Arnold Rüütel

Arnold Rüütel (sündinud 10. mail 1928 Laimjala vallas Pahavalla külas) on Eesti poliitik ja põllumajandusteadlane, Eesti Vabariigi president aastatel 2001–2006. Nõukogude ajal oli ta EKP Keskkomitee sekretär ja Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees.

Aastatel 1963–1969 oli ta Tartu Näidissovhoosi direktor ja 1969–1977 Eesti Põllumajanduse Akadeemia rektor.

1994. aastal valiti ta Eesti Maarahva Erakonna esimeheks. 1999 sai sellest Eestimaa Rahvaliit ning sinna liitusid kaks teist erakonda. Rüütlist sai aastal 2000 erakonna auesimees. Ta oli ka VIII ja IX Riigikogu liige.

Arnold Rüütel on olnud Eesti Looduskaitse Seltsi ja Forseliuse Seltsi esimees ning juhtinud ülemaailmse Rohelise Risti Eesti rahvusliku organisatsiooni. Ta on 20. Augusti Klubi ja Eesti Rooma Klubi liige ning mitme seltsi auliige.

Elulugu
Arnold Rüütel on sündinud 10. mail 1928 Laimjala vallas Saaremaal õigeusuliste eestlaste Feodor ja Juuli Rüütli perekonnas.

1946–1949 õppis ta Jäneda põllumajandustehnikumis, kus kirjutas 17. oktoobril 1946 avalduse Üleliidulise Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu liikmeks astumiseks. Pärast põllumajandustehnikumi lõpetamist töötas ta Saaremaa TSN Täitevkomitee põllumajandusosakonna vanemagronoomina. Hiljem oli Arnold Rüütel Tartu Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tööstuskooli õpetaja.

Seejärel sai temast Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi katsebaasi peazootehnik ja seejärel direktor. Tartu näidissovhoosi direktori ametis olles lõpetas Rüütel töö kõrvalt 1964. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal.

Aastal 1969 valiti Rüütel Eesti Põllumajanduse Akadeemia rektoriks, kellena ta lisaks teadusjuhi igapäevaste kohustuste täitmisele tegeles ka teadustööga.

Töö kõrvalt on Rüütel tuntud ka avaliku elu tegelasena, olles aastaid olnud loodushoidu ja -kasvatust propageeriva Eesti Looduskaitse Seltsi esimees ning hariduselu edendava Forseliuse Seltsi esimees. Ta asutas ühiskondlikel alustel tegutseva Rahvusliku Arengu ja Koostöö Instituudi, mis on oma eesmärgiks seadnud Eesti peamiste arengufaktorite uurimise.

Arnold Rüütel on ka ülemaailmse Rohelise Risti Eesti rahvusliku organisatsiooni president. See organisatsioon on eelkõige hea seisnud selle eest, et puhastada Eesti territoorium Nõukogude armee jäetud reostusest ja selle tagajärgedest ning hoida Eesti järeltulevatele põlvedele puhta ning loodussõbralikuna. Arnold Rüütel on olnud ka liikumise Hoia Eesti Merd esimees. See ühendus on oma hoole alla võtnud Eesti enam kui 3,5 tuhande kilomeetri pikkuse rannajoone korrastamise ning pühendunud väikesadamate taastamisele ja rajamisele.

Haridus
1949 Jäneda Põllumajandustehnikum
1964 lõpetas töö kõrvalt Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal
1972 põllumajandusteaduste kandidaat
1991 kaitses Venemaal põllumajandusdoktori väitekirja

