joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Juhan Tuldava

Juhan Tuldava (sünninimi Arthur Johan Haman, perekonnanimi pärast eestistamist 29. septembril 1936 Tuldava; 23. august 1922 Tartu – 17. märts 2003 Tallinn) oli eesti keeleteadlane ja Nõukogude spioon. Ta oli Eesti Vabariigi diplomaadi Artur Tuldava poeg.

Elukäik

Ta käis Tallinna, Stockholmi ja Kopenhaageni koolides (lõpetas aastal 1941 Jakob Westholmi Gümnaasiumi lennu baasil Tallinna 7. Keskkooli.)

1948. aastal lõpetas ta Kirovi Pedagoogilise Instituudi inglise keele ja kirjanduse erialal. Alustas koostööd NSV Liidu riikliku julgeolekuga.

Aastatel 1949–1952 oli ta inglise ja vene keele õpetaja Tallinna keskkoolides.

1957. aastal lõpetas ta Stockholmi Ülikooli indoeuroopa võrdleva keeleteaduse ning germaani ja slaavi keelte alal.

Aastatel 1957–1963 oli ta Stockholmi Ülikooli aspirant ja õppejõud.

1960. aastal sai ta litsentsiaadikraadi uurimusega läti keele definiitsuskategooriast.

1964. aastal asus ta tööle õppejõuna Tartu Riiklikus Ülikoolis.

1965. aastal atesteeriti ta teaduste kandidaadiks.

1970. aastal sai ta kateedrijuhatajaks.

1973. aastal astus ta NLKP-sse.

Elas Tartus.

Aliased ja varjunimed agendina
MGB ja KGB poolt anti talle agendinimed Voronin ja Skvortsov. Samuti kasutas ta nimesid Arthur-Johan Haman, Artur-Juhan Haman, Juhan Tuldava, Arthur Tuldava, Janis Jugans, Arthur Haman, Arturo (hüüdnimi Rootsis), Hanns Quecke (varjunimi Eesti NSV ajakirjanduses).

Teoseid
 "Lärobok i estniska : grammatik, övningar, parlör". Medborgarskolan. 1962. (Under namnet Artur Haman) 
"De skandinaviska länderna och Estland". ("Skandinaaviamaad ja Eesti". The Scandinavian Countries and Estonia); Pangaloss
"Rootsi keele grammatika". TRÜ. 1969
"Rootsi-Eesti sõnaraamat". Valgus. 1996

Viited

Kirjandus 
Einar Sanden. "Mitme näo ja nimega" (dokumentaaljutustus). Cardiff 1978
Tiit-Rein Viitso. "Doktoriväitekiri kvantitatiivlingvistika alalt". Keel ja Kirjandus 1985, nr 8. Lk 507–508
Pekka Erelt. "Professor-spiooni riukalik reis Siberist Rootsi". Eesti Ekspress, 12. mai 1995. Lk A14–A15
Juhan Tuldava. "Ma polnud KGB agent". Eesti Ekspress, 22. juuni 1995
Jaak Pihlau. "Eestlaste põgenemised Läände: ärahüppajad". Tuna 2003, nr 1, lk. 87–96; nr 2, lk 79–83; nr 3, lk 78–88

Välislingid
lehekülg Genis
Jaanika Kressa. "Nõukogude spionaaži lootustäht Juhan Tuldava ehk Arthur Haman". Kultuur ja Elu, 2002, nr 3, lk 32–35
"In memoriam Juhan Tuldava". Postimees, 21. märts 2003
Pekka Erelt. "Hiilgava spiooni lahkumine". Eesti Päevaleht, 26. märts 2003
Jaak Urmet. "Juhan Tuldava oli teadlasena tunnustatud kogu maailmas". Eesti Päevaleht, 28. märts 2003, lk 20 
Pekka Erelt. "Saatuslik klassivend". Eesti Ekspress, 5. juuni 2003, lk A31
Pekka Erelt. "Venelased tunnistasid kõige alatuma ja julmema eestlasest spiooni omaks". Eesti Ekspress, 12. aprill 2018

Eesti keeleteadlased
Nõukogude Liidu luurajad
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna professorid
Eesti õpetajad
Stockholmi Ülikooli vilistlased
Jakob Westholmi Gümnaasiumi vilistlased
Eestistatud nimega inimesed
Eestlased Rootsis
Liiva kalmistule maetud
Sündinud 1922
Surnud 2003
Aruküla mõis (Harju-Jaani)

Aruküla mõis  (saksa keeles Arroküll) oli mõis ajaloolise Harju-Jaani kihelkonna maadel nüüdses Aruküla alevikus Raasiku vallas Harju maakonnas.

Ajalugu 
Aruküla mõis loodi 17. sajandil Raasiku mõisa kõrvalmõisaks. 1726. aastal muudeti ta eraldiseisvaks riigimõisaks. 1766. aastal sai mõisaomanikuks Karl Gustav von Baranoff (1713–1796). Baranoffidele (Peter von Baranoff (1748–1807), Karl Georg von Baranoff (1770–1850), Peter Hermann von Baranoff (1799–1871))  kuulus mõis kuni võõrandamiseni 1919. aastal. Mõisa viimane omanik oli Peter Paul Alexander von Baranoff (1843–1924), kes ise elas Uue-Peetri (Neu-Peterhof) mõisas.

Mõisaansambel 
Säilinud mõisahoone valmis Karl Georg von Baranoffi ajal 1820. aastatel ühekorruselise pika klassitsistliku kivihoonena. Kelpkatusega hoone juures lisasid ilmekust eenduvatel külgrisaliitidel asuvad madalad kolmnurkfrontoonid. 19. ja 20. sajandi vahetuse paiku muudeti hoone väliskuju, lisades hoone keskosale puidust teise korruse. 

Mõisa südamest viis Lagedi–Peningi maanteele kaks alleedeks kujundatud teed, mis olid teineteise suhtes täisnurga all. Praeguseni on mõlemad teed küll olemas, kuid suurem liiklus on viidud asfalteeritud edelapoolsemale teele.

1921. aastal alustas hoones tegevust kohalik kool. Aruküla kool asus mõisahoones kuni 1978. aastani, mil aleviku keskel valmis uus koolimaja. Samas toimusid tähtsamad kohalikud üritused ja asus raamatukogu. Mõisa härrastemaja oli ka kuni kohaliku rahvamaja valmimiseni 1939. aastal seltskonnaelu keskuseks, kus tegutsesid puhkpilliorkester ja koorid, tehti näitemängu ja rahvatantsu. 1983. aastal renoveeriti hoone Leonhard Lapini projekti järgi. 1992. aastal kolis nüüd Raasiku vallale kuuluvasse hoonesse Aruküla Vaba Waldorfkool, mis jagab tänapäevani mõisahoonet 1989. aastal loodud Aruküla Huvialakeskusega Pääsulind. Mõisa saalis korraldatakse mitmesuguseid kultuuriüritusi. Säilinud on ka mõisa aida- ja tallihooned. 

Aruküla alevik tekkis mõisast põhja poole Aruküla raudteepeatust mõisaga ühendava tee äärde. Tänapäeval on asula kasvanud piki teeäärt mõisahooneteni välja.

Vaata ka
Aruküla mõisa tiik
Eesti mõisate loend

Välislingid

Aruküla mõis, Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register 
Aruküla mõisa lugu Mõisablogis 

Harjumaa mõisad
Raasiku vald
Harju-Jaani kihelkond
Veronica Mars

"Veronica Mars" on USA draamasari, mida toodeti aastatel 2004–2007. Seriaal räägib keskkoolis ning hiljem ülikoolis õppiva Veronica ja tema isa Keith Marsi elust fiktiivses California osariigis asuvas rikastelinnas Neptune, kus puudub keskklass ja kõik elanikud on kas miljonärid või töötavad miljonäride heaks.

