joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Aadi Tegova

Aadi Tegova (sündinud 19. juulil 1981 Tartus) on eesti graafik ja graafikadisainer ning loovjuht.

Ta tegutseb loovjuhina Tartu Ülikooli infotehnoloogia osakonnas, ta on loovagentuuri Tuletorn eestvedaja.

Ta lõpetas 2007. aastal Tartu Kõrgema Kunstikooli meedia ja reklaami eriala.

Viited 

Eesti graafikud
Eesti disainerid
Sündinud 1981
Labanoras

Labanoras on alev Leedus Švenčionyse rajoonis, Labanorase valla halduskeskus. Alev asub Labanorase ürgmetsas Labanorase oja kaldal, sellest idas on 57,7 ha suurune Labanorase järv, kirdes 16,3 ha suurune Duobulise järv. 

Labanorases on postkontor ja raamatukogu, seal asub Labanorase regionaalpargi direktsioon. Alevis on kämping ja restoran-võõrastemaja Labanoras. Sealne katoliku kirik valmis aastal 1820.

Elanikkond

Tuntud elanikke 
 Mikas Petrauskas - Leedu helilooja, elas Labanorases aastail 1893-1897, oli sealses kirikus organistiks
 Kipras Petrauskas - Leedu laulja, elas Labanorases aastail 1893-1897

Ajalugu 

Labanorast on kirjalikes allikates esmakordselt mainitud aastal 1373. Aastal 1387 andis suurvürst Jogaila selle Vilniuse piiskoppide valduseks, kelle omandisse  Labanoras kuulus aastani 1811. Esimesed teated sealsest kirikust pärinevad aastast 1511, sealsest karjamõisast aastast 1539. Aastast 1568 on esimesed teated Labanorase mõisast. Hiljem kujunes mõisa juurde alev.

Aastal 1767 moodustati sealse kiriku juurde kihelkond. Aastal 1820 rajati sinna uus kirikuhoone. Aastal 1781 hakkas alevis tegutsema kihelkonnakool. 

Aastal 1811 kaotasid piiskopid oma Labanorase valduse. Kohaliku legendi kohaselt ei saanud sealsed vaimulikud ja mõisarahvas omavahel läbi. Vaimulikele kuulunud osa nimetati Kunigiškiaiks, mõisnikele kuulunud poolt aga, Dvariškiaiks. Mõlemal poolel oli ka oma surnuaed, veel tänapäevalgi maetakse ühe poole surnud ühele, teise poole omad aga teisele kalmistule.

Tsaariajal oli asula venekeelne nimekuju Лабонары. Jaanuariülestõusu ajal toimusid alevi juures lahingud. XX sajandi algusesl oli see tähtis marjadega kauplemise paik. 

Suvel 1941 hukati alevis elanud juudid.Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad.  Nõukogude perioodil oli alev Švenčionėliai  metsatööstusühingu keskasulaks. Aastal 1865 leiti sealselt põllult 470 hõberahast koosnev Labanorase aare.

Aastal 2009 põles sealne kirik maha, säilis vaid kellatorn. Aastal 2010 alustati kiriku taastamist ja aastal 2011 pühitseti uus hoone sisse.

Viited

Välislingid 

 Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
 Alev portaalis vietoves.Lt
 Labanorase alev YouTube'is

Švenčionyse rajoon
Leedu alevid
Piret Ehin

Piret Ehin (sündinud 25. aprillil 1976) on eesti politoloog, Tartu Ülikooli võrdleva poliitika vanemteadur ja TÜ Johan Skytte poliitikauuringute instituudi asejuhataja teadustöö alal.

Tema peamised uurimisteemad on valimiskäitumine (eelkõige Euroopa Parlamendi valimistel), demokraatia ja legitiimsus, Euroopa integratsioon ja selle mõju liikmesriikide poliitilistele süsteemidele ning poliitilised hoiakud, sh režiimitoetus ja suhtumine demokraatiasse.

Ta on panustanud Venemaa ja Ida-Euroopa uuringute arendamisse Tartu Ülikoolis (TÜ EL-Venemaa uuringute keskuse juhina 2011-2019, teaduskonsortsiumi UPTAKE juhina 2016-2019).

Alates 2007. aastast on Ehin korduvalt olnud Avatud Eesti Fondi nõukogu liige ning 2008–2009 ja 2017–2018 sealse nõukogu esimees.

Piret Ehin kuulub Eesti Naisüliõpilaste Seltsi.

Haridustee 
Ehin lõpetas 1994. aastal Rapla I Keskkooli kuldmedaliga. 1998. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli politoloogia eriala cum laude ja 2000. aastal sai Arizona Ülikoolist (University of Arizona, USA) politoloogia magistrikraadi.

2002. aastal kaitses ta Arizona Ülikoolis politoloogia erialal doktorikraadi teemal "Enlargement of the European Union and the problem of popular consent" (juhendaja William Mishler).

Töökäik 
2002–2004 töötas Piret Ehin asedirektorina Tartu Ülikooli Euroopa Kolledžis. Aastatel 2005-2009 oli ta Tartu Ülikooli rahvusvaheliste suhete teooria vanemteadur.

Alates 2011. aastast on ta Tartu Ülikooli võrdleva poliitika vanemteadur ning alates 2016. aastast ühtlasi Johan Skytte poliitikauuringute instituudi asejuhataja teadustöö alal. 

Piret Ehin oli TÜ Euroopa Liidu - Venemaa uuringute keskuse juhataja 2011-2019. 2016-2019 juhtis ta Euroopa Liidu Horisont 2020 projekti raames teaduskonsortsiumi UPTAKE (Building Research Excellence in Russian and East European Studies at the Universities of Tartu, Uppsala and Kent).

Tema juhendamisel on Tartu Ülikoolis kaitstud kolm doktoritööd ja üle 40 magistritöö. 2008–2011 ja taas alates 2020. aastast on ta Tartu Ülikooli politoloogia doktoriprogrammi juht.

Tunnustus 
2002 – Rein Taagepera politoloogiaauhind teadusartikli eest tippajakirjas

Viited

Välislingid 

 Piret Ehin Eesti Teadusinfosüsteemis

 Piret Ehin Google Scholar lehekülg
 Piret Ehin ResearchGate lehekülg
 Piret Ehin AcademiaNet leheküljel

Eesti politoloogid
Tartu Ülikooli õppejõud
Sündinud 1976
Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liikmed
Salvatore Sirigu

Salvatore Sirigu (sündinud 12. jaanuaril 1987 Nuoros) on Itaalia jalgpallur, kes mängib väravavahina Itaalia kõrgliiga klubis Genoa ja Itaalia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Palermos. Hooajal 2007–08 mängis ta Palermost laenul Itaalia tugevuselt kolmanda liiga klubis Cremonese ja hooajal 2008–09 Itaalia esiliiga klubis Ancona. Itaalia kõrgliigas debüteeris Sirigu hooajal 2009–10.

2011. aasta juulis liitus ta Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Paris Saint-Germain. Ta oli aastatel 2014–2015 neli hooaega Paris Saint-Germaini põhiväravavaht. Aastatel 2013–2016 tuli ta neli hooaega järjest Prantsusmaa meistriks. Hooaegadel 2012–13 ja 2013–14 valiti ta Prantsusmaa kõrgliiga hooaja parimaks väravavahiks ja liiga hooaja sümboolesse koosseisu. Hooajal 2016–17 mängis ta laenul Hispaania kõrgliiga klubides Sevilla ja Osasuna.

