Venemaa sissetung Ukrainasse

Venemaa sissetung Ukrainasse on 24. veebruaril 2022 alanud Venemaa sõjaline sissetung ja rünnak Ukraina iseseisvuse vastu. See on osa 2014. aastal alanud Vene-Ukraina sõjast, mille Venemaa valitsejad intensiivistasid 2021. aasta lõpus.


Eellugu

2021 
Kevadel 2021 täheldas USA ja Suurbritannia luure Venemaa vägede koondumist Ukraina piiri äärde. Märtsi alguses teatas Ukraina relvajõudude ülemjuhataja Ruslan Homtšak, et Venemaa on toonud Ukraina idapiiri lähedale ja Krimmi juurde 28 taktikalist pataljonigruppi (20–25 tuhat sõdurit). Aprilli alguses 2021 oli Ukraina piirivalveülema hinnangul Krimmis ja kuni 40 km kaugusel piirist kokku 85 000 Venemaa sõdurit. Venemaa sõdurite arv Ukraina piiri lähedal oli Valge Maja pressiesindaja Jen Psaki sõnul suurim pärast 2014. aastat. Venemaa pool kinnitas, et 2021. aastal viiakse Volgogradist Krimmi Feodossijasse üle õhudessantväelaste brigaad (umbes 4000 sõdurit). Vägesid toodi juurde isegi Siberist. Ukraina ja Lääne ametiisikute sõnul oli ebaselge, kas tegu on ettevalmistusega Ukraina ründamiseks; analüütikute arvates oli tegu pigem sõnumi saatmisega. Conflict Intelligence Teami analüütiku Ruslan Levijevi arvates tahtis Venemaa näidata, et tal on endiselt mõju Ukrainale, Ameerika Ühendriikidele ja teistele riikidele ega tolereeri sanktsioone ega muid aktsioone, mille eesmärk on sundida teda Krimmi Ukrainale tagastama või muutma asjade kulgu Ukrainas.

2021. aasta novembris ilmusid ajakirjandusse teated, et USA luureandmed näitasid Vene vägede koondumist Ukraina piiridele. USA hinnangul valmistus Venemaa juba siis ulatuslikuks sissetungiks Ukrainasse Krimmist, Venemaa piirilt ja Valgevene kaudu umbes 100 000 sõduriga. Lääneriigid alustasid konsultatsioone sanktsioonide ettevalmistamiseks sõjalise konflikti korral. Venemaa president Vladimir Putin eitas sissetungiplaane.

3. detsembril 2021 hindas USA sissetungivate vägede suuruseks 175 000 sõdurit. USA president Joe Biden teatas, et teeb sissetungi Venemaale väga raskeks.

Detsembris esitas Venemaa NATO-le, OSCE-le ja lääneriikidele ultimaatumi "julgeolekugarantiide" saamiseks, milles nõudis NATO taandumist Venemaa piiririikidest 1997. aasta piiridesse, avalikku loobumist NATO laienemisest (sh Ukraina, Gruusia ja Moldova liikmesuse välistamist) ning Venemaa suuremat sõnaõigust Euroopa julgeolekustruktuurides. Venemaa asevälisministri Aleksandr Gluško väitel pidid "ettepanekud" sõja ära hoidma. Ukraina avaldas soovi, et lääneriigid lükkaksid ebarealistlikud nõudmised tagasi. Jaanuaris toimunud NATO-Vene nõukogu istungi järel, kus ultimaatumile vastati suuliselt, soovis Venemaa kirjalikke vastuseid, mis olid samuti eitavad. Lisaks toimus 2021. aasta lõpus ja 2022. aasta alguses arvukalt mitmel tasemel kohtumisi Lääne ja Venemaa diplomaatide ja poliitikute vahel, kuid ükski neist ei lõppenud Vene võimude hinnangul neile rahuldavalt.

2022 
25. jaanuaril peetud lääneriikide juhtide videokõnes lepiti kokku ühises sanktsioonide rakendamises Venemaa sissetungi korral. Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen lubas Ukrainale uut 1,2 miljardi euro suurust finantsabipaketti.

Aastal 2022 suurendasid mitmed riigid relvatarneid Ukrainasse ja NATO tugevdas sõjalist valmisolekut Ukraina lähisriikides. Paljude riikide esindused alustasid hiljemalt veebruari keskel oma töötajate evakueerimist Ukrainast. Ühendkuningriik, Ühendriigid ja Iisrael viisid oma saatkonnad Lvivi, Ühendriigid hiljem Varssavisse. Paljude riikide saatkonnad palusid oma kodanikel vältida reisimist Ukrainasse või piirnevatesse Venemaa oblastitesse (sealhulgas Krasnodari kraisse), või sealt viivitamatult lahkuda. Mitmed Euroopa lennuettevõtted tühistasid oma lennud nii Ukraina pealinna Kiievisse kui ka Odessasse.

2022. aasta veebruari keskpaigaks oli Venemaa koondanud Ukraina põhja-, ida-, lõuna- ja edelapiiri lähedusse vähemalt 200 000 sõjaväelase suuruse väekontingendi ja jätkas vägede koondamist.

 13. veebruaril alustas OSCE oma töötajate evakueerimist Donetskist.
 18. veebruaril teatas Moskva toetatud Ida-Ukraina separatistide liider Denõss Pušõlin, et alustatud on piirkonna tsiviilelanikkonna (eelisjärjekorras naiste, laste ja eakate) tsentraliseeritud evakueerimisega Rostovi oblastisse Venemaal.
 19. veebruaril kirjutasid Ida-Ukraina separatistide liidrid Denõss Pušõlin (nn DRV) ja Leonid Passitšnõk (nn LRV) alla mobilisatsioonimäärustele, kutsudes 18-55-aastaseid mehi, kes suudavad relva käes hoida, endast teada andma sõjaväekomissariaatidele.
 20. veebruaril jäid Vene väed pärast õppusi ("Союзная решимость – 2022") edasi Valgevenesse.
 21. veebruaril andis Kreml teada, et Vladimir Putin plaanib tunnustada separatistlikke nn rahvavabariike Donbassis.
 22. veebruaril algas Vene vägede voorimine rahuvalvamise egiidi all Donbassi. Ameerika Ühendriigid teavitasid sanktsioonidest Donetski ja Luhanski piirkondadele, keelates nendega igasugused kaubandussuhted, nende rahastamise või sealsed investeeringud. Ukraina taotles Venemaa ebaseaduslike sammude tõttu ÜRO Julgeolekunõukogu erakorralise istungi kokku kutsumist. Berliin otsustas peatada Vene-Saksa gaasijuhtme Nord Stream 2 projekti, andmata sellele tegevusluba. Venemaa Riigiduuma ja Föderatsiooninõukogu toetasid mõlemad hääletusel nn rahvavabariikide tunnustamist, Venemaa loob nendega diplomaatilised suhted saatkondade tasemel. Ukraina Ülemraada esitas seaduseelnõu sõjaseisukorra väljakuulutamiseks Donetski ja Luhanski oblastis, transpordiühenduste peatamiseks Venemaaga ning riigipiiri sulgemiseks Valgevene ja Venemaaga.
 23. veebruaril alustati Ukrainas presidendi korraldusel reservväelaste teenistusse kutsumist, kuid president välistas esialgu üldmobilisatsiooni väljakuulutamise.

