Software.

2017. aasta mais müüdi mängu õigused Ubisoftile.

Mängu sisu
Growtopia on MUD-tüüpi (Multi-User Dimension/Domain) mäng, st et kõik mängijad on koos ühes serveris. Mängu eesmärk on asjade kogumine, kasvatades selleks seemnetest puid. Suureks kasvanud puust asjade kättesaamiseks tuleb seda korraks lüüa. Võimalik on käia ka teiste mängijate maailmades. Kõige hinnatumad asjad mängijatele on nn World Lockid, neid saab osta poest 2000 gemi eest. Toimuvad  hooajalised üritused.

Viited

Välislingid
Ametlik kodulehekülg 
Growtopia Wiki (inglise keeles)

Arvutimängud
Helen Hääl

Helen Hääl (sündinud 26. oktoobril 1978) on eesti jurist.

Ta on Tallinna 32. Keskkooli vilistlane.

Alates 2. märtsist 2000 on ta IRLi liige.

Ta on Eesti Advokatuuri liige alates 16. novembrist 2004. Samast kuupäevast oli tema kutsenimetus vandeadvokaadi vanemabi, alates 01.03.2018, seoses advokatuuriseaduse muudatusega (vandeadvokaadi vanemabi kutsenimetuse kaotamine), vandeadvokaadi abi. Ta tegutseb advokaadibüroos Concordia, kus nõustab peamiselt perekonna- ja pärimisõiguse valdkonnas. Ta on ka perelepitaja ja Eesti Lepitajate Ühingu esinaine.

2018. aasta novembris avaldas Hääl arvustuse ÜRO globaalse rändekompakti tõlke kohta, mida pidas eksitavalt tõlgituks. Hääle sõnul oli tekstis enam kui 80 korral tõlgitud ingliskeelse sõna "commitment" eestikeelseks vasteks sõna "pühenduma". Hääl osutab aga artiklis, et ingliskeelses juriidilises keeleruumis tähendab "commitment" siduvat kohustust.

Hääl on Eesti Reservohvitseride Kogu liige.

Viited

Publikatsioone
Kellel on õigus last lasteaiast ja koolist ära võtta?, Delfi, 29. märts 2013
Rändelepe on välisministeeriumi tõlkes kaduma läinud. Eesti võtaks kohustusi, mitte lihtsalt ei pühenduks EPL, 25.11.2018

Eesti advokaadid
Sündinud 1978
Kalmumäe kivikalme

Kalmumäe kivikalme (ka Ahli kivikalme või Kolu kivikalme; kultuurimälestiste riiklikus registris kivikalme "Kalmumägi") on muinasaegne kivikalme Lääne maakonnas Haapsalu linnas Kivikülas Kopli talu lähedal ja osaliselt Kolu külas. Kalme on arvele võetud kultuurimälestisena (nr 10097).

Muistis on dateeritud 7.-12. sajandisse.

Kirjeldus

Kalmeala on kagu-loode suunas umbes 100 m pikk ja 90 m lai. Muistis asetseb põhja-lõunasuunalise paekõrgendiku kõrgemas põhjaosas. Suurte kahjustuste tõttu on kivikalme halvasti säilinud.

Kaitse alla kuulub kirjeldatud ala ja vähemalt 10 m laiune vöönd selle ümber.

Arheoloogilised uuringud
1986. aasta suvel tehti kivikalmel arheoloogilised kaevamistööd. Sellega uuriti läbi 192 ruutmeetri suurune ala, kus on leitud 25–30 cm paksune kultuurikiht.

Arheoloogilised leiumaterjalid
Leiumaterjalis domineerivad peamiselt 11.-12. sajandi Lääne-Eesti kalmetele tüüpilised esemed: pronkspandlad, vöö vahelülid, naastud, Noad,krapid, mitut tüüpi Hoburaudsõled, mõõgatupeotsik, rõngassärgi katkend unikaalne pronksist linnupea (arvatavasti kotkapea). Vanimaks esemeks on hõbetraadiga mässitud rõngaspeanõel (7.-8. saj). Palju leiti hõbeesemeid: kolm hoburaudsõlge, sõrmus ja 2 münti (araabia ja anglosaksi). Leidude koguarv on 500.
Leidusid säilitatakse Läänemaa Muuseumis.

Viited

Kirjandus
Mati Mandel. Läänemaa 5.-13. sajandi kalmed. Eesti Ajaloomuuseum. Töid ajaloo alalt 5. Tallinn 2003. Lk 61–64.

Välislingid
 
Kivikalmest portaalis Läänemaa Arheoloogia

Eesti kalmistud
Haapsalu linn
Lääne maakonna kultuurimälestised
Eesti kivikalmed
Eesti arheoloogia
Ernst von Liphart

Ernst Friedrich von Liphart (26. august 1847 Tartu – 14. aprill 1932 Leningrad) oli vene kunstnik ja dekoraator.

Ta on õppinud Tartu Ülikooli joonistuskoolis Woldemar Friedrich Krügeri õpilasena.

1906–1929 oli ta Ermitaaži maaligalerii kuraator.

Viited 

Venemaa kunstnikud
Sündinud 1847
Surnud 1932
Kuraatorid
Dennis Nurkse

Dennis Nurkse (autorinimi D. Nurkse, ka Tõnis Nurkse; sündinud 1949) on eesti päritolu ameerika luuletaja. 