2017. aasta juunis siirdus ta Itaalia kõrgliiga klubisse Torino. 2019. aasta märtsis hoidis Itaalia kõrgliigas oma värava puhtana kuuendas järjestikuses mängus, ületades sellega alates 1970. aastatest Luciano Castellinile kuulunud klubi rekordi.

2021. aasta augustis liitus ta Genoaga.

Itaalia jalgpallikoondises tegi Sirigu debüüdi 10. augustil 2010 sõprusmängus Elevandiluuranniku vastu. Ta on kuulunud Itaalia koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel, 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel, 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused 
Paris Saint-Germain
Ligue 1: 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16
Trophée des Champions: 2013, 2014, 2015, 2016
Coupe de la Ligue: 2013–14, 2014–15, 2015–16
Coupe de France: 2014–15, 2015–16

Välislingid 

Itaalia jalgpallurid
Palermo FC mängijad
Paris Saint-Germaini jalgpallurid
Sevilla FC mängijad
CA Osasuna mängijad
Torino FC jalgpallurid
Genoa CFC mängijad
Serie A mängijad
Ligue 1 mängijad
La Liga mängijad
Sündinud 1987
Rohemeeter

Rohemeeter on Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi makroökoloogia töörühma ning maastike elurikkuse töörühma välja töötatud rakendus, mis aitab keskkonnatingimusi, maastikustruktuuri ning ökoloogilisi indekseid arvestades hinnata maastiku tuge elurikkuse säilimisele. 

Professor Meelis Pärteli juhitav makroökoloogia töörühm uurib elurikkust erinevatel skaaladel - nii Eestis kui ka üleilmselt, nii täna kui ka tuhat aastat tagasi, nii maa peal kui ka all. Maastike elurikkuse töörühm loob vanemteaduri Aveliina Helmi eestvõttel elurikkuse taastamiseks ja püsimiseks vajalikke teadmisi ning uurib, kuidas tagada muutuvas maailmas nii inimese kui ka teiste liikide heaolu.

Rohemeetri abil saad teada, kui loodussõbralik on Sind ümbritsev maastik ning mida saad ümbruskonna elurikkuse heaks teha.

Rakendus hindab iga Eesti maismaal asetseva punkti ümber 500 meetri raadiuses erinevaid maastikuparameetreid, kasutades Tartu Ülikoolis välja töötatud algoritmi. Rohemeeter tuvastab ja seejärel visualiseerib maastikus olevad elurikkust vähem või rohkem toetavad piirkonnad 100x100 meetri suuruste analüüsiruutude kaupa ning annab 0-100 vahel varieeruva Rohemeetri koondindeksi vaadeldud asupunkti kohta arvestades ümbritsevat 500-meetrise raadiusega maastikku. Madalad koondindeksi väärtused näitavad, et maastikustruktuur ning maastikus toimunud muutused ei ole vaadeldud piirkonna elurikkusele soodsad, kõrged väärtused näitavad elurikkuse seisukohast kõrgekvaliteedilisi ja heas seisus maastikke.

Iga 100x100 meetrise analüüsiruudu keskmine väärtus on arvutatud arvukate andmekihtide parameetrite põhjal. Iga 100x100 meetrise vaatlusruudu väärtuse tuvastamiseks kasutatakse 15-40 andmekihti, mille alusel kuvatav väärtus on tuvastatud. Kokku kasutab rakendus üle 70 andmekihi. Rohemeetri varalised õigused kuuluvad Tartu Ülikoolile. 

Loe veel:

 https://www.sirp.ee/s3-pressiteated/tartu-ulikooli-teadlaste-loodud-rohemeeter-annab-soovitusi-eesti-elurikkuse-hoidmiseks/
 http://www.eestiloodus.ee/arhiiv/Eesti_Loodus05_2020.pdf
 https://www.novaator.ee/artikkel/3625
 https://www.harku.ee/documents/2846092/24575112/11.+HVT+10.06.20.pdf/ddb7c303-7e45-4820-9dee-0308ae34afc3
 https://www.meiemaa.ee/index.php?content=artiklid&sub=54&artid=92245
 https://virumaateataja.postimees.ee/6954616/rohemeeter-aitab-hoida-elurikkust
 https://tartu.postimees.ee/6954698/tartu-ulikooli-teadlaste-loodud-rakendus-annab-soovitusi-eesti-elurikkuse-hoidmiseks?_ga=2.202950737.174507653.1604992868-242206547.1603173363
 https://leht.postimees.ee/6989271/kuidas-anda-hinnet-elurikkusele?_ga=2.202950737.174507653.1604992868-242206547.1603173363
 https://media.rmk.ee/files/Metsamees139_2_2020_spreads.pdf
 https://keskkonnaharidus.ee/sites/default/files/inline-files/Meelis%20P%C3%A4rtel%20Elurikkus%20%20s%C3%A4rav%20ja%20tume.pdf
 https://sonumid.ee/2020/05/12/elurikkust-mootev-rohemeeter-toob-loodushoiu-inimesele-lahemale/
Anna Pihl

Anna Pihl (neiupõlvenimi Anna Gavronski; sündinud 4. juulil 1989) on eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 2008. aastal Miina Härma Gümnaasiumi hõbemedaliga. Bakalaureusekraadi sai meediakunstis spetsialiseerumisega dokumentaalfilmile Londoni Ülikooli Royal Holloway kolledžis, magistrikraadi sai Ida-Euroopa poliitika alal Londoni Ülikooli teises kolledžis University College London. Mõlemad lõpetas kiitusega ehk cum laude.

Anna Pihl alustas tööd Eesti Rahvusringhäälingu ajakirjanikuna uudistesaates "Aktuaalne kaamera". 2014. aastast on ta iganädalase telesaate "Pealtnägija" kaasautor. 2018. aastast on ta üks "Esimese stuudio" saatejuhte. 2018. ja 2019. aastal oli Anna Pihl koos abikaasa Kristjan Pihliga "Jõulutunneli" saatejuht. Pihl on kajastanud teleekraanil valimisi ja olnud üks saate "Ringvaade suvel" saatejuhte.  Alates 2. maist 2022. on ta Ringvaate saatejuht, kuniks Grete Lõbu on lapsehoolduspuhkusel.

Tunnustus 
 2020 – Bonnieri preemia uuriva ajakirjanduse lugude eest, mis rääkisid listeeriabakterist. 
 2022 – Eesti Rahvusringhäälingu projektipreemia ETV sarja "Sinu uus sugulane" eest. 

Tema dokumentaalfilme on näidatud rahvusvahelistel filmifestivalidel ja 2017. aastal võitis tema film "Sädemete jõed" Barcelona filmifestivalil lühidokumentaalfilmi preemia.

Isiklikku 
Anna Pihl on abielus teleajakirjanik Kristjan Pihliga, peres kasvab tütar Asta.  Anna Pihl on lõpetanud Vanemuise Tantsu- ja Balletikooli ning esinenud paljudes balletilavastustes. Tema vanaisa oli Väike-Maarja kolhoosi esimees Boris Gavronski.

Viited

Eesti teleajakirjanikud
Miina Härma Gümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1989
Lapiti

Spordiklubi Lapiti on Põlvas tegutsev maadlusklubi, mis asutati 6. aprillil 1999 Põlva linnas.

Koduvõistlusi peab Põlva Spordikoolis.

Välislingid
Mart Kalling

Mart Kalling (8. juuli 1941 Tartu – 13. jaanuar 1997) oli Eesti arhitekt ja karikaturist.

Mart Kalling lõpetas 1959. aastal Tartu 8. Keskkooli ja 1967. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuri alal. 

Tema projekteeritud on 1978. aastal valminud Narva-Jõesuu puhkebaas Noorus ja Kehra kauplus. 