Süžee
Veronica Mars oli täiesti tavaline teismeealine tüdruk kuni tema poisssõber Duncan ta ootamatult ja selgituseta maha jättis, parim sõbranna Lily mõrvati, tema isa Keith Lily mõrvas valet isikut süüdistas ja šerifi ametist vabastati ja seejärel terve kool temale selja pööras...

Nüüd aitab Veronica oma isal, kes eradetektiivina töötab, müsteeriume lahendada ja on ka koolis tuntud kui tüdruk, kelle poole häda korral pöörduda.

Peategelased
 Veronica Mars (Kristen Bell) 
 Logan Echolls (Jason Dohring)   
 Wallace Fennel(Percy Daggs III) 
 Dick Casablancas (Ryan Hansen) 
 Parker Lee (Julie Gonzalo)
 Stosh "Piz" Piznarski (Chris Lowell)
 Cindy "Mac" Mackenzie (Tina Majorino) 
 Don Lamb (Michael Muhney) 
 Eli "Weevil" Navarro (Francis Capra) 
 Keith Mars (Enrico Colantoni)
 Duncan Kane (Teddy Dunn)  
 Cassidy "Beaver" Casablancas (Kyle Gallner)
 Jackie Cook (Tessa Thompson)

Välislingid

Ameerika Ühendriikide draamasarjad
Noorte telesarjad
UPN-i telesaated
The CW telesaated
Mägilaste Vabariik

Mägilaste Vabariik oli 1917–1920 eksisteerinud riik Põhja-Kaukaasias. Riik rajati 21. detsembril 1917 pärast Oktoobrirevolutsiooni.

Riik hõlmas enamiku Venemaa Keisririigi Tereki ja Dagestani oblastist. Neil aladel on praegu Venemaa Föderatsiooni kuuluvad Tšetšeenia, Inguššia, Põhja-Osseetia, Kabardiini-Balkaaria ja Dagestani vabariigid ning osa Stavropoli kraist. Vabariigi pindala oli umbes 415 265 km2, elanike arv ligikaudu 11 miljonit. Pealinn oli algselt Vladikavkaz, seejärel Nazran ja lõpuks Temir Khaan Šure (praegune Buinaksk).

Ajalugu
Üks Mägilaste Vabariigi tähtsamaid rajajaid oli imaam Šamili lapselaps Sayd Šamil. Kuna Sayd Šamil oli üks riigitegelastest, siis peeti riiki imaam Šamili riigi järglaseks. Kohe algasid lahingud Punaarmeega. 1918. aasta märtsis suutis Tereki Nõukogude Vabariik riigi vallutada ja liita. 11. märtsil 1918 liikus valitsus eksiili Gruusiasse. 11. mail 1918 taastati iseseisvus.

Septembrist novembrini 1918 oli riigis Türgi okupatsioon. Riiki tunnustasid de iure Saksamaa, Türgi ja Gruusia Demokraatlik Vabariik. Mais 1919 okupeerisid riigi Anton Denikini juhitud valgekaartlaste väed, kes viibisid seal kuni novembrini 1920, mil ala vallutas Punaarmee. Seejärel rajati Mägilaste ANSV.

Mägilaste Vabariik likvideeriti tegelikult juba 1919, kuid 1924 rajati Saksamaal Kaukaasia Iseseisvuskomitee, mis pidas end Mägilaste Vabariigi eksiilvalitsuseks. Iseseisvuskomitee juht oli Sayd Šamil.

Riigipead

Valitsusjuht
1917–1918 Abdulmajid Tapa Tšermojev

Eksiilvalitsuse peaminister
1918 Abdulmajid Tapa Tšermojev

Diktaator
1918 vürst Nuh Bek Šamhal Tarkovski

Valitsusjuht
1918–1919 P. Kotsev

Vaata ka
Mägilaste ANSV

Ajaloolised riigid
Kaukaasia ajalugu
Tšetšeenia
Abhaasia ajalugu
Dagestan
Inguššia
Kabardi-Balkaaria
Stavropoli krai
Põhja-Osseetia
Eesti Raudtee

Aktsiaselts Eesti Raudtee on Eesti ettevõte. Eesti Raudtee ainuaktsionäriks on Eesti Vabariik. 

Riigiettevõte Eesti Raudtee moodustati 1. jaanuaril 1992, firma ülesandeks sai Eesti raudteede administreerimine. Samal aastal taastati Eesti Raudtee Rahvusvahelise Raudteede Liidu (UIC, peakorter Pariisis) liikmeks ning Eesti Raudtee astus ka Raudteede Koostööorganisatsiooni (OSShD, peakorter Varssavis) liikmeks. Alates 1. jaanuarist 2020 ei ole Eesti Raudtee enam UIC liige.

Erastamine

2. märtsil 2001 kutsus Eesti Erastamisagentuuri peadirektor AS Eesti Raudtee 66% aktsiate erastamiseks AS-i Baltic Rail Service (BRS) erastamislepingu ja aktsionäride lepingu sõlmimisele, mille lõplik jõustumine seati sõltuvusse ostuhinna tasumisest. Aktsiate eest pakutud summa tasuti 31. augustil 2001, misjärel said Eesti Raudtee omanikeks BRS (66%) ja Eesti Vabariigi valitsus (34%). See oli Euroopa esimene vertikaalselt integreeritud raudtee erastamine.

2003. aastal oli Eesti Raudtee kaubaveomaht 9256,9 mln tonnkilomeetrit, müügitulu 1737,0 mln krooni, töötajaid oli 2674, vedureid 157 ja kaubavaguneid 3648.

Viimastel aastatel oli Eesti Raudtee omanike vahel arvukalt erimeelsusi. 2004. ja 2005. aasta aruanded olid Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi vastuseisu tõttu kinnitamata. Eesti Vabariigi Valitsus võttis suuna Eesti Raudtee taasriigistamisele. 

9. jaanuaril 2007 sai Eesti Vabariigi valitsus 100% Eesti Raudtee AS-i aktsiate omanikuks.

Juhtimine
Eesti Raudtee juhatuse liikmed on juhatuse esimees/peadirektor Kaido Zimmermann ning juhatuse aseesimees/finantsdirektor Andrus Kimber.

2021. aasta seisuga on Eesti Raudtee nõukogu liikmed  Sven Pertens (esimees), Rene Varek, Carri Ginter, Kaie Karniol ja Indrek Laineveer.

ER taristu

Vaata ka 
 Operail
 Raudteetransport Eestis
 Eesti raudteejaamade ja raudteepeatuste loend

Viited

Välislingid 

 Ametlik koduleht
 Reet Pärgma: "Eesti Raudtee peakontor kolib Telliskivi tänavale"; Postimees, 31. jaanuar 2019
 Maris Meiessaar: "Eesti Raudtee uus peahoone toob Balti jaama Snelli pargi roheluse"; Eesti Päevaleht, 18. oktoober 2008
 Agnes Ojala: "Eesti Raudtee remondib teid veel 650 miljoni krooni eest"; Eesti Päevaleht, 23. jaanuar 2009
 Eesti Raudtee tutvustus; YouTube-i video

Eesti raudtee-ettevõtted
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
Riigi osalusega äriühingud Eestis
Laur Järv

Laur Järv (sündinud 12. juuni 1974 Tartus) on eesti füüsik.