Sissetung

24. veebruar 

 24. veebruari varahommikul teatas Venemaa president Vladimir Putin eelsalvestatud videolõigus Venemaa sõjalisest sissetungist Ukrainasse, Putin lisas, et Venemaa tegevuse takistajad kutsuvad esile vastutegevuse, mida maailm pole eelnevalt näinud. Kremli pressiesindaja Dmitri Peskov väitis, et Venemaa presidendi Vladimir Putini eesmärk sissetungil olevat Ukraina "demilitariseerimine ja denatsifitseerimine", mis "kujutavat endast ohtu meie riigile ja rahvale". Samuti otsustavat sissetungi kestuse Putin ainuisikuliselt.
 Venemaa alustas relvastatud rünnakut umbes kell viis hommikul. Ligikaudu 90 kaug-, keskmaa ja ballistilist raketti (kl 18.00 seisuga) tabasid mitmeid eri piirkondi ja sõjalisi objekte Ukrainas, sealhulgas Odessat, Kiievit, Mariupolit ja Kramatorskit. Hukkus vähemalt kümmekond tsiviilisikut, vigastada sai 20 ja hukkus vähemalt 40 sõdurit. Kinnitamata andmetel jätkus põhja- ja lõunasuunalt alanud rünnak Kiievi suunas ka pärastlõunal, andmed poolte (inim)kaotuste kohta olid vasturääkivad.

 Venemaa ründas Ukrainale kuuluvat Zmijinõi saart, mida valvanud .
 Õhtuse seisuga jätkusid ägedad lahingud Tšernobõli tuumajaama ja Mariupoli ümbruses. BBC andmetel langes Tšornobõl vaenuväe kätte õhtuks. Ukraina oluline mahajäämus õhuväe osas, õhuväetõrjeväe rünnakute tõrje osas, võrreldes vaenuväega, raskendas vastupanu. Ühendkuningriik kehtestas piirangud Rotenbegride vastu.
 Rünnakule järgneval ööl teatasid ELi liidrid vastumeetmete kasutusele võtmisest.
 Sel päeval hukkus kokku kümneid tsiviilisikuid. Surma sai 137 Ukraina kaitsjat, haavata sai 316.
 Venemaa kasutab Ukrainas kobarlaskemoona, mille kasutamine on rahvusvahelise kokkuleppe kohaselt keelatud, kuna see ohustab valimatult kõiki, nii kaitseväge kui ka tsiviilelanikkonda ning mida võib seetõttu pidada sõjakuriteoks.

25. veebruar 
 Välisminister Lavrov kordas Moskvas korraldatud pressikonverentsil Venemaa varasemaid väiteid, mille kohaselt vallutava väe eesmärk on Ukraina demilitariseerimine ja denatsifitseerimine, mis võimaldaks ukrainlastel vabaneda rõhumisest ja otsustada ise oma saatuse üle.

26. veebruar 
 Sõja kolmandal päeval on kontroll nii pealinnas kui ka mujal olulistes keskustes olnud jätkuvalt Ukraina käes. Briti kaitseministeeriumi teatel asuvad Vene väed Kiievi keskusest 30 kilomeetri kaugusel.
 Rahvusvaheline häkkerite kollektiiv Anonymous teatab, et nad ründasid Vene telekanaleid.
 Ukraina andmetel on laupäeva, 26. veebruari hommikuks hukkunud 3500 Vene sõdurit, vahendas BBC Ukraina sõjaväe Facebooki postitust. Ligi 200 venelast on vangi võetud. Samuti on Ukraina sõjaväe teatel Venemaa kaotanud 14 lennukit, 8 helikopterit ja 102 tanki. Rahvusvahelisel meedial pole olnud võimalik neid arve sõltumatult kontrollida, lisas BBC. Venemaa pole seni hukkunuid tunnistanud.
 Ukraina luureohvitseri teabe kohaselt Riho Terrase vahendusel on Putin raevunud, sest arvas, et sõda läheb lihtsasti ja on 1-4 päevaga tehtud. Rakette peaks jaguma kõige rohkem kolmeks kuni neljaks päevaks. Järgmiste rakettide tootmine võtab aega 3-4 kuud, kuid Venemaa on toormaterjalide hankest kõrvaldatud.
 Ukraina president Zelenskõi lubas pressile, et Ukraina lööb Vene väed tagasi. Zelenskõi kutsus väljaspool Ukrainat elavaid mehi võitlusele: "Kõik, kes kaitsevad Ukrainat, on kangelased."
 Kiievi linnapea Vitali Klõtško kehtestas laupäeval, 26. veebruaril komandanditunni, mis kestab laupäeva õhtust esmaspäeva, 28. veebruari hommikuni. Kiiev valmistub järjekordseteks öisteks rünnakuteks.

