1998

1998. aasta (MCMXCVIII) oli 20. sajandi 98. aasta.

Sündmused maailmas

Jaanuar 
1. jaanuar – keelati suitsetamine kõikides California baarides ja restoranides.
2. jaanuar – inflatsiooni tõkestamiseks võeti Venemaal kasutusele uued rublad.
12. jaanuar – 19 Euroopa riiki keelustasid inimese kloonimise.
17. jaanuar – Paula Jones süüdistas Bill Clintonit seksuaalses ahistamises.
22. jaanuar – "Unabomber" Theodore Kaczynski mõisteti eluks ajaks vangi ilma õiguseta armuandmisele.
26. jaanuar – Bill Clinton esines televisioonis, eitades seksuaalsuhteid Valge Maja praktikandi Monica Lewinskyga.
26. jaanuar – arvutitootja Compaq ostis ära Digital Equipment Corporationi.
27. jaanuar – Saksamaa katoliku kirik lõpetas paavsti tahet järgides abordilubade väljaandmise.
28. jaanuar – Manilas Filipiinidel võtsid sissid pantvangi õpetaja ja 400 last.
28. jaanuar – Ford Motor Company teatas, et ostab ära Volvo.
29. jaanuar – Briti peaminister Tony Blair kuulutas välja uue juurdluse 1972. aasta Verise pühapäeva asjus.
29. jaanuar – Birminghamis Alabama osariigis plahvatas pomm abordikliinikus, tappes ühe ja vigastades paljusid.

Veebruar 
3. veebruar – USA sõjalennuk kihutas treeninglennul Itaalia suusakuurordi Cavalese lähedal köisraudtee trossidesse. Hukkus 20 inimest.
4. veebruar – maavärinas Afganistanis sai surma 5000 inimest.
7. veebruar – 22. veebruar – toimusid XVIII taliolümpiamängud Naganos Jaapanis
16. veebruar – Taibei lennuväljal kukkus alla China Airlinesi Airbus, hukkus 203 inimest.
17. veebruar – Rootsi politsei lõpetas Estonia huku uurimise.

Märts 
4. märts – Pakistani üleujutustes hukkus vähemalt 300 inimest, 1500 elanikku jäi kadunuks.
6. märts – Jyväskylä rongiõnnetus nõudis vedurijuhi ja 9 reisija elud. Vigastada sai veel 94 reisijat.
14. märts – toimus 6,9-palline maavärin Lõuna-Iraanis.
15. märts – Valge Maja endine töötaja Kathleen Willey süüdistas president Bill Clintonit ahistamises.
17. märts – Põhja-Iirimaa traditsiooniliselt protestantlikus pealinnas Belfastis tähistasid katoliiklased esimest korda püha Patricku päeva.
18. märts – Maailma Terviseorganisatsioon teatas, et kui tuberkuloosi vastu kiiresti samme ei astuta, on 2020. aastaks sellesse tõppe surnud 70 miljonit inimest ja nakatunud umbes miljard inimest.
23. märts – film "Titanic" võitis 11 Oscarit, korrates 1959. aastal "Ben-Huri" püstitatud rekordit.
24. märts – Euroopa Liit teatas, et 11 riiki on täitnud euro kasutuselevõtu tingimused.
27. märts – Ameerika Ühendriikides lubati kasutusele võtta meeste impotentsiravim Viagra.

Aprill 
 10. aprill – Iiri Vabariigi valitsus, Suurbritannia valitsus ja Põhja-Iirimaa parteid allkirjastasid Belfasti lepingu, mis lõpetas Põhja-Iirimaa konflikti vägivaldse faasi.
 20. aprill – Lääne-Saksamaa terroriorganisatsioon Punaarmee Fraktsioon lõpetab tegutsemise.

Mai 
7. mai – Mercedes-Benz ostis ära 40 miljardi USA dollari eest ära Chrysleri. Moodustati DaimlerChrysler.
7. mai – Apple Computer avalikustab iMaci.
11. mai – Prantsusmaal vermiti esimene metalleuro.
21. mai – Indoneesia president kindral Suharto läks erru, olles olnud selles ametis 32 aastat.
30. mai – järjekordne 6,6-magnituudine maavärin Afganistanis tappis 5000 inimest.

Juuni 
3. juuni – Eschede rongikatastroof: Saksamaal Eschede lähedal purunes 200 km/h sõitnud kiirrongil ratas, põhjustades rongi teelt väljasõidu ja 101 inimese surma.
14. juuni – liiklusele avati Suur-Beldi sild.

Juuli 
8. juuli – Afganistani islamiliikumine Taliban keelustas televiisorid ja videomakid.
12. juuli – Prantsusmaa võitis esimest korda jalgpalli maailmameistrivõistlused, lüües finaalis Brasiiliat 3:0.
17. juuli – 80 aastat pärast tsaariperekonna surma sängitati Peeter-Pauli kindluses Peterburis mulda Venemaa viimase tsaari Nikolai II säilmed.
23. juuli – lõpetati Uus-Guinea põhjarannikut tabanud tsunami ohvrite otsingud. Hiidlaines hukkus 1300 ja jäi kadunuks 6000 inimest.

