1988

1988. aasta (MCMLXXXVIII) oli 20. sajandi 88. aasta.

Sündmused maailmas

Jaanuar 

 ...

Veebruar 
13. veebruar – 28. veebruar – toimusid XV taliolümpiamängud Calgarys Kanadas.

Märts 
 13. märts – ajalehes Sovetskaja Rossija ilmus Nina Andrejeva kirjutis "Ma ei saa loobuda põhimõtetest".
 14. märts – maailmas tähistati esimest korda pii päeva.

Mai 
 14. mai – Stockholmis toimus XI Eesti laulupidu Rootsis.

Juuni 
26. juuni – Nõukogude Liidu juudid tulid Moskva tänavale, et nõuda õigust emigreeruda, kuid miilits viis nende juhi paari minuti jooksul ära.

Juuli 
6. juuli – Põhjamere Suurbritannia sektoris toimus maailma esimene naftaplatvormiõnnetus, kui gaasilekke tõttu plahvatas Piper Alpha naftaplatvorm. Õnnetuses hukkus 167 inimest.

August 
2. august – Nõukogude sõjaväevõimud avalikustasid USA kaitseministrile Frank Carluccile uue ülisalajase pommitaja loomise plaani.

September 
17. september – avati XXIV suveolümpiamängud Seoulis Lõuna-Koreas.
29. september – NASA jätkas kosmosesüstikulende, kui esimest korda pärast Challengeri katastroofi startis kosmosesüstik Discovery missioonile STS-26.

Oktoober 
 13. oktoober – radioaktiivse süsiniku meetodil tõestati, et Torino surilina on võltsing ning pärineb keskajast.

November 
 5. november – Ursula Wallberg valiti Eesti Rahvusnõukogu esimeheks.

Detsember 

 ...