27. veebruar 

 Venemaa öised rünnakud keskendusid lisaks lennuväljadele Kiievi ümbruses kütusehoidlatele ja torujuhtmetele: raketirünnakud tabasid Vassõlkivi naftahoidlat, Kiievi lähedal radioaktiivsete jäätmete hoidlat, samuti plahvatas Harkivis gaasitoru. Suurlinnad on Ukraina kontrolli all, kuid 27. veebruari hommikul sisenesid Vene väed Harkivi kesklinna.
 USA kaitseametnike hinnangul on Venemaa vägedel logistilisi probleeme ja ei suudeta vägesid kütusega varustada: enam kui pool Ukraina piiri taha koondatud relvajõududest on sisenenud riiki ning Moskval on vägede kütuse ja muu kulumaterjali logistikaga rohkem raskusi kui alguses näis plaanis olevat. Ekspertide hinnangul polnud Venemaa nii tõhusaks tõrjeks valmis ning suudab samal moel rünnakuga jätkata ligi nädala, olles seejärel sunnitud taganema või alustama rahuläbirääkimisi.
 Ukraina asepeaminister ja digisiirde minister teatas Ukraina IT-armee loomisest Venemaa küberrünnakute tõrjumiseks.
 Kell 12:46 teatas Zelenskõi, et Ukraina esitas Rahvusvahelisele Kohtule hagi Venemaa vastu.
 Pärastlõunal tuleb teade, et on kokku lepitud läbirääkimisdelegatsioonide kohtumine Valgevene piiril. Venemaa oli varem välja pakkunud läbirääkimised Valgevenes, Zelenskõi on öelnud, et keeldub vastaspoolega Valgevene territooriumil kohtumisest.
 27. veebruari seisuga oli Ukraina tervishoiuministeeriumi andmetel rünnakute tõttu hukkunud kokku 352 tsiviilisikut (nende hulgas 14 last), vigastatud 1684 inimest (nende hulgas 116 last).
 Ukraina presidendi kantselei juhataja nõuniku Oleksi Arestovõtši andmetel oli Venemaa vägede kaotusteks 27. veebruari õhtu seisuga elavjõudu 4500 inimest, nende seas 1500 hukkunut ja 3000 haavatut ning arvukalt tehnikat.
 Häkkerid ründavad Venemaa ministeeriumite, ametite ja telekanalite veebilehti, mitmete tegevus on blokeeritud. Väidetavalt pandi häkitud telekanalid edastama Ukraina laule.
 Ööl vastu 28. veebruari hävis lahingutegevuse tulemusel tekkinud tulekahjus Ivankivi muuseum, mille kogudesse kuulus arvukalt Marija Prõmatšenko teoseid. Hiljem selgus, et osa kunstiteostest jõudsid kohalikud elanikud päästa.

28. veebruar 

 Valgevenest anti Žõtomõri lennuvälja pihta öösel löök Iskanderi ballistiliste rakettidega – see on vastuolus Valgevene lubadusega esmaspäeval algavate relvarahukõneluste eel ja ajal hoiduda oma territooriumi kasutamisest õhu- ja raketirünnakuteks. Samal ajal väidavad allikad, et Valgevene valmistub esmaspäeval Venemaaga invasioonis ühinema.
 Vene väed üritasid öö jooksul Kiievi kaitsest läbi murda, kuid edutult.
 USA kaitseametnike hinnangul muutis Venemaa taktikat, asudes nüüd piirkondi pigem piirama, neid samas valimatult pommitades.
 28. veebruari hommikuks olid Venemaa väed Ukraina kaitseministeeriumi hinnangul kaotanud elavjõudu 5300 inimest ning hulgaliselt tehnikat.
 28. veebruaril hukkus Mariupoli piiramise käigus Ukraina snaipri käe läbi Venemaa kindralmajor Andrei Suhhovetski
 28. veebruaril toimus Ukraina-Valgevene piiril vaenupoolte delegatsioonide vahel ligikaudu 5 tundi kestnud läbirääkimiste I voor.
 Türgi nõustub Vene laevade ligipääsu Mustale merele osaliselt piirama.
 Ukraina president allkirjastas Ukraina ametliku taotluse Euroopa Liiduga liitumiseks.
 Ukraina suursaadik USA-s Oksana Markarova väitis, et Venemaa kasutas vaakumpommi, mis on Genfi konventsiooni järgi keelatud.
 Rahvusvaheline Kriminaalkohus alustab Ukrainas ametlikku juurdlust uurimaks sõjakuritegusid ja inimsusvastaseid kuritegusid.

1. märts 

 USA ei toeta Ukraina kohale lennukeelutsooni kehtestamist, kuna see tähendaks otseselt Venemaaga sõjalisse konflikti minemist.
 1. märtsi (teisipäeva) hommiku seisuga olid Venemaa väed kaotanud Ukraina kindralstaabi andmetel elavjõudu 5710 isikut (surnud ja haavatud), lisaks 198 tanki, 29 lennukit ja arvukalt muud tehnikat.
 Vene väed tegelevad endiselt pikaks veninud varustusliinide põhjustatud logistiliste probleemidega, jätkates samal ajal vägede koondamist Kiievi ümbrusse. Hoogustunud on kaudtuletegevus, eelkõige Harkivis, kus kasutatakse järjest enam mitmikraketiheitjaid.
 1. märtsi pärastlõunal tulistasid Venemaa väed Kiievi teletorni, mis viis teadmata ajaks rivist välja telekanalite edastamise. Raketirünnakus hukkus viis inimest. Presidendi kantselei juhataja Andri Jermaki sõnul sai tabamuse ka lähedal asuv Babõn Jari memoriaal.
 Venemaa on suurendanud vägede kohalolekut Ukrainas 40 protsendilt umbes 75 protsendini.
 Harkivi oblastivalitsuse hoonet tabas raketirünnak. Ka 1,5 miljoni valdavalt venekeelse elanikuga suurlinna teised osad olid pidevalt kaugtule all. Vähemalt 21 inimest on rünnakutes surma saanud ja 112 haavatud, teatas linnavalitsus.