August 
7. august – USA saatkondades Dar es Salaamis Tansaanias ja Nairobis Keenias plahvatasid pommid, tappes 224 ja vigastades 4500 inimest.
20. august – Kanada Ülemkohus otsustas, et Quebec ei või eralduda riigist ilma keskvalitsuse loata.
20. august – kättemaksuks oma saatkondade ründamise eest pommitasid Ameerika Ühendriigid arvatavaid al-Qaida baase Afganistanis ja arvatavat keemiatehast Sudaanis, hävitades selle asemel al-Shifa ravimivabriku Hartumis.

September 
1. september – Moskvas algas Boriss Jeltsini ja Bill Clintoni tippkohtumine.
Ühendkuningriigis oli esimest korda eetris saade "Who Wants to Be a Millionaire".
7. september – asutati ettevõte Google, Inc

Oktoober 
8. oktoober – Jaapan vabandas esimest korda ametlikult Lõuna-Korea ees 35 aastat tagasi kestnud koloniaalrežiimi pärast.
12. oktoober – Ameerika Ühendriikide Kongress kiitis heaks paljukirutud Digital Millennium Copyright Acti.
30. oktoober – orkaan Mitch tappis Hondurases ligikaudu 5500 inimest. 
30. oktoober – Göteborgis peosaalis toimunud tulekahjus hukkus 63 ja kannatada sai 200 pidulist.

November 
 4. detsember – kosmosesüstik Endeavour startis koos esimese ameeriklaste poolt Rahvusvahelisele kosmosejaamale arendatud mooduli Unityga

Detsember 
 1. detsember – Exxon teatas 73,7 miljardi dollarilisest tehingust Mobili ostmiseks, et luua Exxon-Mobil, maailma suurim kompanii. 
8. detsember – Jaapani teadlased teatasid, et neil õnnestus kloonida ühest surnud lehmast kaheksa vasikat.
4. detsember – viimased punaste khmeeride võitlejad alistusid Kambodža valitsusele, millega lõppes nende 20 aastat kestnud valitsusvastane sõda.
20. detsember – USA-s Houstonis sünnitas Nikem Chukwu esimesena ajaloos kaheksa elavat last.
 29. detsember – punakhmeeride juhid vabandasid 1970. aastatel Kambodžas toimunud genotsiidi pärast, mis nõudis rohkem kui miljoni inimese elud.

Sündmused Eestis 
1. jaanuar – murdmaasuusataja Kristina Šmigun murdis Otepääl rangluu, kui ta mootorsaaniga sõites kukkus vastu puud. See murd tegi küsitavaks tema osalemise Nagano taliolümpiamängudel.
8. jaanuar – Kaitsepolitsei esitas 14 rahuvalvaja surmaga lõppenud Kurkse õnnetuses ainsana süüdistuse rühmaülem Jaanus Karmile võimupiiride ületamises.
13. jaanuar – välisminister Toomas Hendrik Ilves teatas, et astus Eesti Talurahva Erakonda.
 14. jaanuar – Hansapank ja Hoiupank teatasid oma ühinemisest.
 20. jaanuar – kaitseminister Andrus Öövel keelas tulistada Klooga laskeväljal, mis katkestas kaitseväe õppuse ja seadis ohtu rahuvalvajate valjaõppe.
 28. jaanuar – ametist tagandatud Robert Lepiksoni asemel sai siseministriks Olari Taal.
 29. jaanuar – Soome kaitseminister andis Eestile üle 19 suurtükki, mis panid aluse Eesti suurtükiväele.
 1. veebruar – Hiiumaa lähistel Tahkuna poolsaarest loodes uppus Eesti kalatraaler Vegas. Hukkus kolm meeskonnaliiget.
 17. veebruar – Rootsi politsei lõpetas kellelegi süüdistust esitamata Estonia huku uurimise.
 26. veebruar – Rootsi annetas Kadrioru lossi remondiks 60 miljonit krooni.
 12. märts – Riigikogu esimeheks valiti taas Toomas Savi.
 15. märts – Eesti sõdurid sõitsid Lätti õppustele, sest Kloogal olid õppelaskmised keelatud.
 18. märts – Riigikogu kaotas surmanuhtluse.
 26. märts – Tallinna Pank ja Ühispank teatasid ühinemisest.
 31. märts – Eesti Põllumajandusülikooli rektoriks sai Henn Elmet.
 5. aprill – Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakond ja Eesti Talurahva Erakond ühinesid. Uue partei nimeks sai Rahvaerakond ning selle juhiks Toomas Hendrik Ilves.
 3. mai – president Lennart Meri ähvardas, et kuulutab välja erakorralised valimised, kui Mart Siimanni valitsusele avaldatakse umbusaldust.
 6. mai – Riigikogu ei avaldanud valitsusele umbusaldust ning erakorralised valimised jäid olemata.
 9. mai – Koit Toome esitatud laul "Mere lapsed" sai Eurovisiooni lauluvõistlusel Suurbritannias Birminghamis 12. koha.
 19. mai – Juhan Parts nimetati riigikontrolöriks. 
 27. mai – Eestisse saabus visiidile Briti prints Andrew.
 29. mai – riigiprokurör taotles Siim Kallaselt saadikupuutumatuse äravõtmist, et esitada talle süüdistused 10 miljoni tehingu asjus.
2. juuni – Eesti Muinsuskaitse Seltsi volikogu kinnitas deklaratsiooni Eesti rahvusvärvidest ja -lipust.
 7. juuni – Eesti Pank kehtestas Maapangale moratooriumi.
11. juuni – Abja-Paluoja linn ühines Abja vallaga. 
 24. juuli – valmis Tartu suurim büroohoone – Emajõe Ärikeskus, mida rahvasuu kutsub "pläskuks".
 1. september – Tartus avati purskkaev ja skulptuur "Suudlevad tudengid". 
 29. oktoober – Eesti toll avastas Saksamaalt siia veetud 300 liitrit atsetofenooli – ainet, mida kasutatakse oopiumi valmistamisel.
 20. november – valitsus otsustas mitte toetada Rootsis tegutseva Estonia huku analüüsigrupi ettepanekut tuua hukkunud merepõhjast välja.
 22. detsember – Tartumaal peksis jõuluvanaks maskeerunud röövel taksojuhti ja sulges ta auto pakiruumi.