Haridus 
 Miina Härma nim. Tartu II Keskkool, 1981–1992, lõpetatud hõbemedaliga
 Urbana Highschool (Illinoisi osariik, USA), september 1990
 Tartu Ülikool, füüsika-keemiateaduskond, 1992–1996, lõpetatud cum laude bakalaureusekraadiga füüsika erialal
 Tartu Ülikool, füüsika-keemiateaduskond, 1996–1998, magistrikraad teoreetilises füüsikas
 University of Durham, Centre for Particle Theory, 1998–2002, PhD

Tunnustus 
 1996 Eesti Füüsika Seltsi üliõpilaspreemia

Stipendiumid 
 1996 Rotalia Fondi Stipendium
 1998–2001 British Overseas Research Student Scholarship
 1998–2001 Durham University Studentship

Liikmesus 

 Eesti Füüsika Selts – liige 1996– ,
 Eesti-Tiibeti Kultuuriselts – tegevliige 1997–2003 (juhatuse liige 1997–1998), kirjavahetajaliige 2003–2006, tegevliige 2006– (juhatuse esimees 2006– )
 Tartu Wushu Klubi – liige 1997– (juhatuse liige 1997–1998)
 Eesti Akadeemiline Orientaalselts – tegevliige 2005–

Välislingid 
 Koduleht
 

Eesti füüsikud
Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1974
Panmongolism

Panmongolism on ideoloogia, mille mõte oli vabastada mongoli rahvad erinevate riikide ikke alt ja luua uus teokraatlik riik, milles valitsevaks ja ühendavaks ideoloogiaks oleks budism. Ideoloogiliseks platvormiks panmongolismi puhul oli lamaism ehk Tiibeti budism, mis oli levinud mongolite hulgas.

Vene poeet Vladimir Solovjov (1853–1900) deklareeris: "Panmongolism – see on barbaarne sõna, kuid selle eest magusa kõlaga."

Panmongolism  kui liikumine tekkis 16.–17. sajandil. Eesmärgiks oli niinimetatud Suur-Mongoolia ehk Tšingis-khaani poolt rajatud kunagise impeeriumi taastamine. See on siiani ajaloos olnud suurim rajatud impeerium, mis ulatus Hiinast Poolani.

Alati kerkib küsimus, kuidas mingid kirjaoskamatud nomaadid suutsid kõigest inimpõlvega alistada kolm suurt ja omanäolist tsivilisatsiooni – Hiina, Horezmi ja Vana-Vene – ning hoida hirmu all koguni Lääne-Euroopat.

Välislingid 
The Shambhala missionary Agvan Dorjiev
"Панмонголизм" как национальная идея консолидации народов Центральной Азии в ХХ веке
Панмонголизм/Pan Mongolism
"Дух на коне" Что такое панмонголизм?

Mongoolia
Andres Herkel

Andres Herkel (sündinud 14. augustil 1962 Tallinnas) on eesti orientalist, poliitik, Eesti Vabaerakonna juhatuse liige ja endine esimees.

Ta on kuulunud Riigikogu IX, X, XI ja XII koosseisu. Samuti valiti ta XIII Riigikogusse.

Haridus 
Andres Herkel on lõpetanud 1980. aastal Saku Keskkooli. 1985. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia erialal ja 1998. aastal sai Tartu Ülikoolist magistrikraadi ajaloos tööga "Mütoloogiline psühholoogia Vana-India tekstides".

Poliitiline tegevus

Herkel oli Ühendus Res Publica esimees aastatel 1989–1991. Sellest kasvas hiljem välja erakond Res Publica. Pärast Res Publica liitumist erakonnaga Isamaaliit moodustus Isamaa ja Res Publica Liit, kuhu Herkel kuulus kuni 2013. aastani.

Andres Herkel on olnud Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (ENPA) Eesti delegatsiooni juht. 2009–2011 oli ta ENPA asepresident ning aastast 2012 on ta ENPA Monitooringukomitee esimees.

Andres Herkel on MTÜ Vaba Isamaaline Kodanik liige. 2013. aasta lõpus valiti ta selle MTÜ esimeheks. VIK alustas uue erakonna moodustamist ning 20. septembril 2014 registreeriti Eesti Vabaerakond. Herkel valiti Vabaerakonna esimeseks esimeheks.

Tunnustus 
2005 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
2008 – Belgia Kuningriigi Leopold II ordeni suurrist
2009 – Poola Vabariigi Teenete Ordeni Ohvitseririst
2009 – Aserbaidžaani Ajakirjanike Sõber
2011 – Prantsuse Vabariigi Riikliku teeneteordeni komandörikraad

Teosed ja kirjutised 
 Laama ja Linnart. Tiibet ja Eesti (koos Mart Laari, Märt Läänemetsa ja Tõnu Nooritsaga; Tallinn, 2012)
 Aserbaidžaani kirjad (Tallinn, 2010)
 Artiklikogumik "Ajalugu on rikas" (Tallinn, 1997)
 "Müüt ja mõtlemine" (Tartu, 2002)
 "Vene mõistatus" (Tartu, 2007)
 "Kuuba südames" (koos Mart Laariga; Tallinn, 2008)
 
Tema artikleid ja muid publikatsioone on ilmunud nii Eesti kui ka rahvusvahelises ajakirjanduses.

Isiklikku
Andres Herkel abiellus Kaie Herkeliga (58) 24. juunil 1983. Paaril on üks poeg.

15. augustil 2018 avalikustati, et ta saab lapse Külliki Kübarsepaga.

Viited

Välislingid 

Andres Herkel Eesti teadusinfo süsteemis
Andres Herkeli koduleht ja blogi
Andres Herkel Riigikogus
"Europotsentrism vene silma läbi" Sirp, 3. november 2006
Andres Herkel: Silmaklappidega Eesti 
Andres Herkel and Tony Lloyd, PACE Monitoring Committee co-rapporteurs for Azerbaijan held press conference on the results of their visit to the country
 Andres Herkel. "Linnart Mäll pole asotsiaalne loogik" Sirp, 5. mai 2006
 Andres Herkel. "Mälli mõtteilma allikad" Diplomaatia, märts 2010
 Loeng "India budismi taust", 2002. 
 Aitareya upanišaad. Tõlge ja kommentaarid ning artikkel "Kuidas lugeda upanišaade?" - Akadeemia, 9, 1996, lk 1876-1884

Eesti Vabaerakonna poliitikud
IX Riigikogu liikmed
X Riigikogu liikmed
XI Riigikogu liikmed
XII Riigikogu liikmed
XIII Riigikogu liikmed
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1962
Hemoglobiin

Hemoglobiin ehk verevärvnik (ladina keeles haemoglobinum; lühendatult Hb) on enamikul suletud vere- ja lümfiringlusega selgroogsetel punastes verelibledes ringlev globulaarne kromoproteiin, mis sisaldab rauda ning seob ja transpordib hapnikku. Hemoglobiin on kompleksühend.

Hemoglobiini ja hemoglobiinilaadseid molekule on leitud ka osal selgrootutest (rõngussidel, limustel, pärgussidel, kärssussidel), seentel ja taimedel.

Variandid

Hemoglobiini on erinevaid variante:
 A-hemoglobiin – normaalne täiskasvanute hemoglobiin;
 A1C-hemoglobiin ehk glükohemoglobiin – glükoosiga seostunud hemoglobiin, mille hulk veres suureneb ravimata suhkurtõve korral;
 C-hemoglobiin – teatud ebanormaalne hemoglobiin;
 D-hemoglobiin – teatud ebanormaalne hemoglobiin;
 E-hemoglobiin – teatud ebanormaalne hemoglobiin;
 F-hemoglobiin – lootehemoglobiin;
 Goweri hemoglobiin 1 ja 2 – kaks normaalset lootel esinevat hemoglobiini vormi;
 H-hemoglobiin – teatud ebanormaalne hemoglobiin;
 S-hemoglobiin – teatud ebanormaalne hemoglobiin.

Etümoloogia
Sõna "hemoglobiin" tuleneb kreekakeelsest sõnast haima ('veri') ja ladinakeelsest sõnast globus ('kera').

Avastamine
Punast verepigmenti ehk hemoglobiinikristalli (saksa keeles Hämoglobinkristalle) õnnestus teadaolevalt esimesena eraldada saksa arstil Otto Funkel 1852. aastal.