2. märts 

 2. märtsi (kolmapäeva) varahommikul alustasid Vene väed Harkivi ründamist. Väidetavalt ründasid Vene sõjaväelased Harkivis sõjaväehaiglat. Harkivi kuberner Oleh Sõnegubov ütles, et venelased kannavad märkimisväärseid kaotusi.
 Vene väed on sisenenud Hersoni ja piiranud ümber Mariupoli. Viimast peetakse üheks tähtsamaks sihtmärgiks, seal on toimunud ägedad lahingud alates Vene vägede Ukrainasse sisenemisest. Mariupoli haaramine aitaks luua maismaakoridori Krimmi poolsaare ja oma mandriosa vahel.
 Putin allkirjastas dekreedi, millega Venemaa keelab eraisikutel viia riigist välja välisvaluutat sularahas või rahalistes instrumentides rohkem kui 10 000 dollarit.
 Venemaa ähvardab blokeerida venekeelse Vikipeedia artikli pärast, mis käsitleb Venemaa invasiooni Ukrainas.
 Lõunas on väed sisenenud Hersoni (oluline transpordisõlm, kus on jõesadam ja raudteeühendus).
 Kiievit pommitatakse, kuid lahinguid pole, väed seisavad samas kus päev varem. Oletatakse toidu- ja kütusepuudust. Sõja kuuendaks päevaks on Venemaa Ukrainasse viinud USA hinnangul 80% oma eelpositsioneeritud vägedest.
 Euroopa Liidu välispoliitika juht Josep Borell ning Bulgaaria, Poola ja Slovakkia teatavad, et vaatamata varasemale lubadusele ei anta oma sõjalennukeid Ukrainale.
 Ukrainasse jõudis kohale uus partii Eestist saadetud Javeline.
 Õhtul toimus plahvatus Kiievi raudteejaama kõrval. Raudteejaamas viibinud inimesed olid rünnaku ajal varjendis, mistõttu hukkunutest ja vigastatutest esialgu teateid pole. Raudteejaama kaudu toimub pidev tsiviilisikute evakueerimmine lääne poole. Kui esialgsetel andmetel oli tegemist mürsuplahvatusega, siis hiljem täpsustati, et tegemist võis olla õhutõrje poolt alla tulistatud raketi jäänustega, raketi sihtmärgiks võis olla Kaitseministeeriumi hoone.
 ÜRO peaassamblee mõistis Venemaa sissetungi Ukrainasse resolutsiooniga hukka. Resolutsiooni poolt oli 141 riiki, 34 erapooletud, viis (Venemaa, Valgevene, Põhja-Korea, Eritrea, Süüria) vastu.

3. märts 

 Mitmed Ukraina linnad said öösel Vene vägede rünnakute tõttu suuri kahjustusi. Kiievile maavägede pealetungi ei toimunud, kuid kaugtulega rünnati pealinna, Harkivit, Ohtõrkat ja Mariupolit. Kahjustada või otsetabamuse said teiste hulgas koolimajad, elumajad, katedraal.
 USA endise luurejuhi David Petraeuse hinnangul puudub Vene sõjaväel kontroll Ukraina õhuruumi üle tänu teiste riikide saadetud õhutõrjerelvadele.
 Ukraina riigiraudtee teatas, et saatis 20 külmutusvagunit Fastivi, Odessa Zastava, Podilski, Merefa ja Zaporižžja jaama vaenlase sõjaväelaste laipade transportimiseks. Kokku on võimalik nende vagunitega transportida ligikaudu 10 000 surnukeha. President Zelenskõi taunis 3. märtsi pärastlõunal antud pressikonverentsil teravalt vastaspoole praktikat seoses mobiilsete krematooriumide kasutamisega.
 Kuna Venemaa vägede raadioside on osaliselt avalik ja seda on võimalik pealt kuulata, salvestab Briti luureala ettevõte ShadowBreak kümneid tunde vägede suhtlust, mille põhjal väidab, et juhtimine on vilets, segadust palju, moraal madal, kõnedes valitseb kaos, mõned sõjaväelased kaebavad toidupuudust, nutavad ja tülitsevad, kohati keelduvad alluvad käskude täitmisest. Kritiseeritakse Vladimir Putinit, sh sageli ebatsensuursete väljenditega. Olevat komandöre, kes plaanivad kohe sõjast naastes armeest lahkuda.
 Õhtupoolikul toimus Valgevene piiril vastaspoolte vaheliste läbirääkimiste II voor, lepiti kokku humanitaarkoridoride loomises tsiviilelanikkonna evakueerimiseks.
 Eesti ettevõttele kuuluv, Panama lipu all sõitev kaubalaev uppus Mustal merel Odessa sadama lähedal pärast plahvatust.
 Venemaa on alates sissetungi algusest Ukraina vastu korraldanud rohkem kui 480 raketirünnakut.
 Venemaa väed saavad enda valdusse Hersoni linna koos sealse telejaamaga.

4. märts 

 Öösel sai tabamuse Zaporižžija tuumajaama juures olev õppehoone, puhkes põleng, vene väed said tuumajaama enda valdusse.
 Ukraina võimude hinnangul on Venemaa oma teise ešeloni juba käiku lasknud, samuti hinnatakse vene vägede kaotusi enam kui 10 000 sõjaväelaseni. Peamiselt keskendutakse Kiievi sissepiiramisele ja blokeeritud asulate vastupanu mahasurumisele, selle käigus on Vene armee ammendanud suurema osa oma operatiivreservist ning alustanud täiendavate vägede ja tehnika sissetoomist Lõuna ja Ida sõjaväeringkondadest Venemaal.
 Venemaa peatab gaasi pumpamise Jamal-Euroopa gaasitorusse, mille kaudu transporditakse gaasi Poola kaudu Saksamaale.
 Venemaa on riigis blokeerinud sõltumatud meediakanalid (näiteks raadiojaam Ehho Moskvõ ja telekanali Dožd) ning takistab venelastel ka sotsiaalmeedia (Twitter, Facebook, Instagram) kaudu Ukraina sõja kohta teabe hankimist. Lisaks on tõkestatud ligipääs lääne meediakanalitele (nt BBC, Deutsche Welle). Reedel kiidab Venemaa parlament heaks seaduseelnõu, mis kriminaliseerib riigis Ukraina sõjaga seotud valeuudiste levitamise, karistuseks süüdimõistmisel 10–15 aastat vangistust. Eelnõu kavatsetakse seadusena kehtestada laupäeval.
 Kuna nii Venemaa kui Ukraina on olulised nisueksportijad, hakkab nisu hind turgudel järsult tõusma, Chicago nisuhinnad tõusid kolmapäeval 7,1 protsenti ja jõudsid 11,34 dollarini buššeli kohta.
 Ukraina presidenti on üritatud kolm korda tappa, kuid tänu vihjetele on suudetud palgamõrvareid ennetada. Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu sekretäri Oleksi Danilovi sõnul saadakse infot FSB-lt. Presidenti on tapma saadetud Kremli rahastatud Wagneri palgasõdurid ja Tšetšeenia eriüksuslased.