Asutati Academia Non Grata.

Sport 
7.–22. veebruar – Naganos peeti XVIII taliolümpiamängud. Eestlaste parimaks saavutuseks jäi Jaak Mae 6. koht 10 km klassikadistantsil.
10. juuni – 12. juuli – jalgpalli maailmameistriks tuli koduseinte toel Prantsusmaa, alistades finaalmängus tiitlikaitsja Brasiilia.
18. juuli – Harku järvel peetud Euroopa meistrivõistlustel veemootorispordis hukkus Eesti kõigi aegade edukaim veemootorisportlane Rivo Jõõras.
18.–23. august – Budapestis peetud Euroopa kergejõustiku meistrivõistlustel pälvis kümnevõistluses kuldmedali Erki Nool.

Filme 
 "Lola Rennt" ("Lola jooks")
 "Lock, Stock and Two Smoking Barrels" ("Hunnik pappi ja suitsev kaheraudne")
 "Ringu" ("Ring")
 "Saving Private Ryan" ("Reamees Ryani päästmine")
 "Shakespeare in Love" ("Armunud Shakespeare")
 "The Thin Red Line" ("Peenike punane joon")

Sündinud 
 2. juuni – Silvia Pertens, eesti võrkpallur
 24. juuli – Bindi Irwin, Austraalia/USA laulja, näitleja
 22. september – Renet Vanker, eesti võrkpallur
 31. detsember – Valentin Kordas, eesti võrkpallur

Surnud 

5. jaanuar – Georgi Sviridov, vene helilooja
8. jaanuar – Rein Kaarepere, Tartu Kommertspanga asutaja
15. jaanuar – Aare Sirel, Eesti mälumängur
28. jaanuar – Alfred Raadik, Eesti rahvatantsujuht
2. veebruar – Raymond Bernard Cattell, USA psühholoog
8. veebruar – Halldór Kiljan Laxness, Islandi kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1955
15. märts – Benjamin Spock, USA lastearst, kirjanik, olümpiavõitja (sõudmine 1924)
21. märts – Galina Ulanova, vene baleriin
27. aprill – Carlos Castaneda, kirjanik
5. aprill – Gustav Ränk – Eesti üks silmapaistvamaid etnolooge 
15. aprill – Pol Pot, Kambodža diktaator 
19. aprill – Octavio Paz, Mehhiko kirjanik
23. aprill – Konstantínos Karamanlís, Kreeka poliitik 
 8. mai – Johannes Kotkas, eesti maadleja, olümpiavõitja 1952
14. mai – Frank Sinatra, USA laulja, näitleja
29. mai – Barry Goldwater, USA poliitik
29. juuni – Küllo Kõiv, Eesti maadleja
2. juuli – Valter Külvet, Eesti kümnevõistleja
21. juuli – Alan Shepard, USA esimene astronaut
3. august – Alfred Schnittke, vene helilooja
6. august – André Weil, Prantsuse matemaatik 
14. august – Rein Virkus, emeriitprofessor
1. september – Mait Agu, Eesti tantsupedagoog
4. september – Ernst Jaakson, eesti diplomaat
6. september – Akira Kurosawa, Jaapani filmilavastaja
23. oktoober – Johannes Uiga, Eesti maalikunstnik
6. november – Niklas Luhmann, saksa sotsioloog
6. november – Nelson Goodman, USA filosoof
7. detsember – Endel Sõgel, eesti kirjandusteadlane
23. detsember – Anatoli Rõbakov, vene kirjanik

Nobeli auhinnad 
füüsika – Robert Laughlin, Horst Störmer, Daniel Chee Tsui
keemia – Walter Kohn, John Pople
meditsiin – Robert Furchgott, Louis Ignarro, Ferid Murad
kirjandus – José Saramago
rahu – John Hume ja David Trimble
majandus – Amartya Sen

Viited