Ametikohad

1949–1950 Saaremaa Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee põllumajandusosakonna vanemagronoom 
1950–1955 armeeteenistus;
1955–1957 Tartu Põllumajanduse Mehhaniseerimise Kooli õpetaja
1957–1963 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi katsebaasi peazootehnik 
1963–1969 Tartu Näidissovhoosi direktor 
1969–1977 Eesti Põllumajanduse Akadeemia rektor
1969 – Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi aseesimees 
1977–1979 EKP Keskkomitee sekretär põllumajanduse alal
1977 – Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretär põllumajanduse alal ja EKP Keskkomitee büroo liige
1979–1983 Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe esimene asetäitja
1983–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees
1990 – oktoober 1992 Eesti NSV Ülemnõukogu (ja pärast selle ümbernimetamist Eesti Vabariigi Ülemnõukogu) esimees
1991–1992 Põhiseaduse Assamblee liige
1993–2001 Rahvusliku Arengu ja Koostöö Instituudi direktor
1994–1999 Eesti Maarahva Erakonna esimees
1999–2000 Eestimaa Rahvaliidu esimees
2000–2001 Eestimaa Rahvaliidu auesimees
1995–2001 Riigikogu liige
1995–1997 Riigikogu aseesimees 
1995–1999 koalitsiooninõukogu esimees
1995–1999 Riigikogu Balti Assamblee Eesti delegatsiooni juht
1995–1999 Balti Assamblee Presiidiumi liige ja vaheaegadega esimees
8. oktoober 2001 – 9. oktoober 2006 Eesti Vabariigi president
2007–... Eestimaa Rahvaliidu auesimees, 2012. aastast Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna auesimees

Poliitiline tegevus

1964. aastal astus Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse. 
1966–1971 oli ta EKP Keskkomitee liikmekandidaat; 
1971. aastast EKP Keskkomitee liige; 
1977. aastast EKP Keskkomitee sekretär.
1983. aastal valiti ta Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimeheks. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VII ja VIII koosseisu saadik ning Ülemnõukogu Presiidiumi esimees.
1988. aasta kevadeni oli Arnold Rüütel nii poliitilises tegevuses kui ka avalikes sõnavõttudes täielikult lojaalne Nõukogude Liidu keskvõimudele.
20. veebruaril 1988 üle kantud televisioonikõnes kritiseeris ta Balti küsimuse ülestõstmist USA poliitikute poolt ning märkis muu hulgas: "Teatud osa välismaiste propagandakanalite ning ka mõnede Ameerika Ühendriikide poliitikategelaste poolt on viimasel ajal eriti teravalt üles tõstetud nn Balti küsimus. Selleks kasutatakse 70 aasta möödumist Oktoobrirevolutsiooni võidu tõttu võimalikuks saanud omariikluse väljakuulutamisest Baltimaades. Laialdaselt arutatakse tol ajal toimunud sündmusi, pannakse kahtluse alla 1940. aastal toimunud nõukogude võimu taaskehtestamine ning Nõukogude Liiduga liitumise seaduspärasus ning õiguslikkus, püütakse maha kriipsutada kõike pärastsõjajärgseil aastakümnetel meie vabariigi elus saavutatut. Siin on igal realistlikult mõtleval inimesel selge, et mingit tagasiteed kodanliku Eesti Vabariigi juurde ei ole ega saagi olla, sest see käiks ju vastu meie rahva praegustele olemuslikele majanduslikele ja sotsiaalsetele huvidele." 
Hiljem samal aastal oli tal oma osa Eesti NSV suveräänsusdeklaratsiooni ettevalmistamisel ja vastuvõtmisel (16. november 1988) ning ta kogus mujal maailmas tuntust selle deklaratsiooni kaitsjana konfliktis Nõukogude Liidu keskvõimudega.