Ta oli üks Tartu Riikliku Ülikooli Pearaamatukogu (valmis 1982. aastal) hoone projekteerijaid koos arhitektide Kalju Valdre ja Ülo Sirbiga.

Tema karikatuure ilmus aastatel 1963–1976 ajakirjas Pikker.

Viited 

Eesti arhitektid
Eesti karikaturistid
Eesti Kunstiakadeemia vilistlased
Sündinud 1941
Surnud 1997
Jaromar I

Jaromar I oli Rügeni vürst aastatel 1170-1218.

Taust 

Jaromar oli ranide aadlimees, kes oli pärit Rügeni saarelt. Jaromar kasvas Rügeni vürstkonna valitsejaks Taani Rügeni-vallutuse tulemusena 1168. aastal. Tema eelkäija oli Tezlaw, kes 1168. aastal Taanile alistus.

Taani vallutus 

Taani korraldas sõja varem paganlike saarlaste ristimiseks ning paganlike kantside ja kultuskohtade hävitamiseks. Sellega lõpetati ka nende piraatlus ja rüüsteretked Taani maadele. Taani laevastik, mida juhtis teiste seas peapiiskop Absalon, vallutas ja hävitas Arkona neeme kindluse. Arkona templikindlus (Jaromarsburg) oli olnud ranide religioosne keskus. Rügeni saar liidendati Taani Roskilde peapiiskopkonda.

Taani tegi Rügenist oma vasalli. Jaromar, kes ei olnud pühendunud saare senistele paganlikele valitsejatele, võttis vastu kristluse ja vandus truudust Taani kuningas Valdemar I-le.

Jaromar liitus Hvide ja Galeni magnaadiklannidega, kes olid Sjællandi ja Skåne juhid. Jaromaril oli poeg ja pärija Vitslav I, kes abiellus naisega nendest Taani magnaadiperekondadest, kes olid mõjukad nendes Taani osades, mis olid Rügenile kõige lähemal.

1185. aastaks oli Jaromar I alustanud Püha Maarja kiriku (Marienkirche) ehitamist, mis püstitati tema linnusesse Rugardi (millest hiljem kujunes Bergen-auf-Rügen). 1193. aastal kirik valmis ja pühitseti kloostrikirikuks, tehes sellest Rügeni vanima säilinud ehitise. Üldiselt usutakse, et Jaromar maeti kiriku välisseina müüritud hauakivi alla. Lisaks asutas ta tsistertslaste ordu Eldena kloostri (Kloster Eldena).

Perekond 

Ta abiellus Knud V vallastütre Hildegardiga ja abielust sündis poeg Vitslav, kes sai tema järglaseks.
Sammy Mahdi

Sammy Mahdi (sündinud 21. septembril 1988 Ixellesis) on Belgia poliitik. Ta kuulub flaami kristlik-demokraatlikku erakonda Christen-Democratisch en Vlaams ja on 1. oktoobrist 2020 Belgia migratsiooniminister.

Elulugu 
Ta sündis aastal 1988 Ixellesis Pealinna Brüsseli piirkonnas flaami ema ja iraagi põgenikust isa perekonnas. Ta õppis politoloogiat Vrije Universiteit Brussel'''is ja omandas magistrikraadi rahvusvahelises ja Euroopa õiguses. Aastatel 2014–2017 oli ta flaami parlamendiliikme Joris Poscheti assistent. Alates 2016. aastast on ta ka ajalehe De Morgen'' alaline kolumnist.

Ta on 1. oktoobrist 2020 Belgia migratsiooniminister.

Belgia poliitikud
Sündinud 1988
Orienteerumisklubi Põlva Kobras

Orienteerumisklubi Põlva Kobras on Eesti orienteerumisklubi.

Klubi asutati 27. aprillil 1988 Põlvas ning on Eesti Orienteerumisliidu ja Põlva Maakonna Spordiliidu liige.

Klubi juhatuse esimeseks esimeheks valiti Nikolai Järveoja.

Viited

Välislingid 
OK Põlva Kobras koduleht
Põlva sport
Eesti orienteerumine
Eesti spordiklubid
Ameerika Ühendriikide maavägi

Ameerika Ühendriikide maavägi (United States Army) on Ameerika Ühendriikide Relvajõudude väeliik, mille ülesandeks on maismaaoperatsioonid.

Ajalugu 
See on Ameerika Ühendriikide sõjaväe vanim väeliik. Maavägi loeb oma eelkäijaks Ameerika Ühendriikide kontinentaalarmeed, mis asutati 14. juunil 1775, et võidelda Ameerika iseseisvussõjas. Pärast sõja lõppu asutati 3. juunil 1784 maavägi, mis asendas laialisaadetud kontinentaalarmee.

Organisatsioon

Juhtimine 
Maaväge juhib administratiivselt maaväeministeerium, mille juhiks on tsiviilteenistujast maaväeminister. Maaväeministeerium allub omakorda Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumile. Maaväeministeeriumi kõrgeim sõjaväelasest teenistuja on maaväe staabiülem, kes kuulub staabiülemate ühendkomiteesse.

Õppeasutused 
  Ameerika Ühendriikide maaväe jalaväekool

Viited

Ameerika Ühendriikide maavägi
Ameerika Ühendriikide sõjandus
1775
Mińce

Mińce on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Choroszczi vallas. Mińce asub Choroszczist ligi 7 km lõunas ja Białystoki kesklinnast umbes 11 km lääneedelas.

Küla on esmamainitud 1558. aastal.

Podlaasia vojevoodkonna külad
Jeroniki

Jeroniki on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Choroszczi vallas. Jeroniki asub Choroszczist ligi 3 km idas ja Białystoki kesklinnast umbes 9 km lääneloodes.

Podlaasia vojevoodkonna külad
Brackmanni park

Brackmanni park on park Pärnu kesklinnas. Park on nimetatud Oskar Brackmanni järgi.

Park rajati 1930. aastatel endise Pärnu vallikraavi alale. Rahvasuus kutsuti parki siis Pätsi pargiks, kuna sinna plaaniti rajada Konstantin Pätsi ausammas.

1970. aastatel ühendati park kõrvalasuva Koidula pargiga, kui likvideeriti Hospidali tänava lõik Lõuna ja Ringi tänava vahel.

Pargis asub 1991. aastal avatud Oskar Brackmanni mälestusmärk.

Viited 

Pärnu
Eesti pargid
Kościuki

Kościuki (valgevene keeles Касцюкі) on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Choroszczi vallas. Kościuki asub Choroszczist umbes 5 km edelas ja Białystoki kesklinnast ligikaudu 15 km läänes.

Podlaasia vojevoodkonna külad
Łyski

Łyski on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Choroszczi vallas. Łyski asub rahvusvahelise maantee E67 ääres, Choroszczist ligi 3,5 km idakirdes ja Białystoki kesklinnast umbes 8,5 km lääneloodes.

Podlaasia vojevoodkonna külad
Trzęsówka

Trzęsówka on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Kolbuszowa maakonnas Cmolase vallas. Trzęsówka asub Cmolasest umbes 4 km läänes, Kolbuszowast ligi 8 km ja Rzeszówist 36 km loodes.

Podkarpacie vojevoodkonna külad
Hoszów

Hoszów on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Bieszczady maakonnas Ustrzyki Dolne vallas. Hoszów asub Ukraina piirist umbes 6 km kaugusel, Ustrzyki Dolnest 5,5 km kagus ja Rzeszówist 85 km lõunakagus.