Struktuur  

Nagu nimigi ütleb, on verevärvnik ka pigment, mis annab erütrotsüüdile iseloomuliku punase värvuse. Hemoglobiini molekul koosneb neljast valgulisest kerakujulisest alamühikust, mis on seondunud mittevalguliste prosteetiliste heemirühmadega. Heemirühm on sümmeetrilise molekulaarse ehitusega struktuur, mille keskel asub rauaioon. Heemirühma heterotsüklilist osa koos rauaiooniga nimetatakse porfüriiniks. 

Kui molekuli keskmest puudub raua kahevalentne ioon, siis heemirühm hapnikku siduda ei saa. Seega on porfüriin hemoglobiinis kõige tähtsam, molekuli valguline osa on tugirollis. Sellegipoolest on globulaarne osa küllaltki aktiivne – valgulised alamühikud muudavad molekuli kuju vastavalt sellele, kas ja mitu hapniku molekuli on hemoglobiiniga seondunud. Massilt on hemoglobiinis 94% globiini (valguline osa) ja ainult 4,6% moodustavad prosteetilised rühmad. 

Kuna heem on vingugaasi ehk süsinikmonooksiidi suhtes palju afiinsem kui hapniku suhtes, seondub süsinikmonooksiid hemoglobiinis hapniku kohale, kui sissehingatavas õhus on vingugaasi. Organism ei saa selle tagajärjel piisavalt hapnikku ja järgneb vingumürgitus, mis võib lõppeda surmaga.

Analoogsed molekulid 
Hemoglobiinis sisalduv sümmeetrilise kujuga heemirühm sarnaneb taimedes fotosünteesis osaleva klorofüllimolekuliga, mille keskmes asub magneesiumiaatom.

Vaata ka 
 Hapnik
 Hemotsüaniin

Viited

Kirjandus
 Jay F. Storz, Federico G. Hoffmann, Juan C. Opazo jt, Developmental regulation of hemoglobin synthesis in the green anole lizard Anolis carolinensis, Journal of Experimental Biology 2011 214: 575-581; doi: 10.1242/jeb.050443

Bioloogia
Füsioloogia
Mägilaste ANSV

Mägilaste ANSV (1920–1924; vene keeles Горская АССР). Pealinn Vladikavkaz. Mägilaste ANSV pidas end Mägilaste Vabariigi järglaseks. Mägilaste ANSV asutati 17. novembril 1920. 20. jaanuaril 1921 liideti see Vene SFNV-ga. 7. juulil 1924 ANSV likvideeriti.

Riigipea (Kesktäitevkomitee Presiidiumi esimees)
1920–1924 T. E. Evdarhanov

Valitsusjuht (RKN-i esimees)
1920–1924 S. G. Mamsurov

Vaata ka
Mägilaste Vabariik

Nõukogude Liidu autonoomsed vabariigid
Oriküla

Oriküla on Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas asuv küla. Küla läbib Mädara jõgi ja see piirneb Pärnu jõega.

Ajalugu 
Seda paika on esimest korda mainitud 1638. aastal Orgi hajataluna. 1680–1684 elas seal Vändra mõisa alla kuuluv vabadik Orekylla Wannames. 1795 oli Vändra mõisa all juba 4 taluperemeest lisanimega Orikülla või Orrikülla. 1798. aastal on mainitud Orri küla. Küla asus 19. sajandil Vändra kihelkonnas ja kuulus Uue-Vändra mõisale. 

Külanimi tuleb sõnast "ori", millel keskajal oli palju tähendusi, näiteks 'suur ja raske puutüvi'. Metsa orjad olid üksikud vanad puud metsas. "Ilm-ori suur" tähendas ülisuurt, "oripuu" tähendas tala ja sõna "ori" kasutati ka täku kohta.

Külas paikneb 15.–18. sajandisse kuuluv maa-alune külakalmistu, mille rahvapäraseks nimetuseks on olnud Pere Kalmet.

Praegune Oriküla oli 1970 kirjas Oriküla I nime all. Üle jõe asus Oriküla II ja see liideti 1977 Tagassaarega. Samal aastal liideti Orikülaga Valma.

Külas sündis Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksander (1872–1953).

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.

Viited

Pärnu maakonna külad
Põhja-Pärnumaa vald
Diviis

Diviis on taktikaline väekoondis, mis koosneb tavaliselt 2-6 rügemendist või/ja brigaadist, millele lisanduvad harilikult mõned eriülesannetega üksikud pataljonid, kompaniid ja tagalaüksused.
Diviisil on oma lahingutoetus- ja teenindusvõimekus.

Näiteks:
 jalaväediviis;
 ratsadiviis;
 soomusdiviis;
 soomusjalaväediviis;
 motolaskurdiviis
 õhudessantdiviis;
 merejalaväediviis;
 mägidiviis;
 õhutõrjediviis;
 laevadiviis.

Vaata ka
1. Eesti Jalaväediviis
Eesti sõjaväe 1. Diviis, 2. Diviis, 3. Diviis, 4. Diviis
20. Eesti Relvagrenaderide SS-diviis
Diviiside loend
Wehrmachti tankidiviisi struktuur

Väeüksused
Härma (Hiiumaa)

Härma on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Küla piirneb Laartsa, Haldreka ja Haldi külaga ning läänes Haldi lõugasega.

Nimi 
Kohanime on esmakordselt mainitud 1565, kui seal elasid talupojad Harman Dirich ja Harman Jacob.  Leo Tiik pakkus nime lähtekohaks isikunime Hermann.  Ajalooliselt oli küla nimi 20. sajandi alguseni Herma.

Elanike arv

Ajalugu 
Küla kuulus ajalooliselt Agapäe ja seejärel Emmaste mõisa alla. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis oli külas 8 talu, mille peremehed olid: Herma Siemo, Michle Siem, Herma Thomas, Herma Jack, Herma Knut ja Toffer, Lartza Hinrich, Lartza Jüri ja Kasiko Jack. 

1835 perenimede panemise ajaks oli Laartsa küla Härma külast eraldatud, külas oli 3 talu ja elanikud võtsid järgmised perenimed: Herm, Mulk, Pikk ja Vööl (Wööl).  

1977–1997 kuulus küla Kaderna küla koosseisu.

Taristu 
Küla peamine tee on piiriks Laartsa külaga.

Viited

Hiiumaa valla külad
Kompanii

Kompanii on relvajõudude maismaavägede taktikalis-haldus-majanduslik allüksus, milles on tavaliselt 50...250 inimest. Kompanii koosneb harilikult juhtkonnast ja 2...8 rühmast, millele võib lisanduda ka mõni üksik eriotstarbeline jagu. Kompanii suurus ja struktuur sõltuvad tema otstarbest ja ülesannetest. 3...8 kompaniid moodustavad ühe pataljoni.

Iseseisvalt ülesannet täitvat ja selleks täiendavate lahingutoetus- ning teenindusallüksustega tugevdatud (peamiselt lahinguväeliigi) kompaniid nimetatakse kompanii lahingugrupiks või üksikkompaniiks.

Kompaniid juhib tavaliselt (ametikohajärgselt) kapten või vastava auastmega sõjaväelane, üksikkompaniid sageli majori auastmes sõjaväelane. Lisaks kuuluvad kompanii juhtkonda tavaliselt vähemalt nooremohvitserist kompaniiülema abi ja vanemallohvitserist kompaniiveebel (kompaniivanem). Lisaks võib kompanii juhtkonda või juhtimisallüksusse kuuluda allohvitsere, kelle ülesanneteks on kompaniis logistilise tegevuse korraldamine. Näiteks relvur, tehnik, varahoidja.

Erineva otstarbega kompaniisid:
jalaväekompanii;
tankikompanii;
soomusjalaväekompanii;
luurekompanii;
tankitõrjekompanii;
pioneerikompanii;
staabikompanii.

