1984

1984. aasta (MCMLXXXIV) oli 20. sajandi 84. aasta.

Sündmused maailmas 

Algas Etioopia näljahäda.

Jaanuar 
 1. jaanuar – Brunei sai iseseisvaks.
 20. jaanuar – Austrias peeti kinni NSV Liidu välisluure kasuks töötanud norra päritolu Arne Treholt.
 24. jaanuar – müügile tuli esimene Apple Macintosh (personaalarvuti).

Veebruar 
3. veebruar – USA-s sündis esimene katseklaasilaps.
7. veebruar – USA astronaudid Bruce McCandless II ja Robert L. Stewart väljusid esimestena vabalennul avakosmosesse. 
8. veebruar – 19. veebruar – Sarajevos toimusid taliolümpiamängud.  
9. veebruar – suri Nõukogude Liidu juht Juri Andropov.
13. veebruar – Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei Keskkomitee peasekretäriks sai pärast Juri Andropovi surma Konstantin Tšernenko.

Märts 
 6. märts – algas Suurbritannia söekaevurite 12 kuud kestnud streik.

Aprill 

 2. aprill – Rakesh Sharma sai esimeseks kosmoses käinud India kodanikuks. 
 17. aprill – Londonis hukkus Liibüa saatkonnast tulistatud laskude tagajärjel Londoni politsei konstaabel Yvonne Fletcher.
 19. aprill – Austraalia kuulutas Advance Australia Fair'i riigihümniks.
 23. aprill – Ameerika Ühendriikide teadlased teavitasid maailma AIDSi avastamisest.
 24. aprill – Päikesel toimus X-klassi päikesepurse.

Mai 
 8. mai – Nõukogude Liit teatas, et boikoteerib 1984. aasta olümpiamänge Los Angeleses.
 13. mai – Severomorskis plahvatas Nõukogude mereväe laskemoonaladu. Hukkus umbes 300 inimest.
 31. mai – Virginia osariigis põgenesid vanglast kuus surmamõistetud vangi. See on Ameerika Ühendriikides ainus kord kui surmamõistetutel õnnestus vanglast põgeneda.

Juuni 
 5. juuni – India väeüksused ründasid sikhide tähtsaimat pühamut Anritsari kuldtemplit. Hukkus umbes 1000 inimest.
 9. juuni – Californias Disneylandis tähistati pidulikult Donald Ducki 50. sünniaastapäeva.
 16. juuni – Kanadas asutati Cirque du Soleil.

Juuli 
 2. juuli – Antonius John nimetati Vabariigi Valitsuse eksiilis esindajaks Saksamaal.
 18. juuli – San Diegos hukkus McDonald'si restoranis toimunud tulistamises 21 inimest. Politsei eriüksus lasi tulistaja maha.
 25. juuli – Nõukogude kosmonaut Jelena Savitskaja väljus esimese naisena avakosmosesse. 
 28. juuli – 12. august – toimusid suveolümpiamängud Los Angeleses.

August 
 4. august – Ülem-Volta uueks nimeks sai Burkina Faso.
 30. august – NASA kosmosesüstik Discovery sooritas missiooni STS-41-D  raames esmalennu.

September 
 17. september – Kanada peaministriks sai Brian Mulroney.

Oktoober 
 19. oktoober – poola preester Jerzy Popiełuszko rööviti. 21. oktoobril leiti ta surnuna.
 31. oktoober – kaks sikhidest ihukaitsjat tapsid India India peaministri Indira Gandhi.

November 
 6. november – 1984. aasta USA presidendivalimised: Ronald Reagan valiti teiseks ametiajaks USA presidendiks.
 25. november – 36 Suurbritannia ja Iirimaa popmuusikut kogunes ühte Notting Hilli stuudiosse ansambliks Band Aid ning salvestas laulu "Do They Know It's Christmas" Etioopa näljahädaliste abistamiseks.

Detsember 
 3. detsember – Bhopali suurõnnetus: Indias Madhya Pradeshi osariigis Bhopalis toimus Union Carbide'i pestitsiiditehases metüülisotsüanaadileke. Kohe hukkus 2000 inimest, hiljem suri umbes 6000 inimest. Kannatada sai sadu tuhandeid inimesi. 
 31. detsember – Rajiv Gandhi sai India peaministriks.

Sündmused Eestis

Jaanuar

Veebruar

Märts

Aprill

Mai

Juuni
8. juuni – Eesti NSV Ülemnõukogu avaldas otsuse üldharidus- ja kutsekoolide reformist, mis muu hulgas nägi ette 6-aastastele lastele koolikohustuse rakendamist ja üldhariduskoolides töökasvatusele suurema rõhu panemist.

Juuli
6.–8. juuli – Tallinnas toimus IX üliõpilaslaulupidu "Gaudeamus".
8.–15. juuli – Torontos olid IV rahvusvahelised Eesti päevad.

August

September

Oktoober

November

Detsember
 ...

Selle aasta lõpu seisuga oli Eestis 286 tootmiskoondist, teadustootmiskoondist, kombinaati ja ettevõtet, mis olid iseseisval bilansil.