Podkarpacie vojevoodkonna külad
Jałowe

Jałowe on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Bieszczady maakonnas Ustrzyki Dolne vallas. Jałowe asub Ukraina piirist 5,5 km kaugusel, Ustrzyki Dolnest ligi 5 km idakagus ja Rzeszówist umbes 84 km lõunakagus.

Podkarpacie vojevoodkonna külad
Jureczkowa

Jureczkowa on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Bieszczady maakonnas Ustrzyki Dolne vallas. Jureczkowa asub Ukraina piirist 3,5 km kaugusel, Ustrzyki Dolnest umbes 12 km põhjas ja Rzeszówist 70 km kagus.

Podkarpacie vojevoodkonna külad
Ropienka

Ropienka on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Bieszczady maakonnas Ustrzyki Dolne vallas. Ropienka asub Ukraina piirist 10,5 km kaugusel, Ustrzyki Dolnest umbes 13 km põhjaloodes ja Rzeszówist 67 km lõunakagus.

Ropienkat on esmamainitud 1513. aastal.

Podkarpacie vojevoodkonna külad
Jaromar II

Jaromar II (u. 1218 - 20. august 1260) oli slaavi aadlimees. Ta oli valitsev Rügeni vürst 1249. aastast kuni oma surmani.

Elu 

Teda on esmakordselt mainitud 8. novembril 1231. 28. septembrist 1246 oli ta oma isa Vitslav I kaasvalitseja. Oma valitsemise algusaastatel püüdis ta säilitada rahumeelseid suhteid oma naabrite Pommeri hertsogitega, eriti Gützkowi vürstidega, kes olid Barnim I vasallid. Ta edendas kaubandust, keelates vrakkimise ja pakkudes ohutut läbipääsu Lübecki kaubalaevadele. 1249. aastal purustasid Lübecki väed Stralsundi; selle tulemuseks oli neli aastat kestnud sõda, mille jooksul lubati Stralsundi kaapritel vallutada Lübecki laevu. Kõik Lübeckile antud eesõigused peatati kuni Stralsundile tekitatud kahju hüvitamiseni.

Jaromar II annetas maad kolmele tsistertslaste ordu kloostrile oma territooriumil, Bergen auf Rügen, Neuenkamp ja Hilda. 1252. aastal annetas ta Radevice maa Mönchgutis Hilda kloostrile Greifswaldi lähedal. Ta toetas teiste religioossete ordude asumist oma territooriumile. Dominiiklased asutasid Püha Katariina kloostri Stralsundis; Frantsisklased asutasid 1254. aastal Püha Johannese kloostri, samuti Stralsundis. 1255. aastal andis ta Lübecki linnaõiguse Barthile ja 1258. aastal Damgartenile.

Jaromar II oli Taani kuninga ning peapiiskoppide Jakob Erlandseni Lundist ja Peder Bangi Roskildest vahelises Taani sisevõitluses tulihingeline peapiiskoppide toetaja. Peder Bang põgenes Taani vanglast maapakku Schaprodesse Rügenil. Sama aasta aprillis randusid Jaromir II ja Peder Bang Taani peasaarel Sjællandil ja vallutasid Kopenhaageni. Tõenäoliselt sooritasid nad selle käigus tõsiseid vägivallaakte ja põletasid pärast linna rüüstamist suure osa Kopenhaagenist. Taani kuningas Christoffer I suri 1259. aasta mais ootamatult Ribes. Tema lesk Margrete Sambor asus oma alaealise poja Erik V regendiks. Ta kogus talupoegade armee, mille Jaromar II Næstvedis alistas. Pärast Sjællandi, Skåne ja Lollandi laastamist randus ta oma armeega Bornholmil, kus ta purustas kuningliku Lilleborgi kindluse. Kättemaksu otsinud naine pussitas teda 1260. aastal pistodaga Bornholmil või Skånes. Pole teada, kuhu ta maeti; võibolla Bergen auf Rügeni kloostrisse või Neuenkampi kloostrisse Franzburgis.

Kopenhaagenis Jarmers Pladsis ("Jaromari koht") asuv Jarmers Tårn on mälestusmärk, mis tuletab meile meelde Jaromar II linna toodud laastamist.

Abielu ja järglased 

Jaromar II abiellus Świętopełk II tütre Euphemiaga. Nad said kolm last:

 Vitslav II (1240-1302)
 Margarete (u.1247 - 1272)
 Jaromar III (enne 1249 - 1282)
Sirli Väinsar

Sirli Väinsar (sündinud 6. juulil 1971 Tallinnas) on eesti eripedagoog ja koolijuht.

Elulugu

Haridus 

 1978–1989 õppis Tallinna 7. Keskkool  
 1989–1992 konstruktor-modelleerija erialal Tallinna Kergetööstustehnikum 
 1999–2007 õppis Tartu Ülikoolis eripedagoogika

Karjäär 

1995–2005 töötas ta juhiabina Tolaram Grupis ning 2005–2015 juhatajana osaühingus Pravi Investeeringud. 2006–2015 oli ta ka klassiõpetaja lihtsustatud õppe tasemel Tallinna Tondi Põhikoolis.

Alates 2015. aastast on ta Tallinna Tondi Kooli direktor.

Isiklikku 
Vabal ajal meeldib lugemine, teater, purjetamine ja matkamine. 
Sirli Väinsar on abielus, kahe lapse ema ja ühekordne vanaema.

Ühiskondlik tegevus 

MTÜ Tolaram Foundation (2001) – üks asutajaliige; erivajadustega laste ja noorte huvitegevus.

Tunnustused 
 Kuu juht (2020) Tallinna Haridusameti tunnustus
 Aasta projektijuht (2014)
 Aasta õpetaja (2013)

Viited 

Eesti koolijuhid
Eesti eripedagoogid
Sündinud 1971
Vitslav II

Vitslav II (u. 1240 – 1302), ka Vislav, Vizlav, Wislaw, Wizlaw ja Witslaw, oli Rügeni vürst.

Elu 

Vitslav sündis tõenäoliselt 1240. ja 1245. aasta vahel kui Rügeni vürsti Jaromar II ja selle naise Euphemia poeg. Tema isa oli kiriku poolel osa võtnud Taani kuningakoja ja Lundi peapiiskopkonna vahelistest võitlustest Taanis. Kui tema isa 1260. aastal kättemaksuks ühe naise poolt tapeti, sai Vitslavist valitsev Rügeni vürst.

Valitsemise algusest peale säilitas Vitslav II häid suhteid hansalinn Lübeckiga, mille kaupmehed vabastas ta oma vürstkonna piires tollimaksudest ja kellega ta pikendas 1266. aastal kehtivaid kaubanduslepinguid. 1269. aastal toetas ta oma territooriumil asuvat Stralsundi linna, tühistades Stralsundi vahetusse lähedusse rajatud Schadegardi õigused ja loobudes linna asutamisest, et konkureerida Stralsundiga.

Tõenäoliselt seoses nõuetega oma ema, kes oli Pomereelia vürsti Świętopełk II tütar, kaasavarale õnnestus tal 1270. aastal omandada Schlawe läänivaldus. Võibolla samal aastal, kuid mitte hiljem kui 1271. aastal, asutas ta Rügenwalde, kuid müüs oma lääni 1277. aastal pärast seda, kui Mestwin II oli ta 1275. aastal piirkonnast välja ajanud. Schlawe territoorium (Schlawer Land) koos linnaga ja Rügenwalde läksid Brandenburgi markkrahvidele Johann II, Otto IV ja Konradile.

1282. aastal ühines ta Liivimaa ristisõjaga, jättes oma venna Jaromar III regendiks.