Sündmused Eestis 

5. jaanuar – EKP KK büroo otsus "natsionalismi ilmingutest Eestis."
15. jaanuar – Eesti NSV kolhoosnike kolmas kongress.
21. jaanuar – 14 kodaniku üleskutse Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (ERSP) loomiseks, eesmärgiks Eesti iseseisvus ja kommunistliku režiimi lõpp.
28. jaanuar – Eesti NSV-s kehtestati demonstratsioonide ja miitingute vastane seadus.
2. veebruar – Tartus tähistatavat Tartu rahu aastapäeva nurjama saadetud miilitsaüksused oli väljas kilpide ja koertega.
19. veebruar – ajalehes Rahva Hääl ilmus nn 49 kiri, mis kutsus üles vägivallast hoidumisele.
24. veebruar – Eesti Vabariigi 70. aastapäeva rahvakogunemine Tammsaare kuju juures Tallinnas koos võimude korraldatud palaganiga (Mati Talvik, Ahto Vellamaa, Harri Lumi, Gabriel Hazak, Trivimi Velliste).
25. märtsil – Kõnekoosolekud Tallinnas Tammsaare monumendi juures, Tartus, Võrus ja Pärnus, nõuti küüditatute nimekirjade avalikustamist.
1.–2. aprillil – Loomeliitude ühispleenum Tallinnas, kõlasid ka iseseisvuse nõuded, kuid ennekõike tauniti Karl Vaino juhtimisstiili.
13. aprill – Edgar Savisaar teeb Eesti televisioonis ettepaneku moodustada Rahvarinne Perestroika Toetuseks.
14.–17. aprill – Tartus toimunud muinsuskaitsepäevadel toodi taas avalikkuse ette Eesti lipu värvid.
26. aprill – asutati Eesti esimene aktsiaselts Baltservice.
1. mai – roheliste kolonn murdis Tallinnas võimude korraldatud maiparaadile, sinimustvalget sümboolikat kandnud Valev Kruusalu peeti võimude poolt kinni. Võrus tuli Vaba-Sõltumatu Noorte Kolonn nr 1 välja juba suure sinimustvalgega.
14. mail – Tartu X levimuusikapäevadel kanti ette Alo Mattiiseni ja Jüri Leesmenti isamaalised laulud.
14.–15. mai – esimene roheliste rattaretk "Kuidas elad Virumaa."
23. mai – Eesti Rohelise Liikumise ametlik asutamine, esimeheks sai Juhan Aare.
29. mai – MRP-AEG liige Lagle Parek kutsuti Moskvasse, kus USA president Ronald Reagan võõrustas nõukogude dissidente.
31. mai – Ardo Keskküla, Rein Õunapuu ja Einar Soone ettepanek luua Eesti Kristlik Liit.
4. juuni – Esimene sõltumatu noortefoorum kinos Kosmos, millel kõlanud iseseisvusnõuded sundisid Edgar Savisaare saalist välja marssima, meedias avaldati noortefoorumi nõuded sihilikult moonutatuna.
10.–14. juuni – stiihiliselt alanud öölaulupidudel Tallinnas kogunes isamaalisi laule laulma ligi 100 000 inimest.
14. juuni – küüditamise aastapäeva tähistati meeleavaldustega Tallinnas, Tartus, Pärnus, Võrus, Viljandis jm.
16. juuni – Moskvast saabunud Nikolai Sljunkovi kaasabil tagandati Karl Vaino EKP keskkomitee esimese sekretäri kohalt ja ametisse pandi Vaino Väljas.
17. juuni – Tallinna Lauluväljakul toimus enam kui 100 000 osavõtjaga rahvakoosolek, kohtumine NLKP konverentsile saadetavate delegaatidega.
17. juuni – tegevust alustas Sõltumatu Infokeskus, põhitoimkonnas Andres Mäe, Mait Raun, Andres Herkel.
19. juuni – Lalsis taastatud Vabadussõja monument vallandas monumentide taastamise kampaania üle Eesti.
23. juuni – Eesti NSV Ülemnõukogu presiidium oli sunnitud tunnustama sinimustvalget eesti rahvusvärvidena.
25. juuni – Tallinnas Reaalkooli juures peetud miitingul nõuti sealse Vabadussõja ausamba taastamist.
28. juuni – Rahvarinde kutsel tulid tuhanded inimesed ehitamisel olnud rahvusraamatukogule kaableid paigaldama.
1. juuli – Tallinnas Draamateatri ees algas ERSP korraldatud pikett poliitvangide (Enn Tarto, Mart Niklus jt) vabastamise nõudmisega.
12. juuli – Mart Niklus naasis vangistusest Eestisse.
12. juuli – Vaba-Sõltumatu Noorte Kolonn nr 1 heiskas sinimustvalge Suurele Munamäele, mille võimud kohe maha võtsid, kuid 15. juulist jäi see siiski lehvima.
14. juuli – Tallinnas asutati Miina Hindi juhtimisel Eesti Demokraatlik Liikumine'88 (EDL'88).
19. juuli – Jevgeni Kogani eestvedamisel asutati Tallinnas Eesti NSV töötajate internatsionaalne liikumine.
26. juuli – asutati Tallinna Sõltumatu Malev, et taastada vabadussõja monumente ja skautide liikumist.
3. august – leiti üles Otepää Vabadussõja mälestussamba obelisk.
10. august – Rahva Hääl avaldas lõpuks Molotovi-Ribbentropi pakti salajased lisaprotokollid.
16. august – Tallinnas vanas Poliitharidusmajas toimus Interliikumise vormiline asutamiskoosolek.
20. august – Pilistveres asutati Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei, esimese avaliku väljakutsena kommunistlikule parteile.
23. august – Teise Hirvepargi miitingu korraldasid ühiselt ERSP, MRP-AEG, Eesti Kristlik-Demokraatlik Liiga, EDL'88, Eesti Kristlik Liit, Rahvusliku Sõltumatuse Liiga ja Tallinna Sõltumatu Malev, samal päeval kõneles Rahvarinde kutsel Tallinna linnahallis Moskva professor Juri Afanasjev.
25. august – Eesti Roheline Liikumine nõudis linnahallis toimunud avalikul koosolekul valitsusjuht Bruno Sauli tagandamist.
26.–28. august – esimene Rock Summer Tallinna lauluväljakul.
8. september – Isemajandava Eesti üle peetud vaidluste tulemusel sai plaanikomitee esimeheks Rein Otsason.
11. september – Tallinna lauluväljakul toimus aasta suurim massiüritus, kus osales ligi 300 000 inimest – "Eestimaa laul 1988". Trivimi Velliste nõudis avalikult Eesti iseseisvumise taastamist.
27. august – Rahvarinde algatuskeskuse seisukoht Eesti enesemääramisest kuulutas eesmärgiks sotsialistliku föderalismi arengu ehk liidulepingu.
1.–2. oktoober – Tallinna Linnahallis toimus Rahvarinde esimene kongress.
6.–9. oktoober – muinsuskaitsepäevad Pärnus.
11. oktoober – taastati Õpetatud Eesti Selts, esimeheks valiti Herbert Ligi.
13. oktoober – Kreutzwaldi-nimeline Eesti NSV Riiklik Raamatukogu nimetati ümber Eesti Rahvusraamatukoguks.
16.–22. oktoober – eesti keele nädal Tallinnas lõppes keeleloitsuga Tallinna raekoja ees.
17. oktoober – vangilaagrist jõudis tagasi Enn Tarto.
2. november – Pilistveres rajati stalinismiohvrite mälestuseks kivikangur.
 3. november – sai alguse Estonia kaevanduse põleng. Põlengut kustutati 48 päeva.
12. november – Teine sõltumatu noortefoorum Tartus.
16. november – Eesti NSV Ülemnõukogu võttis vastu suveräänsusdeklaratsiooni, taotles liidulepingu sõlmimist ja pani valitsusjuhiks Indrek Toome.
30. november – konkureerivatel koosolekutel Tallinnas lõid üleliidulised tehased Töökollektiivide Ühendnõukogu (juhiks Vladimir Jarovoi) ja Eesti ettevõtted Eesti Töökollektiivide Liidu (juhiks Ülo Nugis).
1. detsember – taastati Eesti Üliõpilaste Selts.
7. detsember – algatus Eesti Rohelise Partei loomiseks.
10. detsember – Tartus peetud rohelisel foorumil saab Eesti Rohelise Liikumise esimeheks Toomas Frey.
28. detsember – Melbourne'is alanud ESTO'88 päevadel sai esimest korda osaleda ka Eestist saabunud delegatsioon.