5. märts 

 Venemaal kehtima hakanud seadusmuudatus, mis kriminaliseerib valeuudiste levitamise, sunnib mitmed lääne meediaväljaanded Venemaal tegevuse peatama, kuna ei saa sõltumatult uudiseid edastada. Washington Post ei lisa enam artiklitele autorite nimesid. Venemaa föderaalne infojärelevalve agentuur Roskomnadzor nõuab, et meediaväljaanded tohivad Ukraina sõja kohta avaldada ainult riigi allikatest saadud informatsiooni.
 Jätkub Kiievi ümber piiramine, Vene väed liiguvad teise, tõenäoliselt Južnoukrajinski tuumajaama suunas. Venemaa teatab ajutisest relvarahust Mariupolis ja Volnovahhas.
 Briti luure andmetel kontrollib Ukraina endiselt Harkivit, Tšernihivit ja Mariupolit. Tänavalahingud Sumõ linnas. Tõenäoliselt on need neli linna Vene vägede poolt ümber piiratud. Vene väed liiguvad lõunas sadamalinna Mõkolajivi poole.
 Vahemere idaossa saabub Prantsusmaa lennukikandja Charles de Gaulle. Tuumajõul liikuv laev kannab 40 lennukit, nende seas hävituslennukeid ja ründekoptereid, millega hakatakse heidutuse eesmärgil Mustal merel patrullima.
 Hersoni võimude teatel ei täida Venemaa läbirääkimistel antud lubadust humanitaarkoridore luua: Ukraina abiveokeid ei lase Vene väed oblastisse ja soovivad selle asemel enda masinatega sinna pääseda.
 Vene väed lasid Irpinis õhku tühja evakuatsioonirongi ja raudteerööpad, mis tegi võimatuks inimeste evakueerimise lääne poole raudteed mööda.
 Õhtul (sabat) külastas Putinit erinevatel andmetel 2,5 kuni 3 tundi kestnud lühivisiidil sõja algusest esimese lääneriikide liidrina Iisraeli peaminister Bennett, kes sõitis seejärel edasi Saksamaale.

 Naistepäevaeelsel kohtumisel Aerofloti naispersonaliga kinnitas Putin, et Ukraina demilitariseerimine jätkub peastaabi kavandatud plaani kohaselt. Putini sõnul seab Ukraina tegevus ohtu Ukraina riikluse säilimise.
 President Zelenskõil oli õhtul ligikaudu pool tundi kestnud virtuaalkohtumine videosilla vahendusel Ameerika Ühendriikide Kongressi enam kui 200 liikmega.
 Venemaa hoiatas Soomet ja Rootsit (Vene sõjalennukite tungimine Rootsi õhuruumi) NATO-ga liitumise eest.

6. märts 

 President Zelenskõil oli ligikaudu pool tundi kestnud telefonivestlus president Bideniga.
 Ukraina vägede peastaabi hinnangul on vastasvägede üks uus sihtmärk Kanivi hüdroelektrijaama ala. Viimase ööpäeva jooksul Vene väed suuri pealetunge ei korraldanud, küll aga korraldasid Ukraina väed vastupealetungi Harkivi lähedal, kus jõuti Venemaa piirini.
 Venemaal Belgorodis toimus võimas plahvatus. Linn asub Harkivist paarikümne kilomeetri kaugusel, see on üks Venemaa baase sõjas.
 USA ja Poola peavad läbirääkimisi Ukraina varustamiseks hävitajatega: Poola peaks andma oma Vene päritolu hävitajad Ukrainale ning USA oma F-16 lennukid Poolale.
 USA riigisekretär Blinken andis keskpäeval Moldova pealinnas Chișinăus koos Moldova peaminister Gavrilițaga asjakohase pressikonverentsi, kus mõlemad vastasid ajakirjanike küsimustele.
 Kõige raskem on olukord Mariupolis: see on ümber piiratud ja päevi kestnud Vene vägede poolt rusudeks pommitatud, palju on tsiviilohvreid. Kuigi tsiviilelanike linnast lahkumiseks on kahel korral kokku lepitud vaherahu, on Vene pool tule avanud ja evakueerimiskatsed ebaõnnestunud. Mariupoli elanikud on veeta, elektrita, kütteta ja pideva suurtüki- ning raketitule all.
 Vene väed ründavad endiselt tuumajaamu ja kasutavad neid vahebaasina, sest tuumaohu tõttu neid seal ei rünnata.
 Suleti viimane sõja kohta vaba infot edastanud Vene päritolu kanal, punkbändi Pussy Riot liikmete asutatud Mediazona.

7. märts 

 Venemaa valmistub Kiievi massiivseks ründamiseks, koondab vägesid ja kaasab selleks linnalahingute kogemusega Süürias võidelnud palgasõdureid, samal ajal valmistutakse pealetungiks Polissjas, Siverskis, Donetskis ja Tavrias. Polissja piirkonnas püüab Venemaa saavutada kontrolli Butša ja Irpini linna üle, jõuda sel moel Ukraina pealinnale lähemale. Valgevene territooriumilt varustatakse Tšornobõli keelutsooni kaudu Vene vägesid. Põhjas püüavad Venelased jõuda läbi Brovarski ja Borõspili rajooni Kiievi idaserva, saada kontroll Tšernihivi ja Sumõ linna üle. Vene väed rikuvad jätkuvalt humanitaarõigusi, ründavad tsiviilisikuid, võtavad naisi ja lapsi pantvangi ning paigutavad elurajoonidesse lõhkekehi.
 Ameerika Ühendriikide riigisekretär Antony Blinken külastab Leedut, Lätit ja Eestit.
 Türgi välisminister teatas kavast korraldada 10. märtsil Antalyas Ukraina ja Venemaa välisministri kohtumine.
 Valgevene piiril toimus vaenupoolte läbirääkimiste III voor.
 Ukraina mereväe erioperatsiooni tulemusena hävitati Vene mereväe patrull-laev "Vassili Bõkov", mis varem osales Maosaare ründamisel.