13. juunil 1283 sõlmiti Lübecki, Wismari, Rostocki, Stralsundi, Greifswaldi, Stettini, Demmini ja Anklami linnade ning Saksi-Lauenburgi hertsogi Johann I, Mecklenburgi vürsti, Pommeri Bogislaw IV ja Rügeni Vitslav II vahel Rostocki maarahu liit (Rostocker Landfriedensbündnis). See liit oli selgelt suunatud Brandenburgi vastu.

1283. aastal andis Habsburgist Saksa kuningas Rudolf I Vitslav II-le tema territooriumi Saksamaa läänina, kuigi dokument viitab tõenäoliselt vaid mandriosale. Rügeni-Taani läänisuhted jätkusid, nagu näitab Vitslav II regulaarne osalemine Taani õukonnas ja tema tunnistajaks nimetamine Taani kuninglikes hartades. Muu hulgas viibis ta Taani kuninga Erik Klippingi mõrva uurimisel.

1285. aastal andis ta linnaõigused Tribseesile. 1290. aastal anti Stralsundile heeringapüügiõigus Wittowis ja kaubandusmonopol Rügeni saarel, mis pärssis järgmise paari sajandi jooksul tõsiselt kaubanduse arengut, sealhulgas teraviljakaubandust. 1288. aastal anti Greifswaldile Greifswaldi soolatehas ja 1297. aastal õigus ehitada Rycki suudmesse Wiecki sadam. Ta laiendas kloostrite valduseid vürstkonnas: Eldena ja Neuenkamp.

Järglased 

Vitslav II abiellus 1263. ja 1269. aasta vahel Braunschweigi hertsogi Otto I Lapse ja selle naise Mathilde tütre Agnesega. Nelja poja ja nelja tütre nimed on teada Vitslavi testamendist 27. detsembrist 1302:

 Vitslav III
 Jaromar (u. 1267 – 1294)
 Euphemia von Rügen (u. 1280 – 1321)
 Sambor (u. 1267 – 4. juuni 1304)
 Margarete (u. 1270/71 – 1318)
 Swantepolk (u. 1273 – pärast 1285)
 Helena (u. 1271 – 9. august 1315)
 Sophia (u. 1281 – pärast 1302)
Jõud (täpsustus)

Jõud võib tähendada mitut asja.
Jõud on kehale suunatud mistahes toime, mis mõjutab tema liikumise iseloomu ja/või tema kuju.
Jõud, alates 2007. aastast Eestimaa Spordiliit Jõud on eesti spordiorganisatsioon.
Jõud oli kolhoos Haapsalu rajoonis Risti külanõukogus.
Jõud on müstiline energiaväli George Lucase "Tähtede sõja" filmisaagast.

Vaata ka
Pehme jõud
Vääramatu jõud
Vitslav III

Vitslav III (1265/8–1325), ka Vislav, Vizlav, Wislaw, Wizlaw ja Witslaw, oli viimane Taani Rügeni vürstkonna slaavi valitseja. Sageli peetakse teda Jenaer Liederhandschrift autoriks minnesinger Vitslaviks.

Ta oli Vitslav II poeg ja järglane. Sündinud kas 1263. või 1268. aastal, on teda ürikutes märgitud 1283. aastal. Pärast isa surma 1302. aastal jagas Vitslav Rügeni trooni oma venna Samboriga. Vendade vahel oli rivaliteet, kuid Sambor suri 1304. aastal ja Vitslav valitses üksi kuni oma surmani 1325. aastal. Vitslavil oli kaks tütart, Euphemia ja Agnes, ning poeg Jaromar. Kuid Jaromar suri 1325. aasta mais, veidi enne oma isa, ja Vitslav oli silmitsi võimalusega jääda meessoost pärijata.

Rügen oleks läinud Vitslavi õepojale Wartislaw IV, kuid Wartislaw suri 1326. aastal, põhjustades Rügeni pärilussõja.

Minnesinger Vitslav on tõenäoliselt identne Vitslav III-ga. Sellel autoril on 14 laulu ja 13 luuletust, mis on säilinud Jenaer Liederhandschrift lisas.

Surnud 1325
Wrotnów

Wrotnów on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Węgrówi maakonnas Miedzna vallas. Wrotnów asub Miedznast ligi 6 km põhjas ja Węgrówist umbes 13,5 km põhjakirdes.

Masoovia vojevoodkonna külad
Toile de Jouy

Toile de Jouy ([twal dö žui:]; prantsuse keeles 'Jouy kangas') oli labases siduses peen puuvillane või linane kangas, mille valgele kuni naturaalvalgele põhjale olid trükitud ühe- või mitmevärvilised figuraalsed stseenid maastiku taustal; kangast toodeti Prantsusmaal Versailles' lähedal Jouy-en-Josas' vabrikus.

Toile de Jouy nimetusest on tulnud tekstiilindusse nimetus tuaal, millega tähistatakse peeni ja pehmeid siid- või kunstkiust kangaid.

Ajaloost 
Jouy kangavabrik alustas tööd 1760. aastal Prantsusmaa sakslase Christophe-Philippe Oberkampfi juhtimisel. Stseenid trükiti kangale esmalt puust trükipakkudega, alates 1770. aastatest ka vaskplaatidelt. Sarnase kujundusega trükimustrilist puuvillkangast hakati paralleelselt tootma ka Inglismaal (nn Old Ford design, 1760.–1780. aastad), kusjuures vaskmatriitsidelt trükkimisega isegi edestati Prantsusmaad; Inglismaal toodetud kangad olid sama peened ja kõrge kvaliteediga kui Jouy-en-Josas's toodetud. Nimetust toile de Jouy kasutati üldnimetusena nii Inglismaal, Prantsusmaal Jouy vabrikus kui ka teistes Prantsusmaa vabrikutes toodetud kanga kohta. Toile de Jouy kujundusega mööblikangaid ja tapeete trükitakse vähesel määral tänapäevani.

Pildid

Viited

Välislingid 
 T. Vallois. Made in France: La Toile de Jouy. - France Today, June 15, 2016
 E. Senior. Time to rethink Toile de Jouy. - House and Garden, 25 June 2017

Tekstiilid
Rokokoo
Malmö tänav

Malmö tänav on tänav Pärnus.

Tänav algab Vee tänavalt ja lõppeb Ringi tänaval. Tänav ristub veel Munga, Nikolai, Pühavaimu, Hospidali ja Hommiku tänavaga.

Tänav on ligikaudu 380 m pikkune. Vee ja Pühavaimu vaheline lõik on avatud vaid kergliiklusele. Hommiku tänavast Ringi tänavani on Malmö ühesuunaline. Sellel lõigul saab sõita vaid Hommiku tänava suunas.

Nimi 
Malmö tänav (saksa keeles Malmöstraße) sai oma nime Rootsi linna Malmö kaupmeeste järgi, kes 17. sajandil siin elasid. Nõukogude ajal kandis tänav nime Malmi. 1989. aastal taastati tänava esialgne nimi – Malmö.

Hoonestus 

 Malmö 19 Kultuurimälestiseks tunnistatud elamu

Nikolai ja Malmö tänava nurgal asub Pärnu raekoda.

Viited 

Pärnu tänavad
Munga tänav (Pärnu)

Munga tänav on tänav Pärnus.

Tänav algab Pikalt tänavalt ja lõppeb Rüütli tänaval. Tänav ristub veel Malmö ja Uue tänavaga. Tänav külgneb ka Lastepargiga.

Tänav on ligikaudu 150 m pikkune.