1990. aasta märtsis sai Arnold Rüütel uue, varasematest oluliselt vabamate valimiste tulemusena moodustunud Eesti NSV Ülemnõukogu koosseisu liikmeks ning seejärel valis Ülemnõukogu oma esimesel istungil ta oma esimeheks. Rüütli kaastegevusel võttis Ülemnõukogu vastu otsuse "Eesti riiklikust staatusest", milles deklareeriti NSV Liidu riigivõimu ebaseaduslikkust Eestis selle kehtestamise momendist alates ja kuulutati välja üleminekuperiood Eesti Vabariigi taastamiseks. 
Arnold Rüütel oli Eesti Vabariigi Ülemnõukogu viimane esimees, kuni selle volituste lõppemiseni ja vastvalitud Riigikogu ametisse astumiseni oktoobris 1992.
12. mail 1990 loodi Arnold Rüütli algatusel Tallinnas Balti Riikide Nõukogu, mis iseseisvusvõitluse seisukohalt etendas olulist osa Balti riikide ühisrinde loomisel.
20. augustil 1991 võttis Eesti Vabariigi Ülemnõukogu vastu "Otsuse Eesti riiklikust iseseisvusest" 
17. septembril 1991 võeti Eesti Vabariik vastu ÜRO täieõiguslikuks liikmeks. Eestis veretult kulgenud pingeline võitlus iseseisvuse eest oli kandnud vilja. Arnold Rüütel oli nendel aastatel Eesti riigijuht ja etendas olulist osa rahva ja poliitiliste jõudude koondamisel ühise eesmärgi nimel.
1991. aastal esines Arnold Rüütel Eesti riigijuhina ÜRO Peaassambleel. 1992 tegi ta ettekande Rio de Janeiros ÜRO keskkonnakonverentsil. 
1991–1992 oli Arnold Rüütel Eesti Vabariigi uut põhiseadust koostanud Põhiseaduse Assamblee liige. 
1992 kandideeris ta Eesti Vabariigi presidendi ametikohale, kogudes esimeses voorus 43% valijate häältest. 
1995. aastal valiti ta rekordarvu häältega Riigikogu liikmeks, seejärel Riigikogu aseesimeheks. 
1994–2000 oli Arnold Rüütel Eesti ühe suurema liikmeskonnaga partei Maarahva Erakonna esimees. 1999. aastast kannab partei nimetust Eestimaa Rahvaliit.
1995 valiti Arnold Rüütel Riigikogu Balti Assamblee delegatsiooni juhiks ja Balti Assamblee Presiidiumi esimeheks vaheaegadega kuni aastani 1999.
21. septembril 2001 valis valijameeste kogu Arnold Rüütli Eesti Vabariigi presidendiks.
Vabariigi presidendi ametisse nimetamise tseremoonia toimus Toompea lossis 8. oktoobril 2001.
14. augustil 2006 esines Arnold Rüütel Eesti Keskerakonna erakorralise volikogu ees ning vastas küsimustele. Ta andis nõusoleku kandideerida valijameeste kogus teiseks ametiajaks Eesti Vabariigi presidendiks. Volikogu valis 94 häälega erakonna presidendikandidaadiks Arnold Rüütli. Ene Ergma sai kolm ja Toomas Hendrik Ilves kaks häält.
23. septembril 2006 valimiskogus Eesti Vabariigi presidendiks kandideerinud Arnold Rüütel kogus 162 häält Toomas Hendrik Ilvese 174 hääle vastu ega osutunud valituks.
9. oktoobril 2006 andis ta oma volitused presidendina üle Toomas Hendrik Ilvesele.
28. märtsil 2007 kiitis Eestimaa Rahvaliidu juhatus heaks tema avalduse, milles ta soovis astuda uuesti erakonda, ja nimetas ta ühtlasi erakonna auesimeheks. Seda ametit pidas ta ka aastatel 2000–2001. Auesimeheks jäi Rüütel ka pärast Rahvaliidu liitumist Eesti Rahvusliku Liikumisega, mille käigus kujunes parteist Eesti Konservatiivne Rahvaerakond.
2016. aasta presidendivalimiste ajal kutsus üles valima presidendiks Mart Helmet.