8. märts 

 Vene väed pole ööpäevaga oluliselt edasi liikunud, püüavad jätkuvalt luua maismaakoridori Krimmi poolsaare ja Venemaa mandriosa vahele. Ukraina relvajõudude hinnangul keskenduvad Vene väed Kiievile, Mariupolile ja Harkivile. Vene väed on ebaedust demoraliseeritud, kipuvad rüüstama ja rikkuma sõjakonflikte käsitlevat rahvusvahelist õigust: Harkivi, Sumõ, Tšernihivi ja Kiievi regioonis toimub Vene ajutiselt okupeeritud territooriumidel röövimine, vägivald kohalike vastu, eluruumide hõivamine, tsiviilobjektide mineerimine. Ukraina humanitaarkoridorid on jätkuvalt tule all, elanikele pakutakse võimalust lahkumiseks ainult Venemaa või Valgevene territooriumile.
 Kütuseettevõte Shell lõpetab Venemaal äritegevuse ning ei osta enam Venemaa naftat ega gaasi. Nädal varem loobus BP osalusest Vene kütuseettevõttes Rosneft. Venemaa asepeaminister Aleksandr Novak hoiatas, et Vene naftast loobumisel hind maailmaturul kahekordistub ning ähvardas samas, et Euroopat gaasiga varustav Nord Stream 1 võidakse sulgeda.
 Jaapani valitsus teatab soovist taastada kontroll Kuriili saarte üle – piirkonna valdamise pärast on toimunud vaidlused Venemaaga alates teisest maailmasõjast.
 Kuna Euroopa Liit tarnib suure osa kütusest (40% gaasist, 27% naftast) Venemaalt, ei toeta Saksamaa Venemaale naftaembargo kehtestamist. USA soovib Vene naftale impordikeeldu.
 President Biden teatas Valges Majas antud ennelõunasel pressikonverentsil ühinemisest Venemaa vastase naftaembargo jm sanktsioonidega; Biden märkis muu hulgas, et vene rubla väärtus on langenud alla ühe penni.
 President Zelenskõi esines videosilla vahendusel Ühendkuningriigi parlamendi alamkojale. House of Commons vastas presidendi pöördumisele püstitõusmise, kestva aplausi ja toetusavaldustega.

9. märts 

 Alates Venemaa vägede koondamisest piirile on Ukraina saanud 1,5 miljardi dollari väärtuses militaarabi.
 Sumõst õnnestus evakueerida 5000 inimest Poltavasse.
 Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuur (IAEA) kaotas teisipäeval kontakti Vene vägede kontrolli alla langenud Tšornobõli tuumajaama kiirgusvaatlusseadmetega. Ukraina energeetikaministri Herman Haluštšenko väitel piinavad Vene sõjaväelased Zaporižžja tuumajaama töötajaid, et sundida neid tegema avaldusi, neid on neli päeva hoitud pantvangis. Tuumajaamas on ligi 500 Vene sõdurit ja 50 üksust rasketehnikat.
 Vaatamata kõigi rünnakuks kogutud vägede viimisele Ukrainasse edenevad Vene väed NATO ametniku sõnul väga vaevaliselt ning NATO luurehinnangu järgi ei muutu vägede edenemine kiiremaks ka lähitulevikus. Lisaks võib lähipäevil arktiline õhumass tingimusi raskendada, kuna Vene väed pole selleks valmis, raskendatud tingimused ei tule võitlusvaimule kasuks.
 Venemaa vägedes hukkunute arv on proportsionaalselt suurem kui 10 aastat kestnud Afganistani sõjas: Ukraina võimude hinnangul on Venemaa vägedes ligi kahe nädalaga 12 000 hukkunut, Afganistani sõjas langes 10 aastaga ligi 15 000 Nõukogude Liidu sõdurit.
 Mariupoli kesklinnas asunud laste- ja sünnitushaiglat tabanud õhurünnak oli Vene poolele tulemuslik. Mariupoli tsiviilelanike evakueerimine oli üks kuuest Vene poole välja pakutud humanitaarkoridorist. Järgmisel päeval Türgis antud pressikonverentsil kinnitas Lavrov, et sünnitushaigla näol oli tegemist Ukraina armee baasiga.
 Washingtonis algas ennelõunal ligikaudu tund aega kestnud Ameerika Ühendriikide riigisekretäri ja Suurbritannia välisministri pressikonverents.
 ÜRO hinnangul on sõjapõgenike arv ületanud 2 miljoni piiri.

10. märts 

 Ukraina kiireloomulise maksebilansi vajaduse rahuldamiseks kiidab Rahvusvaheline Valuutafond heaks 1,4 miljardi dollari suuruse erakorralise abi. Ka USA Esindajatekoda määrab Ukrainale toetuse suuruses 13,6 miljardit dollarit, mis on mõeldud humanitaarabiks ja sõjaliseks toetuseks.
 Türgis toimuvate läbirääkimiste eel nõuab Ukraina Venemaa kapituleerumist ning keeldub Venemaa ultimatiivsest nõudest tunnustada Krimmi Venemaa osana ning separatistlikke Donetski ja Luhanski rahvavabariike iseseisvate riikidena. Läbirääkimised relvarahu ei toonud.
 Keskpäeval andsid Venemaa ja Ukraina välisminister Türgis pressikonverentsi. Lavrov kinnitas ajakirjaniku küsimusele vastates järjekordselt, et Mariupoli sünnitusmaja oli tegelikult Ukraina rahvuslaste (Azovi pataljon jt) militaarbaas, mille pommitamine oli õigustatud.
 USA asepresident nimetas Varssavis toimunud pressikonverentsil eelmisel päeval Mariupolis toimunut kuriteoks. Harris kinnitas MIM-104 Patriot süsteemide tarnet Poolale.
 Vene väed on enda väitel vallutanud osa Mariupolist.
 Ukraina peastaabi hinnangul on Vene väed osaliselt lahinguvõime kaotanud ning võtnud kasutusele reservid. Kaotusi on raske täpselt hinnata: Venemaa teatel on hukkunud 500, USA võimude hinnangul ligi 6000 ja Ukraina teatel 12 000 Vene sõjaväelast.

29. märts 
 Türgi pealinnas İstanbulis toimusid enam kui kahenädalase pausi järel pooltevahelised rahukõnelused, millel osales vaatlejana ka Roman Abramovitš.

12. aprill 
Vostotšnõi kosmodroomil Gagarini kosmoselennu aastapäeva tähistamisel koos Valgevene presidendiga töövisiidil viibinud Putin kinnitas, et Venemaa sissetung saavutab seatud "õilsad" eesmärgid. Ukrainaga peetavate läbirääkimiste kohta sõnas Putin, et need on jõudnud ummikusse. Mõni tund varem oli alustatud uurimist keemiarelva (valge fosfor) väidetava kasutamise kohta Vene vägede poolt Mariupoli piiramisel.