Nimi 
Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli Mönchgasse, eestikeelne nimi on Munga tänav. 1940. aastal nimetati tänav A. Andreeseni tänavaks. Saksa okupatsiooni ajal anti tänavale Lastepargi nimi. 1989. aastal taastati tänava esialgne nimi – Munga.

Viited 

Pärnu tänavad
Jernbaneverket

Jernbaneverket (JBV) oli Transpordi- ja Kommunikatsiooniministeerium alluvuses Norra valitsusasutus, kelle ülesandeks oli Norra raudteede infrastruktuuri (näiteks Oslo tunnel ja rööpad, signaalid, lülitid jne), mitmete jaamahoonete ja raudteerajatiste käitamine kõikehaaravalt. JBV vastutas infrastruktuuri eest hoolimata sellest, milline ettevõte oli rongioperaator. JBV juhtis Norra riigi nimel kogu avalikku raudteeinfrastruktuuri. JBV loodi 1996. aastal, kui korraldati ümber "vana" Norra riigiraudtee NSB.

Jernbaneverketil puudus luba transpordiäri ajamiseks. Ronge vedasid selle asemel litsentseeritud transpordifirmad nagu NSB jt. Transpordifirmasid ei kiitnud heaks JBV, vaid ettevõte pidi rööbasteede lepingute vormis loa saanud litsentsitud transpordiettevõtetele raudtee kättesaadavaks tegema.

JBV suuremad hooldustööd toimusid tavaliselt hankevoorude ajal, samal ajal kui igapäevast tööd ja hooldust teostasid JBV enda töötajad.

JBV likvideeriti 31. detsembril 2016, misjärel anti ülesanded üle Norra Raudteedirektoraati ja Bane NOR SF´i.

Viited
Statens vegvesen

Statens vegvesen on Norra riigiasutus, mis vastutab riigimaanteede ja maakondlike teede ehitamise ja hooldamise ning mootorsõidukite ja liiklejate järelevalve eest igakülgselt. Agentuur koosneb Vegdirektoratet´ist, 5 piirkondlikust maanteeametist ja 6 teedeosakonnast. Igas piirkonnas on mitu liiklusjaama. Suuremate ehitusprojektide jaoks moodustatakse eraldi osakonnad, mis annavad aru otse piirkondlikele osakondadele.

2003. aastal eraldati Norra riigimaanteede ameti tootmisettevõte riigile kuuluvaks aktsiaseltsiks.

Välislink
Ametlik Koduleht

Norra valitsusasutused
Bardzice

Bardzice on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Radomi maakonnas Kowala vallas. Bardzice asub Radomist umbes 11 km lõunas.

Bardzicet on esmamainitud 1418. aastal.

Masoovia vojevoodkonna külad
West End

"West End" on ansambli The 69 Eyes stuudioalbum, mis ilmus 2019. aasta sügisel.

Lood plaadil
 Two Horns Up - 3:57
 27 & Done - 4:17
 Black Orchid - 4:15
 Change - 5:38
 Burn Witch Burn - 3:17
 Cheyenna - 4:09
 The Last House On The Left - 3:47
 Death & Desire - 3:36
 Outsiders - 4:40
 Be Here Now - 4:19
 Hell Has No Mercy - 6:43

Esitav koosseis 
 Jyrki 69 - vokaalid
 Bazie - kitarr
 Timo-Timo - kitarr
 Archzie - basskitarr
 Jussi 69 - trummid

Soome albumid
The 69 Eyes albumid
2019. aasta albumid
Šiauliai pank

Šiauliai pank (leedu keeles AB Šiaulių bankas, inglise keeles Siauliu Bankas) on Leedu pank, mis loodi 1991. aastal. Pank tegutseb peamiselt Leedus. 

Pangal on Leedus 59 harukontorit (sh Vilniuses 9, Šiauliais 8 ja Kaunases 7). Pank omab hoiuseid, väljastab laene, teeb rahaülekandeid ja arveldusi, vahetab valuutat, emiteerib ja töötleb deebet- ja krediitkaarte, pakub laene ning investeerib ja kaupleb väärtpaberitega. Šiauliai pank on keskendunud väikese ja keskmise suurusega ettevõtete finantseerimisele. Lisaks finantseeritakse keskmisest enam kortermajade renoveerimisprojekte. 

Pank omab Leedus suuruselt kolmandat turuosa Swedbanki ja SEB panga järel. Nad omavad 7,9% Leedu pangandussektoris olevatest varadest (2020). 2019. aasta lõpu seisuga omasid 8,4%. Kokku tegutseb Leedus 11 panka ja 6 välispanga haru. Tegemist on suurima valdavalt Leedu kapitalil põhineva pangaga.

Ajalugu 
Pank loodi 1991. aasta novembris Leedu keskpanga Šiauliai tööstusosakonna baasil. Pank registreeriti eraettevõttena Leedu äriregistris 4. veebruaril 1992. Esimene korrespondentkonto avati 1994. Konto avati tollal Svenska Handelsbankenile. 1994. aasta detsembris avati panga esimene haru. Alates novembrist 1999 on nad SWIFTi liikmed. Juulist 2000 võeti kasutusele Maestro ja Eurocardi / MasterCardi pangakaardid. 2000. aasta augustist on neil ka e-pank. Alates 2002. aasta detsembrist pakutakse ka tarbimislaene eraklientidele. 4. augustil 2005 võeti kasutusele kiibiga VISA maksekaardid.

Šiauliai pank börsil 
Panga aktsiad on noteeritud alates 29. novembrist 1994 Vilniuse börsi lisanimekirjas ja alates 11. detsembrist 2006 põhinimekirjas. Aktsia lühinimi Vilniuse börsil on SAB1L. 5. märtsi 2021 seisuga on pangal noteeritud 600 726 263 aktsiat.

2019. ja 2020. aastal oli Šiauliai panga aktsia Nasdaq Balti börsi enim kaubeldud aktsia (käibe alusel). 

27. mai 2021 seisuga oli Šiauliai pank turuväärtuselt Nasdaq Balti börsi suuruselt seitsmes ettevõte (kokku oli börsil noteeritud 66 ettevõtet). Panga turuväärtus oli 418,1 miljonit eurot.

2020. aasta 31. detsembri seisuga oli pangal 9053 aktsionäri (võrreldes eelneva aasta lõpuga on aktsionäride arv suurenenud 68%).

Suurimad aktsionärid 

Aktsionäridest on 66% juriidilised ja 34% füüsilised isikuid. 46% aktsiatest kuulub Leedu isikutele ja 54% välisinvestoritele. Šiauliai panga aktsia on suhteliselt populaarne ka Eesti investorite seas.

Viited

Välislingid 
 Panga koduleht
 Nasdaq Balti reguleeritud turg
 Leedu pank Šiauliu ostab Danske Leedu filiaali eralaenuportfelli
 Analüüsimaja näeb Šiauliu panga aktsial tublisti tõusuruumi

Pangad
Leedu ettevõtted
Nasdaq Balti börsil noteeritud ettevõtted
Jason Denayer

Jason Grégory Marianne Denayer (sündinud 28. juunil 1995 Jette'is) on Belgia jalgpallur, kes mängib keskkaitsja või kaitsva poolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Lyoni Olympique ja Belgia jalgpallikoondises.

2013. aastal sõlmis ta lepingu Manchester Cityga. Klubi põhikoosseisu ta ei jõudnud, mängides aastatel 2014–2018 laenul teistes klubides. Profidebüüdi tegi ta 2014. aastal Šotimaa kõrgliiga klubis Celtic. Ta lõi hooajal 2014–15 Šotimaa kõrgliigas viis väravat ja tuli klubiga Šotimaa meistriks. Samal hooajal valiti ta liiga hooaja sümboolsesse koosseisu ja liiga hooaja parimaks noormängijaks. Järgmisel hooajal mängis ta laenul Türgi kõrgliiga klubis Galatasaray. Hooajal 2016–2017 mängis ta laenul Inglismaa kõrgliiga klubis Sunderland. Järgmisel hooajal naasis ta laenule Galatasaraysse, tulles sel hooajal klubiga Türgi meistriks.