Ühiskondlik tegevus

1981–1988 Eesti Looduskaitse Seltsi esimees; 1989 Eesti Looduskaitse Seltsi auliige 
1989–2002 B. G. Forseliuse Seltsi esimees; 2002 B. G. Forseliuse Seltsi auesimees
1993 asutas Rahvusliku Arengu ja Koostöö Instituudi
1993–2001 ülemaailmse Rohelise Risti Eesti rahvusliku organisatsiooni president 
1993–2001 liikumise Hoia Eesti Merd esimees; 2002 "Hoia Eesti Merd" liikumise auesimees
 1994 20. Augusti Klubi liige
 1999 MTÜ Konstantin Pätsi Muuseum liige
 2002 Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi auliige
 2002 Raoul Wallenbergi Sihtasutuse auliige
 2002 Tallinna Botaanikaaia Sõprade Seltsi liige
 2002 Šoti Klubi auliige

Teadustegevus
Eesti Põllumajandusakadeemia rektorina töötades tegeles Rüütel intensiivselt teadustööga. Ta on uurinud piimakarja suurfarmide tehnoloogiat ja ökonoomikat.

Riigijuhtimisega paralleelselt jätkas Arnold Rüütel teadustööd, kaitstes 1991. aastal põllumajandusdoktori kraadi. Ta on USA Bentley Kolledži audoktor, Eesti Põllumajandusülikooli emeriitprofessor, Helsingi Ülikooli audoktor, Ukraina Põllumajandusteaduste Akadeemia välisliige, Napoli II ülikooli audoktor, Kasahstani L. N. Gumiljovi nimelise Euraasia Riikliku Ülikooli audoktor ja Püha Istváni ülikooli audoktor.

Tema sulest on Eestis ja välismaal ilmunud üle saja teadusliku töö.

1991. aastal esines Arnold Rüütel Eesti riigijuhina ÜRO Peaassambleel. 1992 tegi ta ettekande Rio de Janeiros ÜRO keskkonnakonverentsil. See konverents pani kogu maailmas aluse loodushoiu uuele etapile.

Tunnustus

Autasud ja aunimetused 

 1976 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja
 1991 Bentley College'i (USA) audoktor
 1991 Eesti Põllumajandusülikooli audoktor
 1993 Eesti Põllumajandusülikooli emeriitprofessor
 2002 Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi auliige
 2002 Helsingi Ülikooli (Soome) audoktor
 2002 Ukraina Riikliku Põllumajandusülikooli audoktor
 2002 Ülemaailmse Rotary liikumise teenetemärk
 2002 Rahvusvahelise Sõjaväespordi Komitee ordeni Suurpael
 2002 Andres Bello mälestusmedal nr 1
 2002 Napoli II ülikooli audoktor
 2002 Ukraina Põllumajandusteaduste Akadeemia välisliige, akadeemik
 2003 Kaitseliidu Valgeristi I järgu teenetemärk
 2004 Püha Istváni ülikooli audoktor
 2004 Kasahstani L. N. Gumiljovi nimelise Euraasia Riikliku Ülikooli audoktor
 2004 Jerevani Riikliku Ülikooli audoktor
 2005 Ülemaailmse Rotary liikumise aumärk
 2005 Läti Põllumajandusülikooli audoktor
 2006 Jõgevamaa Vapimärk
 2007 Aasta eurooplane
 2009 Tallinna vapimärk
2009 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler
2009 Kuressaare linna aukodanik

Teenetemärgid

Eesti Vabariik
 2001 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
 2008 Riigivapi ketiklassi teenetemärk

Välisriigid
 Soome Valge Roosi Rüütelkonna Suurrist ketiga 2001
 Poola Vabariigi Valge Kotka ordeni Suurrist 2002
 Norra Kuningriigi Püha Olafi ordeni Suurrist 2002
 Ungari Vabariigi Teeneteordeni Suurrist 2002
 Luksemburgi Adolph de Nassau ordeni Suurrist 2003
 Portugali Prints Dom Henrique'i ordeni suurkett 2003
 Malta Vabariigi Teeneteordeni suurkett 2003
 Rumeenia Rahvuslik Teeneteorden ketiga 2003
 Bulgaaria Stara Planina Suurorden 2003
 Vene Õigeusu Kiriku Püha Sergi Radonežski orden 2003
 Küprose Vabariigi Makarios III ordeni suurkett 2004
 Itaalia Vabariigi Teeneteordeni Suure Risti kett 2004
 Islandi Vabariigi Hauka orden 2004
 Leedu Vabariigi Vytautas Suure ordeni kett 2004
 Slovakkia Vabariigi Valge Topeltristi esimese klassi orden 2005
 Läti Kolme Tähe ordeni Komandöri Suurrist 2005

 Nõukogude Liit
 1964 orden "Austuse märk"
 1971 Lenini orden
 1981 Rahvaste Sõpruse orden

Isiklikku 

Arnold Rüütel abiellus Ingrid Ruusiga 1959. aastal. Ingrid Rüütel on humanitaarteaduste doktor, folklorist ja folklooriassotsiatsiooni Baltica president. Peres on tütred Maris (1958) ja Anneli (1965) ning kuus lapselast.

Arnold Rüütel on ristitud õigeusukirikus.