Rahvusvaheline vastukaja

Euroopa Liit 
27. veebruari õhtul teatas Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen Euroopa Liidu õhuruumi sulgemisest eranditult kõigile Venemaa õhusõidukitele ning Venemaa teabekanalite (RT, Sputnik) saadete edastamise keelustamisest Euroopa Liidu riikides; lisaks andis ta teada täiendavatest sanktsioonidest Valgevene režiimi vastu. Esmakordselt eraldati Euroopa Liidu eelarvest raha (~450 miljonit eurot) sõjatehnika soetamiseks, et seda Ukrainale saata. Ursula von der Leyen teatab 27. veebruaril, et Ukraina peaks kuuluma Euroopa Liitu, kuid ei kinnita selle liitumisprotsessi kiirendamist.

Muu maailm 
Paljud riigid kehtestasid Venemaale ning Valgevenele sanktsioone, blokeerisid osaliselt SWIFT-ist, külmutasid Venemaa keskpanga välisvaluuta reservid, samuti saatsid relvaabi näiteks Rootsi, Saksamaa, Holland, USA jt. Meeleavaldused Ukraina toetuseks toimusid üle maailma. Saksamaal peatati Vene gaasijuhtme Nord Stream 2 heakskiit.

27. veebruaril toimusid Venemaal sõjavastased meeleavaldused 48 linnas, kus politsei pidas nendel kinni üle 2000 inimese. Alates Venemaa sissetungi algusest on Venemaa sõjavastastel meelevaldustel kinni peetud üle 5500 inimese.

NATO suurendas vägede koosseisu Venemaaga piirnevatel aladel, mitmed riigid suurendavad oma kaitsekulutuste osakaalu SKP-st.

ÜRO Julgeolekunõukogus püüti võtta vastu resolutsioon, mis mõistaks Ukrainasse tungimise hukka, kuid Venemaa blokeeris selle. Ukraina küsimus saadeti edasi ÜRO peaassamblee erakorralisele istungile, mis on esimene erakorraline istung pärast 1982. aasta Iisraeli okupatsiooni Golani kõrgendikel.

28. veebruaril teatas Šveits, et hoolimata oma neutraliteedi poliitikast liitub ta Euroopa Liidu sanktsioonidega, külmutab venelaste varad ja sulgeb Venemaa lennukitele õhuruumi, põhjendades, et see ei lähe neutraliteedipõhimõttega vastuollu, kuna kaitseb sellega rahvusvahelist õigust. Samal päeval käivitas rahvusvahelise kriminaalkohtu (ICC) peaprokurör Karim A.A. Khan protseduurid, mis võivad viia Venemaa vallandatud sõjategevuse uurimisele Ukrainas, kuna on põhjust arvata, et sõja käigus on toime pandud nii sõjakuritegusid kui ka inimsusvastaseid kuritegusid.

2. märtsil sulges USA oma õhuruumi Venemaa lennukitele.

Reaktsioon Eestis 

26. veebruaril toimusid üle Eesti Ukraina toetuseks meeleavaldused, politsei hinnangul võis Vabaduse väljakul olla 30 000 inimest. Samuti saadeti relvaabi ning korraldati raha, riiete ja tekkide kogumist. Koos teiste Balti riikidega otsustati õhuruum Vene lennukitele sulgeda. Reageeriti ka kultuuri- ja spordivaldkonnas, loobuti Venemaa ja Valgevene esinejatest ja sportlastest võistlustel ning kontsertidel.

Huvi kaitseliidu ja naiskodukaitsega liitumise vastu kasvas hüppeliselt.

Abisaadetised 

Eestlased olid kogunud 5. märtsi seisuga suuremate organisatsioonide kaudu Ukraina toetuseks ligi 6 miljonit eurot, lisaks muud humanitaarabi. Abiorganisatsioonide vahendusel pakuti Ukraina põgenikele elukohti ligi 1600, töökohti 800, vabatahtliku abilisena on ennast kirja pannud 1500 inimest.

Mai alguseks oli Eesti andnud Ukrainale kokku 230 miljoni euro väärtuses relvastust ja laskemoona. Novembris ligines sõjalise abi ulatus 300 miljonile eurole.

Augusti alguseks oli Eesti Pagulasabi oma rahapõhise abiprogrammiga jõudnud enam kui 43 500 leibkonnani ja laiali jaganud üle 21,5 miljoni euro.

Poliitilised seisukohavõtud 

Eesti Riigikogu tegi kaks avaldust seoses Venemaa sissetungieelse vägede koondamisega ning 2022. aastal Ukraina vastu rünnaku alustamisega, milles avaldas toetust Ukraina territoriaalsele terviklikkusele ja mõistis hukka Venemaa Föderatsiooni alustatud sõja. Mõlemad avaldused võeti vastu. Samas jätsid 9 saadikut: Natalia Malleus, Igor Kravtšenko, Oudekki Loone, Mihhail Stalnuhhin, Maria Jufereva-Skuratovski, Dmitri Dmitrijev, Andrei Korobeinik, Martin Repinski ja Siret Kotka mõlemad avaldused allkirjastamata ja poolthääleta.

21. aprillil tunnistas Eesti Riigikogu 86 poolthäälega Venemaa sõjalise ja poliitilise tegevuse Ukraina rahva vastaseks genotsiidiks.

Sõjapõgenikud Eestis 
Politsei- ja piirivalveamet loobus 27. veebruaril Eestis viibivatelt Ukraina elanikelt viisapikenduse nõudmisest. Eestis oli lühiajaline töötamine registreeritud üle 16 tuhandel Ukraina kodanikul, umbes 10 000 Ukraina kodanikul oli tähtajaline elamisluba ning 4000 Ukraina kodanikul kehtiv pikaajalise elaniku elamisluba. Siseminister teatas, et riik on valmis vastu võtma 2000 põgenikku. Mai alguseks oli Eestisse jõudnud ligi 35 000 Ukraina sõjapõgenikku.

Perioodil 27. veebruarist kuni 20. juunini saabus Eestisse 72 338 sõjapõgenikku Ukrainast, kellest jäi Eestisse pidama 43 123 inimest. 11. augusti seisuga oli Eestisse jäänud sõjapõgenike arv ületanud 50 000 piiri. Samal ajal oli Leedus ligi 62 000, Rootsis ligi 44 000, Lätis ligi 36 000 ja Soomes ligi 30 000 sõjapõgenikku.