Sündinud 

 23. jaanuar – Arjen Robben, hollandi jalgpallur
 29. jaanuar – Athína Onásis, Aristotélis Onásise pärija
 6. veebruar – Piret Järvis, eesti laulja (Vanilla Ninja)
 12. veebruar – Alexandra Dahlström, rootsi näitleja
 13. veebruar – Eveli Saue, eesti laskesuusataja
 16. märts – Nele-Liis Vaiksoo, eesti laulja
 10. aprill – Mandy Moore (Amanda Leigh Moore), ameerika laulja ja näitleja
 23. aprill – Aleksandra Kostenjuk, vene maletaja 
 8. juuni – Javier Mascherano, argentina jalgpallur
 9. juuni – Wesley Sneijder, hollandi jalgpallur
1. juuli – Donald Thomas, Bahama kergejõustiklane
12. juuli – Gareth Gates, Inglise laulja-laulukirjutaja
18. juuli – Liv Boeree, Inglise pokkerimängija
30. juuli – Marko Asmer, eesti autovõidusõitja
1. august – Bastian Schweinsteiger, saksa jalgpallur
 12. august – Sherone Simpson, Jamaica kergejõustiklane, sprinter
 21. august – Alizée, prantsuse laulja 
 7. september – Vera Zvonareva, vene tennisist
9. september – Andrei Silnov, Venemaa kergejõustiklane
 16. september – Katie Melua, gruusia päritolu lauljatar
 3. oktoober – Ashlee Simpson, ameerika laulja
 4. oktoober – Lena Katina, t.A.T.u. liige
 6. oktoober – Jevgeni Koševoi, Kasahstani murdmaasuusataja 
 27. oktoober – Kelly Osbourne, briti laulja
 28. oktoober – Obafemi Akinwunmi Martins, Nigeeria jalgpallur, ründaja
 9. november – Delta Goodrem, austraalia muusik, laulja ja näitleja
 5. november – Kaido Höövelson, eesti sumomaadleja
 15. november – Henry (Harry), Walesi prints
21. november – Álvaro Bautista, Hispaania mootorisportlane
21. november – Jena Malone, ameerika näitleja
21. november – Triin Sommer, eesti laulja
 22. november – Scarlett Johansson, ameerika filminäitleja
 27. september – Avril Lavigne, Kanada laulja
 18. detsember – Egle Uljas, eesti kergejõustiklane
 22. detsember – Basshunter, rootsi laulja, muusikaprodutsent ja DJ
 30. detsember – LeBron James, USA korvpallur

Surnud 

 8. jaanuar – Eerik Kumari, eesti ornitoloog ja looduskaitsetegelane
 20. jaanuar – Johnny Weissmuller, ujuja ja filminäitleja
 9. veebruar – Juri Andropov, Nõukogude partei- ja riigijuht
 12. veebruar – Julio Cortázar, Argentina kirjanik
 21. veebruar – Mihhail Šolohhov, vene kirjanik
 24. veebruar – Helmut Schelsky, saksa sotsioloog
 26. märts – Sékou Touré, Guinea poliitik
 11. aprill – Edgar Valter Saks, eesti ajaloolane
 12. aprill – Paul Poom, viimane Eesti riigikohtunik
 30. märts – Karl Rahner, saksa teoloog
 3. aprill – Oleg Antonov, lennukikonstruktor
 8. aprill – Pjotr Kapitsa, vene füüsik
 13. mai – Stanisław Marcin Ulam, matemaatik
 16. mai – Irwin Shaw, USA kirjanik
 11. juuni – Enrico Berlinguer, Itaalia poliitik
 22. juuni – Darius Milhaud, helilooja
 26. juuni – Michel Foucault, prantsuse filosoof
 3. august – Vladimir Tendrjakov, vene kirjanik
 5. august – Richard Burton, näitleja
 13. august – Tigran Petrosjan, armeenia maletaja
 14. august – J. B. Priestley, briti kirjanik
 26. juuli – George Gallup, USA sotsioloog ja statistik
 25. august – Truman Capote, USA kirjanik
 oktoober – Jerzy Popiełuszko, poola vaimulik  
 17. oktoober – Helge Kjellin, eesti ja rootsi kunstiteadlane ja muuseumitegelane
 20. oktoober – Paul Dirac, füüsik
 21. oktoober – François Truffaut, prantsuse filmirežissöör
 31. oktoober – Indira Gandhi, India peaminister 1966–1977 ja 1980–1984
 12. november – Juhan Käis, Eesti Vabariigi Teedeminister eksiilis
 17. november – Jüri Müür, eesti filmilavastaja
 14. detsember – Vicente Aleixandre, kirjanik

Raamatuid
 "Armuke" (Marguerite Duras)

Filme
 "Amadeus" (Miloš Forman)
 "Paris, Texas" (Wim Wenders)
 "Politseiakadeemia" 
 "Terminaator"

Nobeli auhinnad 
füüsika – Carlo Rubbia, Simon van der Meer
keemia – Robert Bruce Merrifield
meditsiin – Niels Kaj Jerne, Georges Köhler, César Milstein
kirjandus – Jaroslav Seifert
rahu – Desmond Tutu
majandus – Richard Stone

Viited 

 1984