Kompanii nimetusele vastavad allüksused teistes relvaliikides ja maades 
 Suurtükiväes ja õhutõrjes – patarei
 Lennuväes – eskadrill
 Ratsaväes – eskadron

Slaavi riikides ja SRÜ maades vastab kompanii suurusele allüksusele rood. Ka Eesti rahvaväes nimetati kompanii suurust üksust Vabadussõja ajal ja mõnede sõjajärgsete aastate jooksul Venemaa eeskujul rooduks. 1920. aastate algul nimetati kaitseväe roodud läänepäraselt ümber kompaniideks ja polgud rügementideks.

Kasutusel on olnud ka militaarnimetus sadakond ehk sotnja.

Väeüksused
Jausa

Jausa on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas Väinamere rannikul. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Küla piirneb põhjas Utu ja Kleemu, loodes Aadma, läänes Muda ning lõunas Valgu külaga.

Jausa on rahvapärimuse järgi Hiiumaa suurim küla.

Nimi 
Kohanime on mainitud 1564 kui Joosz dorp, 1565 Jaus by, 1587 Jawsar ja 1688 Jaustakülla.  Kohalikus murdes on kohanimi Jäusa.

Nime päritolu on selgusetu, see võib tuleneda isikunimest Jauß või liitnimest Jaosaar.

Loodus 
Läbi küla voolavad Jausa jõgi ja Mudaoja.

Elanike arv

Ajalugu 
Jausa küla kuulus ajalooliselt Putkaste mõisa ja hiljem Aadma mõisa alla. Ajalooliselt on tegemist Käina kihelkonna külaga, mis Emmaste kihelkonna moodustamisega liideti Emmaste kihelkonnaga.

Esimesed  seni leitud kirjalikud allikad Jausa külast on aastast 1564. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis asus külas 15 talu.

Taristu 
Küla läbib Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee, Aadmaga ühendab Jausametsa tee.

Kultuur 
Jausa külas asuvad Tooma tuulik ja Jausa palvela.

Külas asus kõrts, mis hiljem muudeti postiagentuuriks.

1865 avasid Käina pastor Haller ja Vaemla mõisnik külas algkooli, mis 1927. aastaks kujunes 6-klassiliseks kooliks. 

Küla üks huvitavamaid hooneid on laevakapten Peet Juurmanni elamu, kus nõukogude ajal asus Ühtri kooli internaat.

Külas on sündinud ja seal koolis käinud kirjanik Herman Sergo (1911–1989) ja helilooja Paul Tammeveski. Külast on pärit diplomaat Ernst Jaaksoni ja kunstiteadlase Kaalu Kirme vanemad.

Ettevõtlus 
Jausas on asunud tarbijate ühistu pood, koorejaam ja vesiveski (Siimu vesiveski), mis kujunes Nõukogude ajal tööstuslikuks artelliks.

Vaata ka
 Jausa laht
 Jausa oja

Viited

Hiiumaa valla külad
Kabuna

Kabuna on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Küla piirneb põhjas Emmaste-Kurisu, läänes Külama, edelas Sepaste, lõunas Reheselja ja Viiri, idas Metsalauka ja Harju külaga.

Nimi 
Agapäe vakuses on kohanime Kabbuna esmakordselt mainitud 1668. 1684 oli koht Kappuna, 1725 Kabona ja 1798 Kabbona.  Leo Tiigi arvates võis esimene asunik pärineda Saaremaalt, kus on samad kohanimed.

Elanike arv

Ajalugu 
Küla kuulus ajalooliselt Agapäe vakusesse ja hiljem Emmaste mõisa alla. 1668 elas vakuses kaheksandikadrik Kabbuna Paull. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis elas Agapäe vakuses 3 vabadikku: Kabona Hans, Kabona Mart ja Kabona Peter.

1977–1997 kuulus küla Külama küla koosseisu.

Taristu 
Küla läbib Emmaste–Luidja maantee, küla põhjaosa piirneb Harju–Leisu teega, kuhu viib Emmaste–Luidja maanteest lähtuv Kabuna–Harju tee.

Viited

Hiiumaa valla külad
Emmaste-Kurisu

Emmaste-Kurisu on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda ja kandis nime Kurisu. Varem oli küla nimi ka Kurisuu. Külas asub Kurisoo karstiala. 

Külast põhjas asub Kuusiku, läänes Lassi ja Emmaste-Selja, lõunas Sinima, Kabuna ja Harju ning idas Ligema ja Muda küla.

Elanike arv 
Emmaste-Kurisul elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 18 inimest.

Ajalugu 
Emmaste-Kurisu kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. 1566 on mainitud Hagapäe vakuses üksjalga Bengt Kurisw, kelle majapidamine hävis 1576 tatarlaste rüüsteretke ajal.  1583 on Hagapäe vakuses mainitut pooladrik Curiasz Andresz, kes peale taanlaste rüüsteretke 1612 Kalmari sõja ajal langes üksjala staatusesse. 1636 mainiti Kurisul kahte üksjalga.

1649 rajati Kurisu rüütlimõis (Haflägret Kurisu Hakapäh). 1712 elas Hagapäe külas talunik Kurisoo Mart. 1755. aastaks oli Kurisule rajatud teine talu.

Kurisu rüütlimõis likvideeriti 1780 ja mõisa maadele moodustati seitsme taluga küla, kuhu asustati pered Emmastest.  Lisaks oli külas kaks varasemat talu. 1835 said küla elanikud endale perenimed Anspu, Ernes, Hein, Kaasik, Kajo, Kalda, Kangur, Klink, Koolmeister, Koppel, Kreek, Känd, Käsn, Kõrwa, Leesmaa, Leis, Leisberg, Leps, Liiv, Männik, Ots, Pahtmann, Pajod, Post, Pumberg, Seppel, Takis, Tammo, Tenn, Väljas ja Üksik.  

19. sajandi keskpaiku eraldus Kurisust Emmaste-Selja küla. 1977 liideti Kurisu Lassi külaga, kuid 1997 muudeti taas omaette külaks. 

Külast on pärit ühiskonnategelane Ruuben Post.

Taristu 
Küla läbib Harju-Leisu tee.

Viited 

Hiiumaa valla külad
Kurisu (Hiiumaa)

Kurisu on Hiiumaal Hiiumaa vallas Laukalt 2–2,5 km idas asuv küla. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Kurisu piirneb põhjas Heigi, loodes Otste, läänes Lauka, edelas Isabella ja idas Metsaküla külaga.

Nimi
Kohanime on mainitud alates 16. sajandist: 1564 Kwrwese Bencht, 1565 Bengtt Kwrisw, 1576 Kurris Andreiß, 1583 Curiaß Andreß, 1636 Kuriuße, 1666 Kurjuße Matz, 1688 Kurißby ja Kuriso Hanso Peter, 1693 Kurrisu Petri Jürgen, 1727 Kurrisso Jüri ja 1798 Kurriso. 

Paul Ariste ja Leo Tiigi arvates sai küla karstilehtri (kurisu) järgi. Lauri Kettuse hinnangul pärineb külanimi sõnast kuri, mis ilmselt pole otsene lähtekoht, aga rahvaetümoloogia seisukohalt on 1564., 1636. ja 1666. aasta üleskirjutused sellega võrreldavad

Loodus
Küla põhjaosa hõlmab Pihla-Kurisu hoiuala. Külas asub Kurisu neeluauk. Küla läbivad Kurisu oja ja Rima oja.

Elanike arv

Talud
Kurisu ajaloolised talud 1917

Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Lauka mõisa alla. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis oli külas 11 talu.

Kultuur
Külas asus varem kõrts. Külas on üles kasvanud Kidastes sündinud muusik Johannes Kappel (Margus Kappeli isa).

Viited

Reigi kihelkond
Hiiumaa valla külad
Brisbane

Brisbane on linn Austraalias, Queenslandi osariigi keskus. Asub Vaikse ookeani kaldal.