Tsitaate  
 "70 aastat lahutavad meid unustamatust oktoobrist. Nendest legendaarsetest sündmustest, mis panid aluse ühiskonna progressi uuele ajastule, osutusid pöördeliseks momendiks inimkonna ajaloos. Revolutsioonilisele kangelasteole vabanenud rahva saavutuste kaitsele, uue ühiskonna ülesehitamisele kutsus töölisklassi, Tsaari-Venemaa töötajaid üles bolševike partei eesotsas Vladimir Iljitš Leniniga. Tema loov mõte, tema titaanliku tegevuse tulemused, tema kõlbeline eeskuju jäävad elama igavesti." (Arnold Rüütli kõne oktoobrirevolutsiooni aastapäeva tähistamisel 1987.)
 "Eesti areng on kreenis keskuste poole, nüüd tuleks seda tasakaalustada." (Arnold Rüütli kõne Riigikogus presidendiks vannutamisel, esmaspäeval 8. oktoobril 2001.)
 "Oleme jõudnud ajastusse, mil inimesed lendavad suurtel kiirustel ja hulgakaupa."

Vaata ka
Arnold Rüütli publikatsioonide loend
Kadriorgia
1992. aasta Eesti presidendivalimised
1996. aasta Eesti presidendivalimised
Eesti Vabariigi President Arnold Rüütel

Märkused 
  – Kuni 1999. aastani kandis erakond nime Eesti Maarahva Erakond.
  – Kuni 8. maini 1990 kandis nime Eesti NSV XII Ülemnõukogu, seejärel Eesti Vabariigi Ülemnõukogu.

Viited

Välislingid 

"Arnold Rüütel sai Eesti uueks presidendiks" Postimees, 21. september 2001
Argo Ideon: "Rüütel: sõna «kommunism» on minu puhul ülearune" Postimees, 22. september 2001
"Erakonnad lubavad Rüütli omaks võtta" Postimees, 22. september 2001
"Uus ja vana president" Postimees, 9. oktoober 2001
Illar Mõttus: "President toetub teadlastele" Virumaa Teataja, 9. oktoober 2001
Urmas Klaas: "Rüütel: võõrandumisest päästab poliitikute häbitunde taastamine" Postimees, 16. november 2001
"Kuidas Arnold Rüütli pilt ENEst välja jäi" Eesti Ekspress, 21. veebruar 2005
 Allar Viivik: "Suveräänsusdeklaratsioon sündis presidendi korteris" Õhtuleht, 16. november 2002
 Postmargid: Eesti Vabariigi president Arnold Rüütel 75/ 272-24.04.03
"Uus raamat: Tagasiteel tulevikku. August ´91"
 Arnold Rüütli bibliograafia Eesti Rahvusraamatukogu Vabariigi Presidendi bibliograafia andmebaasis
 Arnold Rüütel Eesti Vabariigi Presidendi kodulehel
 Mait Raun: "Arnold Rüütli neli nägu"
 Alo Lõhmus: "Rüütel käsutas KGB Desintegraatori kallale", 29. august 2006
 Aarne Ruben: "Kui asju juhtis raudteemees" Maaleht, 14.september 2006
 Peeter Järvelaid. Presidendi institutsioon Eesti kultuuris. – Pärnu Postimees, 2014, 30. aprill, lk. 19.
 Juubeli puhul | Arnold Rüütli sügavamõtteliste vastuste generaator

Eesti põllumajandusteadlased
Eesti Maaülikooli agronoomiateaduskonna vilistlased‎
Eesti Maaülikooli rektorid
Eestimaa Kommunistliku Partei liikmed
Eesti NSV IX Ülemnõukogu liikmed
Rahvaliidu poliitikud
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna poliitikud
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liikmed
NSV Liidu Ülemnõukogu saadikud
NSV Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu saadikud‎
VIII Riigikogu liikmed
IX Riigikogu liikmed
Eesti presidendid
Tartu inimesed
Kaitseliidu Tallinna maleva liikmed
Eesti Rooma Klubi liikmed
Kaitseliidu Vanematekogu liikmed
Eesti Maaülikooli audoktorid
Helsingi Ülikooli audoktorid
Riigivapi ketiklassi teenetemärgi kavalerid
Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärgi kavalerid
Kolme Tähe ordeni kavalerid
Lenini ordeni kavalerid
Rahvaste Sõpruse ordeni kavalerid
Püha Piiskop Platoni ordeni kavalerid
Eesti NSV teenelised põllumajandustöötajad
Tartu aukodanikud
Sündinud 1928