Ta on kaks korda pälvinud USA agentuuri National Endowment for the Arts auhinna. 

Ta on kirjutanud ka inimõigustest, sh eriti lasteõigustest.

Isiklikku
Tema isa oli eesti päritolu USA majandusteadlane Ragnar Wilhelm Nurkse.

Ameerika Ühendriikide luuletajad
Sündinud 1949
Olav Roots

Olav Roots (26. veebruar 1910 Uderna vald, Rõngu kihelkond, Tartumaa – 30. jaanuar 1974 Bogotá, Colombia) oli eesti dirigent, pianist ja helilooja.

Ta alustas klaveriõpinguid Pärnus, lõpetas aastal 1931 Tartu Kõrgema Muusikakooli klaveri- (Adelheid Hippiuse ja Artur Lemba klassis) ja kompositsioonierialal (Heino Elleri klassis); samuti lõpetas ta mõlemal erialal eksternina Tallinna Konservatooriumi. Aastatel 1933 ja 1935 täiendas ta end Pariisis (Alfred Cortot klaverikursustel) ning aastal 1937 Viinis Felix Weingartneri juures ja Salzburgis (dirigeerimiskursustel Nikolai Malko, Bruno Walteri jt juhendamisel).

Ta töötas aastatel 1931–1935 Tartu Kõrgemas Muusikakoolis klaveriõppejõuna ja aastatel 1931–1944 Tallinna Konservatooriumis ansambli- ja orkestriklassi õppejõuna.

1939–1944 oli ta Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri peadirigent.

Aastal 1944 põgenes ta Nõukogude võimu eest algul Rootsi, kus ta töötas Sigtunas lauluõpetajana, moodustas seal eesti pagulastest segakoori, ta juhatas Stockholmis ka eesti noortekoori. Rootsis olles tegutses ta peamiselt klaverisaatjana (koos Zelia Aumere, Ludvig Juhti ja teiste muusikutega), esines Rootsi Raadios ning klaverisolistina ka Taanis, Šveitsis, Saksamaal, Suurbritannias ja mujal.

Aastal 1952 kutsuti ta Lõuna-Ameerikasse Colombiasse Bogotásse Colombia Sümfooniaorkestri peadirigendiks, ta jäi sellele kohale surmani. Ta tõstis selle orkestri rahvusvahelisele tasemele, juhatas seda ka välisturneedel paljudes maades (sageli oli kavas ka eesti muusika). Lisaks töötas ta aastast 1957 Bogotá konservatooriumis koorijuhtimis- ja orkestratsiooniõppejõuna.

Eesti heliloojad
Eesti pianistid
Eesti dirigendid
Colombia muusikud
Eestlased Rootsis
Eestlased Colombias
Sündinud 1910
Surnud 1974
Paul Rohtlaan

Paul Rohtlaan (kuni 8. aprillini 1938 Paul Rothgänger; 10. jaanuar 1930 Tapa – 4. aprill 2020) oli eesti laevakapten.

Haridustee 
Ta õppis aastatel 1937–1943 Kadrina algkoolis, 1943–1945 Rakvere keskkoolis ja 1945–1950 Tallinna Merekoolis (sõjajärgne 1. lend)

Töökäik 
Paul Rohtlaan töötas 40 aastat Eesti Merelaevanduses. 

1. mail 1950, kui ta määrati III tüürimehena reservi, oli see veel Eesti Riiklik Merelaevandus.

1950. a. 30. detsembril saadeti ta laevale Korsun-Ševtšenkovski I klassi madruseks. 1951. aastal sai Paul Rohtlaan sama laeva III tüürimeheks. 
1953. aasta märtsis määrati ta II tüürimeheks aurulaevale Gattšina. 
1956. aasta augustis määrati Rohtlaan vanemtüürimeheks laevale Šemahha. 

1959 sai ta Eesti Merelaevanduse kaubalaeva Jaan Kreuks kapteniks.
Alates 1963. aastast oli Rohtlaan kaubalaeva Kõpu kapten. 

1986–1989 Nõukogude Liidu Mereministeeriumi esindaja Taanis, Kopenhaagenis 
1989–1990 Eesti Merelaevanduse Päästekoordinatsioonikeskuse ülem. 
1993–2003 töötas ta Eesti Rannavalve ja seejärel Veeteede Ameti valvekoordinaatorina. 

NLKP liige aastast 1960, EKP Keskkomitee liige 1964–1966.

Merereis ümber Aasia, Aafrika ja Euroopa 
1969. aasta augustis võttis Kõpu kursi Artikasse Kolõma jõele. Pärast kauba mahalaadimist selgus, et tagasitee oli jää poolt suletud. Mööda Põhja-mereteed  suunas minnes väljuti Vaiksele ookeanile. Külastades teel nelja Jaapani sadamat ja Singapuri, jõudis Kõpu viie kuu pärast tagasi Tallinna. Suessi kanal oli sõjategevuse tõttu suletud ja seepärast tuli sõita ka ümber Aafrika. Kokku läbiti 25 000 meremiili. 

See oli esimene Eesti Merelaevanduse laeva reis ümber Aasia, Aafrika ja Euroopa.

Tunnustus
 1963 – sotsialistliku töö kangelane

Kirjandus

Eesti laevakaptenid
Sotsialistliku töö kangelased
Lenini ordeni kavalerid
Eestistatud nimega inimesed
Pärnamäe kalmistule maetud
Sündinud 1930
Surnud 2020