Pühakiri

Pühakiri ehk kaanon või kanooniline tekst, ka lihtsalt "kiri" (viidates "kirjakohale", "kirjatundjale" vmt), on pühaks peetavate tekstide kogumik, mida säilitatakse muutumatul kujul. Laiemas mõttes võib see tähendada ka muutumatult edasi antavat suulist pärimust.

Kristlus

Kristlus ehk ristiusk on monoteistlik usund, üks maailmareligioonidest ja üks aabrahamlikest religioonidest. Selle keskmeks on Jeesus Kristuse elu ja õpetused.

Piibel 

Piibel (ka 'Pühakiri' või 'Jumala Sõna') on kristluse kanoniseeritud tekstide kogum, mis koosneb Vanast ja Uuest Testamendist.

Vana Testament 

Vana Testament on kristliku Piibli esimene osa, mis on kirjutatud enne Jeesuse sündimist. Vanas Testamendis on 39 raamatut, millele lisandub veel 19 deuterokanoonilist raamatut ehk apokriivat.

Uus Testament 

Uus Testament koosneb 27 raamatust. Neli esimest on evangeeliumid , mis kirjeldavad Jeesuse elu; järgnevad "Apostlite teod", mis kirjeldavad koguduste moodustamist pärast Jeesuse surma ja ülestõusmist; valik eri autorite kirju kogudustele ning apokalüptiline Johannese Ilmutuseraamat.

Judaism

Judaism, ka juudi usk, juudiusk; kreeka sõnast ἰουδαϊσμός iudaismos, on peamiselt juudi rahva usund, üks aabrahamlikest religioonidest.

Tanah 

Tanah (heebrea: תנ״ך TNK ehk 'tanakh'; eesti keeles on kasutatud ka vormi Tanak) on judaismi pühakiri, mille sisu vastab kristliku piibli Vanale Testamendile.

Toora 

Toora (heebrea תורה; Pentateuh ehk Viisraamat), vastab kristliku piibli viiele Moosese raamatule.

Nevi'im 

Nevi'im (heebrea נביאים; Prohvetid), vastab kristliku piibli prohvetite raamatutele.

Ketuvim 

Ketuvim (heebrea כתובים; Kirjad), vastab kristliku piibli ülejäänud raamatutele – Psalmid ehk Laulud, Iiob, Õpetussõnad, Rutt, Ülemlaul, Koguja, Nutulaulud, Ester, Taaniel, Esra, Nehemja ning Ajaraamat.

Talmud 

Talmud (heebrea keeles תלמוד‎ 'õpetus', 'õppimine') on judaismi pärimuste kogu 5. sajandist eKr, mis koosneb 63 osast ja 517 peatükist ning sisaldab tuhandete rabide õpetusi, arvamusi ja arutelusid paljudel usulistel teemadel.

Islam

Islam (araabia keeles الإسلام (islām) 'alistumine [Allahi tahtele]' sõnast aslama 'allutab end') on üks maailmareligioonidest ja üks aabrahamlikest religioonidest.

Koraan 

Koraan (araabia keeles: أَلْقُرآن (al-qur'ān)) on islami püha raamat, mis sisaldab Allahi ilmutusi Muhammadile ajavahemikul 610-632. Koraan jaguneb 114 peatükiks ehk suuraks. Kõik suurad algavad märkega ilmutuse saamise asukoha kohta (Meka või Mediina). Alguses on peatükid pikemad, lõpu poole lühemad. Pikim, teine peatükk, sisaldab 286 värssi (âya). Lühimad, 103., 106. ja 108. ainult 3 värssi.

Budism

Budism (ka Buddha õpetus või Buddha dharma) on 6.–5. sajandil eKr elanud Siddhattha Gotama (sanskriti k. Siddhārtha Gautama) õpetus ning selle põhjal Indias tekkinud ja seejärel pea kõikjale levinud traditsioon, õpetuste kogum ja kultuur; üks maailmareligioonidest.

Tipitaka 

Tipiṭaka või Tripitaka (paali keeles tipiṭaka, ‘kolm korvi, kolmikkorv’; sanskriti keeles tripiṭaka) ehk Paali kaanon on budismi pühakirjakogu, mida theravaada koolkonnas peetakse Buddha õpetuste kõige autentsemaks ja täielikumaks kogumikuks.

Vinaya Piṭaka 

Ka “Vinajakorv”, lühendatult: Vin, sisaldab kõiki käitumisreegleid munkadele ja nunnadele ning mungaelu korralduslikke juhised; koosneb 3 suuremast jaotusest ja 5 alajaotusest.

Sutta Piṭaka 

Sisaldab Buddha poolt antud põhilisi jutlusi ehk suttaid (sanskriti keeles 'suutra'). Koosneb viiest suurest kogumikust ehk nikayast.

Dīgha-nikāya 

Ka “Pikkade tekstide kogumik”, lühendatult: DN, sisaldab 34 pikka vestlust ehk suttat. Nende hulka kuuluv Mahā-satipaṭṭhāna-sutta (DN 22) on tõlgitud ka eesti keelde.

Majjhima-nikāya 

Ka “Keskmise pikkusega tekstide kogumik”, lühendatult: MN, sisaldab 152 suttat, koosneb 15 peatükist.

Saṃyutta-nikāya 

Ka “Rühmade kogumik”, lühendatult: SN, mille suttade koguarv võib olla erinev. Pali Text Society väljaandes on neid 2889. Jaguneb viieks rühmaks.

Aṅguttara-nikāya 

Ka "Jaotuste kogumik", lühendatult: AN, sisaldab 9557 suttat, jaotatuna 11 alaossa.