Sündinud 

1. jaanuar – Melissa Haro, USA modell
21. jaanuar – Vanessa Hessler, itaalia modell ja näitleja
23. jaanuar – Pim Meurs, hollandi kabetaja
26. veebruar – Timo Sild, eesti orienteeruja
13. märts – Jane Trepp, eesti ujuja
24. märts – Kardo Ploomipuu, eesti ujuja
27. märts – Brenda Song, USA filminäitleja ja laulja
29. märts – Jürgen Zopp, eesti tennisist
10. aprill – Haley Joel Osment, USA näitleja
11. aprill – Mait Patrail, Eesti käsipallur
28. aprill – Juan Manuel Mata García, hispaania jalgpallur
5. mai – Skye Sweetnam, kanada laulja
7. mai – Eino Puri, eesti jalgpallur
7. mai – Kadri Puri, eesti võrkpallur
7. mai – Sander Puri, eesti jalgpallur
16. mai – Jaak Põldma, eesti tennisist
24. juuni – Ardo Arusaar, eesti maadleja
24. juuni – Micah Richards, inglise jalgpallur
5. juuli – Martin Liivamägi, eesti ujuja
9. juuli – Triin Niitoja, eesti laulja
24. juuli – Joosep Järvesaar, eesti laulja
29. juuli – Tarjei Bø, norra laskesuusataja
29. juuli – Teele Viira, eesti laulja
5. august – Kaimar Saag, Eesti jalgpallur
30. august – Laura Põldvere, eesti laulja
19. september – Katrina Bowden, USA näitleja
19. september – Annika Saarnak, eesti ujuja
7. detsember – Emily Browning, austraalia näitleja

Surnud 

14. jaanuar – Georgi Malenkov, Nõukogude Liidu poliitik
17. jaanuar – Angelo di Mojana, Malta ordu suurmeister
20. jaanuar – Ülo Torpats, eesti klassikaline filoloog ja tõlkija
7. veebruar – Rudolf Põldmäe, eesti kirjandus- ja rahvaluuleteadlane
1. märts – Maurice Raichenbach, prantsuse kabetaja
9. märts – Kurt Georg Kiesinger, saksa poliitik
7. aprill – Aira Kaal, eesti kirjanik
26. aprill – Valerie Solanas, ameerika kirjanik
25. oktoober – Aleksander Tõkke, Eesti autosportlane ja treener
6. november – Elar Kuus, eesti lastekirjanik
6. detsember – Roy Orbison, USA muusik

Nobeli auhinnad 
füüsika – Leon Lederman, Melvin Schwartz, Jack Steinberger
keemia – Johann Deisenhofer, Robert Huber, Hartmut Michel
meditsiin – James Black, Gertrude Elion, George Hitchings
kirjandus – Nagib Mahfuz
rahu – ÜRO rahutagamisjõud
majandus – Maurice Allais

Viited

1988