Urussov

Urussov, kaasajal ka Ouroussoff on nogai päritolu Venemaa aadlisuguvõsa. Tänapäeval elavad suguvõsaliikmed Ameerika Ühendriikides ja Venemaal.

Ajalugu
Suguvõsa rajajaks oli Nogai hordi khaan Uruss-mursaa, kes oli Timuri väepealiku ja Kuldhordi de facto valitseja Jegidei-Mangiti (1352−1419) järeltulija kuuendas põlves; tema järgi sai suguvõsa oma nime. Tegelikuks suguvõsa rajajaks oli tema pojapoeg Kassim-mursaa (u 1585−1647), kes pandi 1627. aastal kirja Moskva aadlikuna ja kes sai ristimisel nimeks vürst Andrei Satõjevitš Urussov.

Urussovid oli Venemaal mõjukad alates XVII sajandist alates. Tsaaririigi perioodil võrsus nende hulgast viis bojaari ja mitmed teenisid Venemaa valitsejaid stolnikutena. Alates Peeter I valitsusajast kuni Venemaa keisrivõimu lõpuni 1917. aastal jõudis 34 suguvõsa liiget sõjaväeteenistuses vähemalt kindralmajori auastme või tsiviilteenistuses sellele vastava tõelise riiginõuniku teenistusastmeni.

Nad olid suguluses teiste khaan Jedigeist põlvnenud nogai päritolu vürstisuguvõsadega: Baiterekov, Jussupov, Kutumov, Šeidjakov.

Urussovid kubermangu aadlisuguvõsaraamatutes
Urussovid kanti Jaroslavli, Moskva, Peterburi, Simbirski, Smolenski ja Tšernigovi kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse.

Suguvõsa liikmeid

Urussov
Vürst Semjon Andrejevitš Urussov (u 1610−1657), bojaar, vojevood
Vürst Pjotr Semjonovitš Urussov (1636−1686), bojaar, Smolenski vojevood
Vürst Juri Semjonovitš Urussov (suri 1719), bojaar, Mezelinski ja Kiievi vojevood
Vürst Nikita Semjonovitš Urussov (u 1640−1692), bojaar, Novgorodi, Kiievi ja Arhangelski vojevood
Vürst Fjodor Semjonovitš Urussov (suri 1694), bojaar, Novgorodi vojevood
Vürst Grigori Aleksejevitš Urussov (1680−1743), kindralleitnant, Peeter-Pauli kindluse ülemkomandant, Voroneži kuberner
Vürst Vassili Aleksejevitš Urussov (u 1680−1741), kontradmiral, kindralporutšik, Admiraliteedikolleegiumi nõunik
Vürst Sergei Vassiljevitš Urussov (1719−1787), riiginõunik, Vologda kuberner
Vürst Aleksandr Vassiljevitš Urussov (1729−1813), kindralmajor, mõisaomanik
Vürst Aleksandr Aleksandrovitš Urussov (u 1730−?), polkovnik, tuntud arheoloog
Vürst Nikita Sergejevitš Urussov (1750ndad−1806), polkovnik, salanõunik, Jaroslavli tsiviilkuberner
Vürst Vassili Aleksejevitš Urussov (1751−pärast 1816), kindralmajor
Vürst Aleksandr Mihhailovitš Urussov (1767−1853), kindralmajor, tõeline salanõunik, ülemõuemeister, Moskva paleekontori president, Riiginõukogu liige
Vürst Nikolai Jurjevitš Urussov (1767−1821), kindralmajor, Astrahani komandant, brigaadikomandör
Vürst Aleksandr Petrovitš Urussov (1768−1835), kindralmajor, polgu-, brigaadi- ja diviisikomandör
Vürst Sergei Jurjevitš Urussov (1772−1840), salanõunik, Peterburi viitsekuberner
Vürst Ivan Jurjevitš Urussov (suri 1833), tõeline riiginõunik, Jaroslavli viitsekuberner
Vürst Sergei Dmitrijevitš Urussov (1788−1869), kindralmajor, brigaadikomandör
Vürst Mihhail Aleksandrovitš Urussov (1802−1883), ratsaväekindral, senaator, Nižni Novgorodi sõjakuberner, Vitebski, Mogiljovi ja Smolenski kindralkuberner
Vürst Pavel Aleksandrovitš Urussov (1807−1886), jalaväekindral, kindraladjutant, diviisikomandör
Vürst Pjotr Aleksandrovitš Urussov (1810−1890), polkovnik, tõeline riiginõunik, mõisaomanik
Vürst Sergei Jurjevitš Urussov (1816−1883), tõeline salanõunik, Venemaa justiitsministeeriumi direktor, riigisekretär, senaator, Riiginõukogu liige, mõisaomanik
Vürst Sergei Sergejevitš Urussov (1827−1897), kindralmajor, polgukomandör, tuntud maletaja, krahv Lev Tolstoi sõber
Vürst Dmitri Semjonovitš Urussov (1830−1903), polkovnik, tõeline riiginõunik, kammerhärra, Jaroslavli kubermangu semstvovalitsuse esimees, tuntud maletaja, Ivan Turgenevi sõber, mõisaomanik
Vürst Vladimir Nikolajevitš Urussov (suri 1913), tõeline riiginõunik
Vürst Leonid Dmitrijevitš Urussov (1837−1885), tõeline riiginõunik, kammerhärra, Tuula viitsekuberner, tõlk, krahv Lev Tolstoi sõber, mõisaomanik
Vürst Apollon Stepanovitš Urussov (1837−1919), kaptenleitnant, tõeline riiginõunik, õuemeister
Vürst Vladimir Dmitrijevitš Urussov (1838−1903), tõeline riiginõunik, kammerhärra, rahukohtunik, Smolenski kubermangu aadlimarssal
Vürst Lev Pavlovitš Urussov (1839−1928), tõeline salanõunik, ülemõuemeister, Venemaa saadik Rumeenias, Belgias, Prantsusmaal, Itaalias ja Austria-Ungaris
Vürst Sergei Nikolajevitš Urussov (1839−1906), kindralleitnant, pataljoni-, polgu- ja brigaadikomandör
Vürst Juli Dmitrijevitš Urussov (1840−1919), tõeline salanõunik, ülemšenk, rahukohtunik
Vürst Fjodor Mihhailovitš Urussov (1842−lasti maha 1918), kindralleitnant
Vürst Aleksandr Ivanovitš Urussov (1843−1900), nimekas jurist, kirjandus- ja teatrikriitik, tõlk, Ivan Turgenevi sõber
Vürst Aleksandr Lvovitš Urussov (1843−1897), tõeline riiginõunik
Vürst Aleksandr Dmitrijevitš Urussov (1847−1913), tõeline riiginõunik, tseremooniameister, õuemeister, rahukohtunik
Vürst Aleksandr Petrovitš Urussov (1850−1914), rittmeister, Sengilei maakonna aadlimarssal, II, III ja IV Riigiduuma liige, mõisaomanik
Vürst Vladimir Mihhailovitš Urussov (1851−1922), salanõunik, õuemeister, Riiginõukogu liige, Smolenski kubermangu mõisaomanik
Vürst Vladimir Petrovitš Urussov (1857−1907), praporštšik, tõeline riiginõunik, kammerhärra, Hersoni viitsekuberner
Vürst Sergei Petrovitš Urussov (1859−lasti maha 1918), salanõunik, tallmeister, nimekas põllumees, hobuste tõuaretaja, kirjanik
Vürst Nikolai Valerjevitš Urussov (1860−1912), kindralmajor, polgukomandör, mõisaomanik
Vürst Sergei Dmitrijevitš Urussov (1862−1937), tõeline riiginõunik, Tambovi viitsekuberner, Bessaraabia kuberneri kohusetäitja, Tveri tsiviilkuberner, Peremõšli maakonna aadlimarssal, I Riigiduuma liige, Venemaa keisririigi ja Ajutise Valitsuse siseministri abi, mõisaomanik
Vürst Nikolai Petrovitš Urussov (1863−lasti maha 1918), salanõunik, tallmeister, senaator, Riiginõukogu liige, Grodno ja Poltava tsiviilkuberner, Jekaterinoslavli kubermangu aadlimarssal
Vürst Lev Vladimirovitš Urussov (1877−1933), diplomaat, Venemaa tennisemeister, oma aja tugevamaid tennisemängijaid, Rahvusvahelise Olümpiakomitee liige
Vürstinna Jevdokia (Eda) Jurjevna Urussova (abielus Unkovskaja ja Blohhina) (1908−1996), Vene NFSV teeneline kunstnik, Vene NFSV rahvakunstnik, teatri-, filmi- ja telenäitleja