Linn on rajatud 1824. aastal. Brisbane on elanike arvult Queenslandi osariigi suurim linn, Austraalias elanike arvult Sydney ja Melbourne'i järel kolmandal kohal.

Linnas toimuvad 2032. aasta suveolümpiamängud.

Vaata ka
Queenslandi Tehnikaülikool

Välislingid 

Linna koduleht

Queenslandi linnad
Sadamalinnad
Tomasz Stańko

Tomasz Ludwik Stańko (11. juulil 1942 Rzeszów – 29. juuli 2018 Varssavi) oli Poola džässmuusik ja helilooja. Ta oli üks paremaid džässi viljelevaid puhkpillimängijaid maailmas, džässi avangardi pioneer.

Albumid 
"Jazz Jamboree '61" (1961) 
"Astigmatic" (1965) 
"Music for K" (1970) 
"Balladyna" (1975) 
"Grand Standard Orchestra" (1982) 
"Tomasz Stanko: Polish Jazz" (1989) 
"A Farewell to Maria" (1993) 
"Mother Joanna" (1995) 
"From the Green Hill" (1999) 
"Soul of things" (2002) 
"Suspended night" (2004) 
"Selected Recordings" (2004) 
"Wolność w Sierpniu" ("Vabadus augustis") (2005) 
"Lontano" (2006)

Välislingid 
Ametlik koduleht

Stanko, Tomasz
Stanko, Tomasz
Stanko, Tomasz
Stanko, Tomasz
Stanko, Tomasz
Sōtō

Sōtō ehk Sōtō-shū (jaapani ja hiina keeles 曹洞宗) on zen-budismi  koolkond, mis on välja kasvanud hiina caodong’i koolkonnast ja mille tõi Jaapanisse Hiinas õppinud munk Dōgeni aastal 1227. 

Sōtō hoidub Rinzai šokimeetoditest ning taotleb õpilase sujuvat arengut või lahtisõlmumist (hiina keeles 佛: buddha on inimene, kes on kütketest vaba), vaikset virgumist. Soovitatakse lihtsalt istumist ja oma igapäevast elamist ning tööd kui kahte meditatsiooni vormi.

Sōtō on suurim jaapani zen-budismi koolkond, mida järgib 7 miljonit inimest ja neil on üle 14 700 templi.

Viited

Välislingid 
Sōtō Zen International: http://global.sotozen-net.or.jp/

Chan ja zen
Budism Jaapanis
Sudu

Sudu (inglise keeles smog) on teatud tüüpi õhusaaste.

Termin "sudu" on kokku pandud sõnadest "suits" ja "udu". Sõna loomisel oli eeskujuks ingliskeelne termin smog (smoke + fog). Esineb vähemalt kahte tüüpi sudu, millest esimest – nn Londoni-tüüpi sudu – võib tõesti käsitleda kui niiskuse ja väävlirikka suitsu reaktsiooni saadust, kuid teise, fotokeemilise sudu, tekkeks ei ole vaja ei suitsu ega ka udu.

Termini smog mõtles välja Harold Antoine des Voeux Suurbritannias aastal 1905. Sellega tähistas ta kivisöe põlemisel atmosfääri paiskuvate väävliühendite tekitatud tumedat ja mürgist suurlinnade kohal hõljuvat pilve, mis tappis tuhandeid inimesi Londonis, Manchesteris, Glasgow's ja mujal. 

Londoni-tüüpi sudu korral on tegemist peamiselt kivisöe põletamise tagajärgedega. Põletamisel satuvad atmosfääri tahmaosakesed ja väävli oksiidid, sest kivisüsi sisaldab väheses koguses väävlit. Kui õhk on veeaurust küllastunud, siis saavad tahm, väävli oksiidid ja vesi kombineeruda ning moodustada nähtavust halvendava ja inimeste tervist ohustava happelise reaktsiooniga pilve ehk sudu. Tänapäeval esineb seda tüüpi sudu harvem, sest kivisütt enam nii laialt kütteks ei kasutata. 

Fotokeemiline sudu ei teki mitte vihmase või niiske ilmaga, vaid pigem vastupidi, sest selle tekkeks on vaja päikesevalgust. Tegemist pole seega mitte udu, vaid nähtavust halvendava vinega. Fotokeemiline sudu tekib lämmastiku oksiidide ja lenduvate orgaaniliste ühendite vahelise reaktsiooni läbi. Saadusteks on aerosoolid ja osoon. Seda tüüpi sudu tekib peamiselt suurlinnades, kus on palju mootorsõidukite heitgaase ja tööstuslikku atmosfäärisaastet.

Sudu võib tekkida ka biomassi põlemise tagajärjel, näiteks tekitavad suured metsapõlengud laialdastel aladel nähtavust halvendavat vinet. Selline sudu on omadustelt tihti kahe peamise sudutüübi segu.

Sudu võimendavaks asjaoluks on temperatuuriinversiooni esinemine atmosfääri alaosas. See tähendab, et vahetult maapinna lähedal olevas õhukihis on temperatuur madalam kui selle kohal olevas õhukihis, mistõttu ei saa õhk kõrgele tõusta ja sudu hajumine on takistatud. Samuti on oluline, et ei esineks tugevat tuult, sest see puhuks sudu linnade kohalt minema.

Tervisele on kõige ohtlikum nn Londoni tüüpi sudu, mis on tapnud tuhandeid inimesi, kuid ka fotokeemilise suduga kokkupuutumine tekitab inimestel hingamisraskusi (sealhulgas astma korral), ärritab silmi ja võib mõnikord põhjustada surma.

Meteoroloogia
Geokeemia
Oti (Mulgi)

Oti on küla Viljandi maakonnas  Mulgi vallas (varem Karksi vallas).

Külas kasvab Eesti vanim ja jämedaim õunapuu – Oti mets-õunapuu. Külast voolab läbi Kõpu jõgi, küla idapiir kulgeb suuremas osas mööda jõge.

Rahvaarv 1. jaanuari seisuga

Vaata ka
Kaali

Viited

Viljandi maakonna külad
Mulgi vald
Põlendmaa

Põlendmaa on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paikuse valda.

Vaata ka 

 Paikre prügila

Viited

Pärnu linn
Pärnu maakonna külad
Amersfoort

Amersfoort on linn Hollandis Utrechti provintsi idaosas. Elanike arv on 138 226. Linn on tähtis raudteesõlmpunkt.

Amersfoort tekkis Eemi (Amer = Eem) jõe koolme (foort = voorde = koole) juures. Amersfoorti nime on esmakordselt mainitud 1028. Aastal 1259 andis Utrechti piiskop Hendrik van Vianden Amersfoortile linnaõigused. Linnamüürid sai ta kaks korda: kui esimene müür oli liiga kitsas, algas 1388 uue müüri ehitamine. Pärast ehitati praegused müürimajad (Muurhuizen) esimese müüri vastu.

Amersfoorti kaitsepühak on püha Jüri. Püha Jüri rist on linna (Tallinna vapiga sarnasel) vapil. Pühale Jürile on pühendatud ka linna kõige vanem kirik – Sint-Joriskerk.

Amersfoort on maalikunstnik Piet Mondriani sünnilinn.

Viited

Välislingid 

Hollandi linnad
Utrechti provints
Kristjan Raua preemia

Kristjan Raua preemia (ka Kristjan Raua kunstipreemia ja Kristjan Raua aastapreemia) on Eesti vanim ja auväärseim kunstipreemia, mida annavad alates 1973. aastast välja Eesti Kunstnike Liit ja Tallinna linnavalitsus. Tallinna linn rahastab preemiat alates 1994. aastast.

Kristjan Raua preemia antakse eelmise aasta jooksul valminud või esmakordselt avalikustatud loomingu, kunstiprojekti või -sündmuse eest kunstnikule, kunstiteadlasele või loomingulisele rühmale; erandina võidakse preemia määrata ka varem valminud teoste või elutöö eest. Igal aastal määratakse neli preemiat.