Ülikoolid 
Tartu Ülikool teatas 9. märtsil, et piirab Venemaa ja Valgevene kodanike vastuvõttu alates 2022. aasta sügisest: TÜ-sse pääsevad nüüd vaid Euroopa Liidu elamisloa või pikaajalise viisaga kandideerijad. 2021. aastal oli Tartu Ülikooli 13 909 tudengist 1746 välisüliõpilast, neist 268 Venemaalt. Märtsi algul teatas TÜ Ukraina stipendiumifondi loomisest, et toetada Ukraina päritolu üliõpilasi, samuti vabastas nad 2022. aastaks õppemaksust, pakub võimalust taotleda eritoetust, pikendas nende vastuvõtuperioodi, lõi tasuta lisaõppekohad, pakub töökohti sealt saabunud akadeemilistele töötajatele ning peatas koos teiste Eesti ülikoolidega koostöö Venemaa ja Valgevene ülikoolidega. Vabariigi president, endine Tartu Ülikooli rektor Alar Karis peab vastuoluliseks ülikooli otsust piirata Venemaa ja Valgevene kodanike vastuvõttu ning leiab, et otsus tuleb millalgi üle vaadata. Tallinna Tehnikaülikool kavatseb samuti Venemaa kodanike bakalaureuse ja magistriõppesse vastuvõtust loobuda.

Mõju Venemaale 
28. veebruari hommikul langes sanktsioonide mõjul rubla kurss dollari suhtes üle 30 protsendi, selle väärtus langes börsivälises kauplemises ajaloo madalaimale tasemele, Venemaa keskpank keelas Moskva börsil kauplemist alustada. Analüütikute hinnangul algas suuremahuline raha väljavool Venemaalt, suuremad lääne investorid lahkuvad Vene turult. Majandusanalüütik Heido Vitsuri sõnul mõjutavad rubla kukkumine ja börsi langus riigisisest majandustegevust vähe, suurema, samas pikema mõjuga on rahvusvahelist äri piiravad sanktsioonid, samuti USA keeld Venemaa keskpanga tehingutes kasutada dollarit.

Nord Stream 2 AG esitab 1. märtsil pankrotiavalduse, kuna sanktsioonide tõttu pole gaasitarnijal võimalik tegutseda. Gazpromi gaasitoru Nord Stream 2 ehitus Venemaalt Saksamaale jõudis 2021. aasta septembris lõpule, ehitamine läks maksma ligi 10 miljardit dollarit. Kuid veebruaris teatas Saksamaa kantsler Olaf Scholz, et peatatakse gaasijuhtme sertifitseerimisprotsess.

Venemaa suurim autotootja AvtoVAZ peatab 3. märtsil elektroonikakomponentide puuduse tõttu neljaks päevaks tootmise. Mõned päevad varem piirasid välismaised autotootjad Venemaale autode müüki ning tõstsid hindu.

Suuremad kaupluseketid Venemaal hakkavad 4. märtsil piirama esmavajalike toidukaupade müüki.

Märgatavalt on suurenenud Venemaalt väljaränne, bussireisid Eesti ja Venemaa vahel on kahekordistunud. Ränne ei alanud sõja algusega, vaid sanktsioonide kehtestamisega, teise laine tekitas rubla kursi langus. Piiriületajad on nii venelased kui ka Venemaal elanud välismaalased, kes lennuliikluse katkemise tõttu püüavad maismaad pidi Venemaalt lahkuda.

Hulk Lääne suurettevõtteid teatab Venemaal ja Valgevenes tegevuse lõpetamisest või peatamisest: kütuseettevõtted, tehnoloogiafirmad, toidu- ja joogitootjad.

Reitinguagentuurid Fitch ja Moody's langetasid 9. märtsil Venemaa riigireitingu tasemelt B vastavalt tasemele C ja Ca, ennustades, et riik on sanktsioonide ja piirangute tõttu peagi maksejõuetu.

Vaata ka 
 pealetung Kiievile (2022)
 Kiievi lahing (2022)
 Vene-Ukraina sõja lõunarinne
 Vene-Ukraina sõja idarinne
 Hersoni lahing
 Kiievi kummitus
 Maosaare ründamine
 Budapesti memorandum
 Minski kokkulepped
 Euromaidan
 valge-sini-valge lipp

Viited

Välislingid 

 26. veebruar 2022, 14.03, Kaitseväe luurekeskuse ülevaade olukorrast Ukrainas, 26. veebruar 2022 hommikuse seisuga jätkub ulatuslik Venemaa Föderatsiooni sõjaline agressioon Ukrainas.
 Aktualisiert am 26.02.2022-19:41, Von Konrad Schuller und Peter Carstens, Ampel ändert Kurs : Berlin schickt Kiew 500 Stinger-Raketen und weitere Waffen, faz.net
 Russia-Ukraine War: Drone shots of British forces arriving at Estonia, YouTube'i video (1:11), 25. veebruar 2022
 Ukraine live updates: Putin puts nuclear deterrent on 'special alert' - BBC News, 27. veebruar 2022
 Paul Kirby. Why is Russia invading Ukraine and what does Putin want? BBC News, 27. veebruar 2022
 Live Briefing: Ukraine Under Attack. RFE/RL, 28. veebruar 2022
 Russia invades Ukraine. Reuters, 10. märts 2022
 "Suur sissevaade salamaailma  Kuidas käib Eestis sõjaaja kriisijuhtimine? Järgmised pool aastat võivad määrata meie tuleviku Eesti Ekspress, 23. märts 2022
 Ukraine war in maps: Tracking the Russian invasion. BBC News, 29. märts 2022
 Sarah Rainsford. Putin and Peter the Great: Russian leader likens himself to 18th Century tsar. BBC News, 11. juuni 2022
  Live Briefing: Russia Invades Ukraine. RFE/RL, 16. september 2022
 Ukraine says 75 missiles have been fired in today's wave of attacks after Russia accused Ukraine of attacking a key bridge. BBC News, 10. oktoober 2022
 New award rates for captured Russians set in Ukraine. mil.in.ua, 30. oktoober 2022

2022. aasta Ukrainas