Ouroussoff
Vürst Pjotr Sergejevitš Ouroussoff (Urussov) (1899−1984), professor
Nicolai Ouroussoff (sündinud 1962), arhitektuurikriitik, abiprofessor

Pildid

Urussovi suguvõsa mõisavaldused

Jaroslavli kubermang:
Iljinski, Marjino, Novlenski, Spasskoje
Kaluuga kubermang:
Iljino, Rosva, Želov
Kiievi kubermang:
Tabanovka
Kostroma kubermang:
Artemovo, Fjodorovskaja, Jakšino, Karezovo, Kartsovo, Lobatševo, Potšinok, Šaklja
Moskva kubermang:
Ostašjovo (a-ni 1861 Aleksandrovskoje-Ostašjovo)
Rostovi kubermang:
Titovo
Simbirski kubermang:
Beketovka
Smolenski kubermang:
Maltsovo, Ovinovštšina
Tuula kubermang:
Grjaznovka, Hmelevka, Lõzovka, Savino, Slobodaa, Voskressenskoje (kuni 1864)
Vladimiri kubermang:
Dobrjatšihha, Linevo, Uljahhina

Vaata ka
Urussovi gambiit

Viited

Kirjandus
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd XV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2004. Lk 162-163.
Genealogisches Handbuch des Adels. Fürstliche Häuser. Bd IV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1956. Lk 533-536.
Дворянские роды Российской Империи. Том третий. Кназья. Санкт-Петербург, 1996. Lk 116-121.
Долгоруков, Пётр Владимирович. Российская родословная книга. Часть вторая. Санктпетербургь: Печатано вь типографии Эдуарда Веймара, 1855. Lk 26-32

Välislingid
Urussovi suguvõsa vapp saidil gerbovnik.ru
Людмила Коншина. Дворяне и потомки князей Сибирских saidil proza.ru
Урусовы saidil bigenc.ru
Урусовы князья saidil russianfamily.ru

Aadlisuguvõsad
Nogai päritolu aadlisuguvõsad
Venemaa aadlisuguvõsad
Venemaa vürstisuguvõsad