Preemia on rahaline ja sellega kaasneb Enn Johannese kujundatud medal.

Laureaadid

Viited

Eesti kunstiauhinnad
Hapukurk

Hapukurk on toiduaine, mida valmistatakse kurkide konserveerimisel piimhappelise käärimise abil.

Kurkide hapendamisel valitakse ilusad, ühesuurused noored kurgid, mis laotakse hapendamisnõusse (näiteks puutünn, klaaspurk, roostevabast terasest mahuti, nüüdisajal üha sagedamini plastanum) vaheldumisi maitseainetega.

Olenevalt retseptist ja maitse-eelistustest lisatakse mustasõstralehti, mädarõika- või kirsilehti, tilliõisikuid, koriandriseemneid, küüslauguküüsi, mädarõikajuurikaid jm. Kurkidele valatakse peale külm soolvesi. Toatemperatuuril algab kurginõusse paigutatud kurkidel ja lehtedel leiduvate piimhappebakterite elutegevuse, ensüümide ning mikroorganismide mõjul käärimine. Tekib piimhape, mis takistab riknemist põhjustavate soovimatute mikroorganismide kasvu. Ägeda käärimise lõppedes tuleb hapukurgid paigutada säilitamiseks jahedasse. Hapendatud kurke võib ka pastöriseerida.

Kääritamisprotsessi käigus võib küll väheneda kurkide C-vitamiini sisaldus, kuid enamik B-rühma vitamiine jääb kääritamisel (kuumutamiseta) siiski alles.

Vaata ka 

soolakurk
marineeritud kurk
kornišonid
piklid
Melothria scabra (hiirmelon?)

Toiduained
Eesti köök
Läti köök
Leedu köök
Soome köök
Rootsi köök
Saksa köök
Poola köök
Vene köök
Ukraina köök
Ungari köök
Jassi Zahharov

Jassi Zahharov (sündinud 29. mail 1954 Tartus) on eesti ooperilaulja (bariton).

Ta õppis Tartu 2. Keskkoolis, hiljem Ida Urbeli balletistuudios.

Aastal 1973 lõpetas Tartu kaugõppekeskkooli.

Lauljakarjäär 
Aastatel 1980–1997 oli ta Vanemuise, aastast 1997 on ta Rahvusooper Estonia solist.

Tunnustus 
 1994 Georg Otsa nimeline auhind
 1996 Suure Vankri auhind
 2001 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (muusikateatri tipproll Jean Valjean muusikalis "Hüljatud")
2001 Harjumaa teatripreemia
 2004 Georg Otsa nimeline auhind
 2015 Eesti Teatriliidu muusikaauhind

Isiklikku 
Jassi Zahharov on alates 2009. aastast abielus Vene päritolu pianisti Zoja Hertziga.

Viited

Välislingid 
Jassi Zahharovi koduleht (arhiiviversioon)

Eesti ooperilauljad
Sündinud 1954
Prantsuse köök

Prantsuse köök on Prantsusmaal levinud toidutraditsioon. See on saavutanud ülemaailmse kuulsuse peenemaitseliste, hoolikalt valmistatud ning kaunilt serveeritud toitudega.

Toiduainete kõige hinnatavamaks omaduseks peetakse maitsvust, seetõttu kasvatatakse ja aretatakse parima kvaliteediga aedviljasorte, õlipuid ja seeni – šampinjonikasvatus on väga levinud. Soodsama kliima ja viljaka pinnase tõttu on põllumajandus, puuvilja- ja viinamarjakasvatus ning karjapidamine mitmekesine, liigi- ja sordirohke.

Toite valmistatakse nii, et toiduainete algsed omadused ja toiteväärtus säiliksid maksimaalselt. Rikkalikult süüakse toorsalateid, aedviljatoitude valik on lai. Maitseaineid lisatakse mõõdukalt, kuid sellises valikus, nagu toiduainete enda maitse esiletõstmiseks paremini sobib. Äärmiselt mitmekesine on kastmete koostis. Pole ime, et prantsuse köök on suurel määral mõjustanud Euroopa toitlustamist ja paljud tuntud toidunimetused pärinevad prantsuse keelest. Muide, prantsuse toidud kannavad tihti päritolu – maakoha, esmaselt valmistanud koka või seda toitu eelistanud inimese nime.

Toite serveeritakse kaunilt, kuigi lihtsalt. Soojade toitude jaoks vaagnad soojendatakse. Toidud asetatakse nii, et on selgelt näha, millistest toiduainetest need koosnevad. Toiduained ei segata palju, vaid kasutatakse eri liikidena. Piima ja koort tarvitatakse ainult rõõsalt, hapendamata.

Prantsusmaal on päevas kaks tähtsamat söögikorda: kella 13.30–14.00 antav eine (déjeuner) ja kella 17.00–18.00 lõuna (diner).

Eine koosneb järgmistest toitudest:
 Väikesed külmad suupisted (hors d´oeuvres) – võileivakesed, salatid, marineeritud kala, täidetud aedvili vms, tavaliselt 3–4 liiki. Sageli antakse lauale igale inimesele eraldi asetatud toidurühmakesena.
 Munatoit – omlett, munad vormikestes, keedetud munad kastmes.
 Kalatoit – väikeste tükkidena keedetud või praetud, kastmes vms.
 Soe või külm lihatoit (entrée) vastava kastmega.
 Aedviljatoit (légume) – soojad herned, aedoad, lillkapsas, artišokk. Võib olla üleküpsetatud (gratin).
 Salat (season) – enamasti lehtsalat, mille liike kasvatatakse palju. Kastmeks enamasti oliiviõli sidrunimahlaga.
 Juust (inglise toidusedelis antakse see pärast magustoitu).
 Magustoit (entremets) – tort, kook, puding, suflee või vorm.
 Puuvili (dessert) – kirsid, banaanid, viinamarjad või kompott.
 Kohv

Lõunasöögil on välja kujunenud järgmine toidusedel:
 Puljong – (consommé) või püreesupp (potage) lisanditega.
 Kala – keedetult või praetult, kartulite ja sobiva kastmega.
 Liha – enamasti suurem praad või lind aedvilja ja kastmega.
 Aedviljatoit – keedetud, praetud, hautatud, vorm.
 Salat – värskest toorest lehtköögiviljast või juurviljadest. Palju kasutatakse vars- ja juursellerit.
 Juust – Camemberti juust, Roqueforti juust, parmesan jt.
 Magustoit
 Puuvili
 Kohv

Nagu näha, erineb prantsuse toidusedel veidi Eesti tavadest: salat ja aedvili antakse omaette toiduna, mitte soojade liha- ja kalatoitude kõrvale. Menüüst võib mõne toidu välja jätta, kuid järjekorda ei muudeta.

Tainaliikidest on eelistatud leht-, biskviit- ja keedutainas. Neist valmistatakse rohkesti soolaseid ja magusaid pagaritooteid.

Välislingid
Pikkus

Pikkus on füüsikaline suurus, mis kirjeldab keha lineaar- ehk  joonmõõtmeid. Pikkuse tähis on , mis tuleneb ladina keele sõnast longitūdō (pikkus, kestus). 
Pikkuse mõõtühik rahvusvahelises mõõtühikute süsteemis on meeter (tähis m).

Vaata ka
Laeva üldpikkus ja Laevamõõdud
Pikkusühik
Pikkuste suurusjärgud
Teepikkus

Viited 

Füüsikalised suurused
Kuusiku (Hiiumaa)

Kuusiku on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Kuusiku piirneb idas ja põhjas Lelu, põhjas Kaderna, läänes Metsapere ja Nurste ning lõunas Leisu, Lassi ja Emmaste-Kurisu külaga.

Nimi
Kohanime on esmakordselt mainitud 1687. aastal kujul Kusiko.  Algne talunimi laienes aja jooksul piirkonnas kujunenud külale.