Khuddaka-nikāya 

Ka “Lühikeste tekstide kogumik”, lühendatult: KN, koosneb 15 osast. Kõige tuntum on Dhammapada.

Abhidhamma Pitaka 

Ka “Abhidhammakorv”, lühendatult: Abhi, koosneb 7 osast. See on Buddha filosoofilis-psühholoogiliste õpetuste süstematiseeritud kogumik.

Mahajaana suutrad 

Mahajaana (sanskriti keeles mahāyāna, 'suur sõiduk') on üks budismi kolmest suunast theravaada ja vadžrajaana kõrval. Lisaks Tipiṭaka'le kuuluvad mahajaana kaanonisse ka mahajaana suutrad, mille arv ja koosseis varieerub koolkonniti; tänapäeval on säilinud umbes 600 mahajaana suutrat.

Ületava mõistmise suutrad 

Ületava mõistmise suutrad ehk prajñāpāramitā suutrad moodustavad mahajaana suutrate seas omaette tekstirühma, mis kokku sisaldab umbes 40 teksti.

 Teemantsuutra

 Südasuutra

 Aṣṭasāhasrikā-prajñāpāramitā-sūtra
 Ühetähesuutra

Õnnemaa suutrad 

Õnnemaa suutrad ehk puhta maa suutrad on eriti olulised jingtu ehk õnnemaa (puhta maa) koolkonnas.

Lootossuutra

Vadžrajaana tantrad 

Vadžrajaana, tuntud ka kui tantristlik budism, mantrajaana või tantrajaana, on budismi esoteeriline suund theravaada ja mahajaana kõrval, mõnikord loetud ka mahajaana hulka, mille pühad tekstid on tantrad.

Krijatantra

Tšarjatantra

Guhyasamāja tantra

Hinduism

Hinduism on Indias ja Indiast levinud usund või usundite kogum, üks dharmalikest religioonidest budismi, džainismi ja sikhismi kõrval.

Šruti 

Šruti 'see, mis on kuuldud' on hinduismi pühakirjade kõige vanem ja kõige kõrgemalt austatud osa, mis pikka aega püsis vaid suulises pärimuses.

Veedad 

Neli veedat (sanskriti sõnast veda 'teadmine') on hinduismi vanimad pühakirjad. Laiemas mõttes kuuluvad veedade kirjanduse hulka ka braahmanad, upanišadid ja aranjakad. 

 "Rigveeda"
 "Jadžurveeda"
 "Saamaveeda"
 Atharvaveeda

Braahmanad 
Braahmanad on veedade selgitused ja preestrite rituaalsed käsiraamatud, mis kirjutati üles umbes 1000–800 eKr.

Upanišadid 

Upanišadid ehk vedaanta on aastatest 800–600 eKr pärinevad tekstid, sisuliselt braahmanate kommentaarid – usundifilosoofilised teosed, mida on umbes 200.

Aranjakad 
Aranjakad on veedade rituaalide filosoofilised selgitused.

Samhitad 
Samhitad on Veedadega seonduvad mantrad, hümnid, palved jne.

Smriti 

Smriti (tähendusega see, mis on meeles hoitud) esindab kirja pandud pühasid tekste hinduismis.

Eeposed 
Itihasa (sanskriti keeles 'ajalugu') ehk kaks eepost.

Ramayana 

Ramayana on eepos, mille peategelaseks on legendaarne kuningas Rama.

Mahabharata 

Mahabharata on eepos, milles kaks suguvõsa omavahel võitlevad. Selle kõige tuntum osa on Bhagavadgītā, milles jumal Krišna jagab õpetusi.

Puraanad 

Puraanad on põhiliselt jutustava sisuga, nende aluseks on veedade kokkuvõtted ja nad selgitavad hinduismi põhimõtteid väga lihtsal viisil, keskendudes müütidele maailma loomisest ja jumalatest, legendidele muistsetest valitsejatest jms. Hinduism kui üldrahvalik religioon põhinebki peamiselt puraanadel.

Tantrad

Suutrad

Taoism

Taoism on Hiinast alguse saanud religioosne ja filosoofiline õpetus.

Daozang 

Umbes 1445. aastal, Mingi dünastia ajal, pandi trükiks ettevalmistamisel kokku Daozang'iks nimetatav kaanon. Kaanon koosnes 1432 teosest (5305 kirjarulli ja 480 kausta). 1607. aastal lisati viimasele väljaandele veel 56 teost. Lõplikuks üldmahuks sai 5486 kirjarulli ja 512 kausta. 

Kõige tuntumad tekstid on Daodejing ja Zhuangzi. 

Daozang jaguneb kolmeks "koopaks". Iga "koobas" jaguneb omakorda 12 ossa, mis sisaldavad põhitekste, talismane, kommentaare, diagramme ja illustratsioone, ajalugusid ja genealoogiaid, ennustusi, tseremooniaid, rituaale, praktikaid, biograafiaid, hümne ja mälestusi.

Dongzhen 

Tõelisuse koobas (Dongzhen): Ülima Puhtuse (Shangqing traditsiooni) tekstid. Tao meistri kõrgeim aste.

Dongxuan 

Müstilisuse koobas (Dongxuan): Püha Aarde (Lingbao traditsiooni) tekstid. Tao meistri keskmine aste.

Dongshen 

Vaimsuse koobas (Dongshen): Kolme Valitseja (Sanhuang traditsiooni) tekstid. Tao meistri madalaim aste.

Neli lisa 

 Taixuan
 Taiping
 Taiqing
 Zhengyi

 Religioon