2018. aasta augustis sõlmis Denayer nelja-aastase lepingu Lyoniga.

Belgia jalgpallikoondises tegi Denayer debüüdi 31. märtsil 2015 EM-i valikmängus Iisraeli vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 5. septembril 2020 UEFA Rahvuste Liiga mängus Taani vastu. Ta kuulus Belgia koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused 
Celtic
Scottish Premiership: 2014–15
Scottish League Cup: 2014–15
Galatasaray
Süper Lig: 2017–18
Türkiye Kupası: 2015–16

Välislingid 

Belgia jalgpallurid
Celtic FC mängijad
Sunderland AFC mängijad
Galatasaray SK mängijad
Lyoni Olympique'i mängijad
Premier League'i mängijad
Ligue 1 mängijad
Sündinud 1995
Linus Hultström

Olof Linus Hultström (sündinud 9. detsembril 1992 Vimmerbys) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Magnitogorski Metallurg.

Ta alustas profikarjääri Rootsi klubis Linköpings HC, mille koosseisus debüteeris ta Rootsi kõrgliigas hooajal 2009–10. Hooajal 2011–12 ja hooaja 2013–14 teises pooles mängis ta Rootsi esiliiga klubis IK Oskarshamn.

2014. aasta oktoobris liitus ta Rootsi kõrgliigas mängiva Leksands IF-iga. Hooajal 2014–15 tegi ta Rootsi kõrgliigas oma seni parima hooaja, lüües liigas 10 väravat ja andis 23 väravasöötu. 2015. aasta aprillis sõlmis ta lepingu Djurgårdensiga. 2015–16 põhihooajal oli ta resultatiivseim kaitsemängija (31 punkti) ja kaitsemängijatest enim väravaid (12 väravat). Kuigi ta langes väljalangemismängudes Djurgårdensiga välja juba veerandfinaalis, oli Hultström väljalangemismängudes resultatiivseim kaitsemängija 3+9). Hooajal 2018–19 jõudis ta klubiga Rootsi meistrivõistluste finaali, kus kaotati Frölunda HC-le mängudega 2:4. Sama hooaja väljalangemismängudes oli ta Frölunda mängija Chay Genoway kõrval resultatiivseim kaitsemängija (5+8). Hooajal 2019–20 lõi Hultström Rootsi kõrgliigas kaitsemängijatest enim väravaid (15).

2020. aasta mais liitus ta KHL-i klubiga Vitjaz. 2021. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu Magnitogorski Metallurgiga.

Viited

Välislingid 
 Linus Hultström KHL.ru lehel
 Linus Hultström hockeydb.com lehel

Rootsi jäähokimängijad
HK Vitjazi mängijad
Magnitogorski Metallurgi mängijad
Sündinud 1992
Nicolae Ciucă

Nicolae Ionel Ciucă (sündinud 7. veebruaril 1967) on Rumeenia poliitik ja sõjaväelane.

Nicolae Ciucă lõpetas 1985. aastal Craiovas militaarlütseumi "Tudor Vladimirescu" ja 1988. aastal Sibius ohvitseride sõjakooli "Nicolae Bălcescu". Doktorikraadi sõjateaduste alal sai ta 2003. aastal Riiklikus Kaitseülikoolis "Carol I". Sõjaväelasena on ta osalenud ka välismissioonidel Angolas, Bosnias ja Hertsegoviinas, Afganistanis ja Iraagis. Kindrali aukraadi sai ta 27. novembril 2015. 2015–2019 oli ta Rumeenia armee kindralstaabi ülem.

Alates 4. novembrist 2019 kuni 25. novembrini 2021 oli ta Rumeenia kaitseminister. 7. detsembrist kuni 23. detsembrini 2020 oli ta ühtlasi Rumeenia peaministri kohusetäitja.

Alates 25. novembrist 2021 on ta Rumeenia peaminister.

Viited

Rumeenia sõjaväelased
Rumeenia poliitikud
Kaitseministrid
Sündinud 1967
Rain Epler

Rain Epler (sündinud 6. juunil 1977 Tallinnas) on Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna poliitik, 16. novembrist 2020 kuni 26. jaanuarini 2021 Eesti keskkonnaminister.

2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel kandideeris ta Eesti Reformierakonna nimekirjas Võru vallas. Ta sai 2 häält ega osutunud valituks. Aastatel 2019–2020 oli ta rahandusminister Martin Helme nõunik.

Isiklikku 
Ta on abielus ning kolme lapse isa.

Eesti keskkonnaministrid
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna poliitikud
Sündinud 1977
Zalavase mõis

Zalavase mõis (leedu Zalavo dvaras, poola Zułów) on endine mõis Leedus Švenčionyse rajoonis Pabradė vallas Zalavase külas.

Mõis rajati XIX sajandil. Selle esimesed omanikud olid Michałowskid, aastal 1863 läks see abielu teel Piłsudskite valdusesse. Aastal 1867 sündis seal Józef Piłsudski, mõis oli tema ja ta vendade lapsepõlvekoduks. Aastal 1875 põles mõis maha ja jäi pikalt tühjaks, sellal kui Piłsudskid Vilniuses elasid. Aastal 1882 ostsid mõisa Ogińskid. Aastal 1921 oli mõisa suurus 65 hektarit. Aastal 1934 ostis mõisa Poola sõjaveteranide liit, kes alustas kompleksi korrastamist. Selle tulemusel taastati mõisakompleks osaliselt. Rajati kontorihoone-sulaste maja, tehti korda leivaküpsetushoone ja sepikoda, vanadest ehitistest säilis suitsutuskamber. Leivaküpsetushoonesse rajati Józef Piłsudski muuseum. Aastal 1937 istutati mõisa juurde tamm. Nõukogude perioodil seisis mõisakompleks tühjana. Aastal 2005 asetati mõisakompleksi juurde mälestustahvel Józef Piłsudskile.

Mõisakompleks on muinsuskaitse all, eraldi on kaitse all kelder, teenijatemaja ja suitsutuskamber.

Viited

Švenčionyse rajoon
Leedu mõisad
Jane Harper

Jane Harper (sündinud 1980 Manchesteris) on Austraalia kirjanik, kes võitis oma krimiromaani "Põud" (The Dry) eest 2017. aastal Kuldse Pistoda auhinna.

Harper on sündinud Suurbritannias Manchesteris, kuid kui ta oli kaheksa-aastane, kolis pere Austraaliasse ja võttis Austraalia kodakondsuse. Kõrghariduse omandas ta inglise keele ja kirjanduse erialal Kenti ülikoolis Inglismaal. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Inglismaal ajakirjanikuna. 2008. aastal kolis ta tagasi Austraaliasse, kus jätkas ajakirjanikutööd, esmalt Geelong Advertiseri ja hiljem Melbourne'is Herald Suni juures.

Romaanid
Tema esikromaan "Põud" ilmus 2016. aastal (eesti keeles 2018). Kriminaalromaani peategelane on föderaalagent Aaron Falk. Romaan on võitnud mitu auhinda ning olnud New York Timesi bestseller; filmiõigused on omandanud Reese Witherspooni produktsioonifirma. Romaanist sai esimene teos tema Aaron Falki romaanisarjas, millele on järgnenud romaanid "Force of Nature" (2017) ja "Exiles" (2023).