Loodus
Külas asuvad kaitsealused Leetselja kadakad. Küla läbib Leetselja peakraav.

Elanike arv

Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. 1687 oli Agapäe vakuses talunik Kusiko Hans, 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis vabadikud Kusiko Jürri, Kusiko Peter, Kusiko Hinrich ja Kusiko Tönno. 1844 oli kujunenud välja Kuusiku küla.

Kuusiku kuulus 1977–1997 Nurste koosseisu.

Taristu
Küla läbib Nurste–Kuriste tee.

Viited

Hiiumaa valla külad
Hüdrostaatika põhivõrrand

Hüdrostaatika põhivõrrand on võrrand, mille järgi on rõhu tasakaalus olevas vedelikus võrdne vedeliku samba poolt avaldatava lisarõhu ja vedeliku pinnale mõjuva rõhu summaga. Formaalselt: 

 

kus  on rõhk vedeliku pinnal, g on raskuskiirendus ja h on vedelikusamba kõrgus.

Hüdrostaatika põhivõrrandi tuletamine

Samarõhupinna võrrand on tuletatav Newtoni kolmanda seadusest. Eeldades, et vedelik on tasakaalus, saab viimase viia kujule
  
kus  on vedeliku tihedus, p on rõhk,  on kiirendus ja  on infitesimaalne nihe ruumis.

Hüdrostaatika põhivõrrand leitakse viimase võrrandi integreerimisel tingimusel, et vedelik on absoluutses tasakaalus st vedelikule mõjub vaid raskuskiirendus. Üldsust kitsendamata võib koordinaatsüsteemi valida nii, et z koordinaat tähistaks kõrgust maapinnast. Sel juhul on kiirenduse komponentidel väärtused. Ülalantud võrrand võtab kuju
  
Integreerime viimaset eeldades, et  ja  on konstandid:

Integreerimiskonstant C määratakse tingimusest, et vedeliku vabapinnale () mõjuv rõhk on . Leiame, et . Leiame, et

kus  on vedelikusamba kõrgus.

Vaata ka 

 Samarõhupind

Hüdrostaatika
Füüsikaline suurus

Füüsikaline suurus on füüsikalise objekti mõõdetav omadus või olek, mida saab matemaatiliselt tõlgendada suurusena ja mis võimaldab antud objekti tähise ning mõõtühiku abil arvuliselt kirjeldada. Näiteks mõõtes mingi keha massiks 13 kg on 13 füüsikalise suuruse – massi – arvväärtus ja kg mõõtühik, milles massi mõõdeti.

Füüsikalised suurused on näiteks skalaarsed suurused, vektorsuurused või üldiselt tensorsuurused.

Suurust väljendatakse selle arvväärtuse ja mõõtühiku korrutisena. Kuigi mõõtmisel saadakse suuruste väärtuseks alati ratsionaalarvud, vaadeldakse füüsikateooriates suurusi tavaliselt reaalarvulistena.

Ühikud ja dimensioonid

Ühikud
 

Üldiselt eelistatakse ja eeldatakse tänapäeval SI-süsteemi ühikute kasutamist nende laialt levinud rakendatavuse ja hõlpsa kasutuse tõttu.

Dimensioonid

Dimensiooni mõiste füüsikas võttis esmakordselt kasutusele Joseph Fourier aastal 1822. Tava kohaselt rühmitatakse füüsikalised suurused dimensioonide alusel vastavalt põhisuurustele, millel igaühel on oma dimensioon.

Põhisuurused 

Põhisuurusteks on suurused mis on looduses eristatavad ja mida ei saa avaldada läbi teiste suuruste. Seega saab kõiki teisi suurusi esitada erinevate põhisuuruste kombinatsioonidena. Seitse põhisuurust on loetletud Rahvusvahelises suuruste süsteemis (ISQ) ja neile vastavad SI-süsteemi ühikud.

Vaata ka
Suurus
Füüsikaliste suuruste loend
Dimensioonita suurus
Füüsikaline konstant

Viited 

 
Füüsika
Laeng

Laeng on füüsikaline suurus, mis iseloomustab elementaarosakest ja on selle kõigis vastastikmõjudes jääv suurus. Laengu väärtus võib olla ±1 (barüonlaeng, leptonlaeng) või 0 ja ±1 (elektrilaeng); ühikuks on siin elementaarlaeng. 

Laengu mõistet kasutatakse ka elektromagnetilise induktsiooni tugevuse iseloomustajana. Selles tähenduses on laeng elektromagnetvälja allikas.

Füüsikas peetakse laengu all silmas tihti just elektrilaengut. Elektrilaengut kannavad kõik elektriliselt laetud osakesed (elektronid, prootonid, ioonid).

Formaalne definitsioon 
Üldiseimal juhul, kui vaatlusalune väljateooria omab mõnd pidevat sisemist sümmeetriat, siis nimetatakse laenguks vastava sümmeetriarühma suvalist generaatorit. Noetheri teoreemi järgi vastab igale sümmeetriale jääv vool. Suurus, mida see vool kannab, on vastav laeng. Viimast nimetatakse mõnikord ka Noetheri laenguks.

Näiteks elektrilaengule vastab Lie rühm U(1) ja värvilaengule rühm SU(3).

Näited  
Osakestefüüsika teooriatest on teada mitmesuguseid laengu kavantarve. Osakestefüüsika standardmudelis on need
 elektrilaeng, mis tuleneb elektromagnetilisest vastastikmõjust;
 nõrk isospinn iseloomustab osalemist nõrgas vastastikmõjus. Elektronõrga vastastikmõju sümmeetriarühma U(1)×SU(2). Nõrk isospinn vastab SU(2) osa generaatoritele ja elektrilaeng U(1) osa generaatoritele;
 värvilaeng on tugeva vastastikmõju kvantarv. See vastab tugeva interaktsiooni sümmeetriarühmale SU(3).

Ligikaudsetele sümmeetriatele vastavad laengud:
 leptonlaengu jäävus üksikute generatsioonide jaoks on rikutud neutriinoostsillatsioonide tõttu, kuid kogu leptonlaeng on (standardmudelis) siiski jääv;
 tugev isospinn;
 Erinevad maitsele vastavad kvantarvud nagu veidrus. Nende jäävus on tugevalt rikutud osakeste mitmeid suurusjärke erinevate masside tõttu.

Vaata ka 
 Elektrilaeng

Viited 

 Väljateooria
 Osakestefüüsika
Märgpiire

Märgpiire ehk märgperimeeter on voolava vedeliku kokkupuutejoon voolu ristlõike liikumatu piirdega (elavlõige), v.a vabapind (pind vedeliku ja gaasilise keskkonna vahel). Selleks piirdeks võib olla voolusäng või ka seisev vedelik.

Vaata ka
Hüdrauliline raadius

Kasutatud kirjandus
Maastik, A., Haldre, H., Koppel, T. & L. Paal, 1995. Hüdraulika ja pumbad. Tartu, Greif. Lk 51.

Hüdraulika
Periood

Periood on korduva muutuse tsükli kestus. Perioodi tähis on  ja ühik SI-süsteemis sekund (s).

Periood on pöördvõrdeline sagedusega:
 
kus   on sagedus. 

Näiteks elektrivõrgu sagedusel 50 Hz on elektrivoolu võnkeperiood 

Füüsikas kasutatakse perioodi mõisted peamiselt seoses võnkumiste ja lainetega. Perioodiliselt muutuvad nähtused on näiteks ka pöörlemine ja tiirlemine.

Vaata ka
Võnkeperiood

Füüsika
Periood (täpsustus)

Periood on mitmetähenduslik sõna:

Periood on füüsikas aeg, mis kulub ühe täisvõnke tegemiseks.
Periood on muusikas väikseim terviklik struktuuriüksus.
Periood on periodiseeringuga piiritletud ajavahemik.
Periood on keemia mõiste.