Lisaks on Harper avaldanud kaks eraldiseisvat krimiromaani: "The Lost Man" (2018) ja "The Survivors" (2020).

Austraalia kirjanikud
Sündinud 1980
Indiana Jones and the Infernal Machine

Indiana Jones and the Infernal Machine on LucasArtsi loodud videomäng Indiana Jonesist.

Mäng avaldati 1999. aastal esmalt Microsoft Windowsile, hiljem ka teistele platvormidele.

1999. aasta videomängud
United States Marshals Service

United States Marshals Service (Ameerika Ühendriikide marssaliteenistus, USMS) on föderaalne õiguskaitseamet Ameerika Ühendriikides. USMS on justiitsministeeriumi alluvses tegutsev ametkond, mis tegutseb föderaalkohtusüsteemi täitevasutusena õiguskaitselistes ülesannetes. See on USA vanim föderaalne õiguskaitseamet, mis loodi 1789. aasta kohtute seadusega George Washingtoni presidendiajal Ameerika Ühendriikide marssaliametina (Office of the United States Marshal). Tänapäevasel kujul loodi USMS 1969. aastal, et koondada föderaalkohtupiirkondades seni eraldiseisvalt tegutsenud marssalid keskse organisatsiooni alla.

USMS vastutab peamiselt kohtunike ja teiste kohtutöötajate ihukaitse, põgenenud kurjategijate püüdmisoperatsioonide korraldamise, kuritegeliku vara haldamise, föderaalse tunnistajakaitseprogrammi ning vangide ja illegaalsete immigrantide transpordisüsteemi toimimise, föderaalsete vahistamismääruste jõustamise ja föderaalvalitsuse kõrgemate ametnike turvamise eest. Oma ajaloo vältel on marssalid pakkunud ka ainulaadseid turvateenuseid, sealhulgas näiteks kodanikuõiguste liikumise ajal lõunaosariikides õppinud afroameeriklastest üliõpilaste kaitset, Ameerika Ühendriikide õhuväe LGM-30 Minuteman tuumarakettide transpordi turvamist, korrakaitset Ameerika Ühendriikide Antartika-programmile ning riigi strateegilise ravimitagavara valvet.

Marssalid nimetab ametisse Ameerika Ühendriikide president senati ettepanekul ja kinnitusel. Teenistust juhib direktor, kelle ametisse määramine toimub samasugusel viisil.

Viited

Välislingid 
 Ametlik koduleht (inglise keeles)

Ameerika Ühendriikide valitsusagentuurid
1789
Allar Erik

Allar Erik (sündinud 9. jaanuaril 1995 Tartus) on endine eesti kuller-postiljon ning praegune veokijuht, poeet ja sõnaseadja.

Allar Erik läks 1. klassi 2002. aastal Tartu Karlova Gümnaasiumisse, kus ta peale 7 kuud õppimist tervisehäda tõttu vahetas kooli ning läks üle Tartu Herbert Masingu Kooli, kus lõpetas gümnaasiumi 2014. aastal. Peale gümnaasiumi lõpetmist õppis edasi Võrumaa Kutsehariduskeskuses telekommunikatsiooni spetsialisti erialal, mille lõpetas 2016. aastal. 

Pärast ajateenistust 2017. aastal asus ta tööle transpordiga tegelevasse firmasse kaubikujuhina, toimetades laiali klientidele pakke ja suuremaid kirju. 2019. aasta kevadel sai ta ametikõrgendust ja hakkas samas ettevõttes tööle veokijuhina.
2021 septembris tegi töökoha vahetuse ja hakkas tööle poolhaagisega veoki juhina transpordi firmas, mis tegeleb kaubavedudega Skandinaavias ja mujal Euroopas.

Allar Erik tegeleb hobikorras ka spordiga ning on osalenud jooksjana paljudel rahvaspordiüritustel.

Üritused
Tallinna Sügisjooks

Sündinud 1995
Sihtmäärang

Sihtmäärang on korraldus, millega testaator (pärandaja) määrab oma testamendis pärandile sihtotstarbe ehk eesmärgi ja nimetab isiku, kes pärandit või osa sellest määratud otstarbel peab valitsema (sihtmäärangutäitja).

Sihtmäärang kohustab pärijat või annakusaajat kasutama pärandatud vara või annakut (teatud varalist hüve: asja, rahasummat, õigust, nõuet, kohustusest vabastamist või muud üleantavat hüve) kindlal sihtotstarbel. Pärandaja korraldusi (näiteks annakuid ja sihtmääranguid) peab täitma üksnes pärandvara arvel. Sihtmäärang võib olla pärimislepingu lepinguline element (siduva toimega korraldused), mida hiljem ühepoolselt ei saa muuta. Eestis puuduvad asjakohased kohtukaasused sihtmäärangu kohta.

Sihtmäärangu täitja 

Sihtmäärangu täitjal on sihtmäärangu täitmiseks määratud vara suhtes testamenditäitja (viimse tahte elluviija) õigused ja kohustused. Kohus võib määrata sihtmäärangu täitmata jätmisel huvitatud isiku avalduse alusel selle täitmiseks hooldaja. Kui sihtmäärang näeb ette sihtasutuse loomist, siis on hooldaja kohuseks on ka vastava sihtasutuse registreerimine ning juhtorganite loomine. Sihtmäärangu täitjaks võib olla olemasolev õigus- ja teovõimeline füüsiline või juriidiline isik või määrangu alusel loodav juriidiline isik (näiteks sihtasutus). Sihtmäärangu täitja kohustus on pärandaja tahte võimalikult täpne ellu viimine. Ta ei ole pärandvara omanik, vaid selle valitseja. Sihtmäärangu täitjalt saab nõuda kohustuste täitmist alles alates ülesande vastuvõtmisest. Ülesande vastuvõtmine on vabatahtlik, sellest hiljem loobumine on võimalik ainult mõjuval põhjusel. Vastuvõtmiseks ja loobumiseks tuleb teha notarile avaldus.

Kohustuste täitmise järjekorras on sihtmäärang kolmandas järjekorras ehk eelnevalt täidetakse pärandi arvel järgnevaid kohustusi: 

 pärandaja matus, perekonnaliikmete ülalpidamine, pärandi hoid; 
 võlanõuded; 
 annakud, sihtkäsundid ja sihtmäärangud.

Näited 

 ,,Pärandaja määrab, et tema pärandvarast tuleb eraladada mingi kindel rahasumma selle gümnaasiumi puudustkannatavatele õpilastele toetuse maksmiseks, mille vilistlane ta ise on. Selleks näeb pärandaja ette, et iga-aastaste toetuste maksmise korra ning toetuse saajate nimekirja peab kinnitama ja sihtotstarbelist vara käsutama gümnaasiumi direktor.“
 „Pärandaja, kelle poeg on hukkunud joomatõve tõttu, teeb testamendis sihtmäärangu, mille kohaselt tuleb tema pärandvarast eraldada kinnisvara (krunt ja sellel asuv hoone) ning selle baasil luua alkoholivastase selgitustöö keskus. Selleks näeb pärandaja ette ka rahasumma ning sihtmäärangu täitjaks määrab ta kohaliku karskusseltsi, mille liige pärdandaja oli.“

Näidetes toodud juhtudel ei ole pärijatel varale õigusi ning see läheb sihtmäärangu täitja käsutusse. Tõrgete tekkel võidakse asjast huvitatud isiku taotlusel määrata sihtmäärangu täitmiseks hooldaja.

Viited 

Pärimisõigus