joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Vaibla

Vaibla on  küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas Võrtsjärve põhjakaldal.

Küla läbib Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee. Küla idaosa piirneb Emajõe ja Pedja jõega.

Vaibla jääb Võrtsjärve hoiualale, seal asub linnurõngastusjaam, liivarand ja mõned puhkekeskused. Vaibla oli kolmekümnendatel populaarne suvituskoht, kuhu korraldati väljasõite ja noorkotkaste laagreid.

Küla territooriumile jääb Meleski raba, mille nimevariant on ka Vaibla soo. Raba ning Emajõe ja Pedja jõe äärset ala kaitstakse Alam-Pedja looduskaitseala koosseisus.

Ajalugu 
Asulat (Waibla) on esmakordselt mainitud 1583. aastal.

1977. aastal liideti Vaibla külaga Jõesuu ja Luhavahi.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas.

1996. aastal leiti Vaiblast kivikirves, mille vanuseks dateeriti enam kui 3000 aastat. 2005. aastal avastati küla aladelt keskaegne matus.

Linnujaam 
Vaibla linnurõngastusjaam asutati 1987. aastal Heinrich Veromanni eestvedamisel. Linnujaamas on kokku rõngastatud 62067 lindu, Vaiblas rõngastatud linde on mujal Euroopas või Aafrikas kätte saadud või leitud kokku 57 juhul ja leiud pärinevad kokku 24 riigist. Vaiblas on kätte saadud 33 mujal Euroopas (6 riiki) rõngastatud lindu, lisaks on aastate jooksul Vaiblas kätte saadud sadu varasematel aastatel samas rõngastatud linde. Vanim Vaiblas püütud lind on rästas-roolind, kes rõngastati vanalinnuna 1990. aastal ja tabati taas 2002. aastal.

Pilte

Vaata ka
 Vaibla karjamõis

Viited

Viljandi valla külad
Leie

Leie on  küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas.

Külas on Leie Põhikool.

Külas asub Leie Kalmetikivi.

Küla lähistel on Leie peakraav ja Leie soo.

Leie külas on sündinud teatrikunstnik Aime Unt.

Vaata ka
Leie kolhoos

Viited

Viljandi valla külad
Vissuvere (Türi)

Vissuvere on küla Järva maakonnas Türi vallas. 

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, Eesti omavalitsuste haldusreformi järgselt jääb küla Türi valla territooriumile.

Vaata ka
 Vissuvere järv
 Vissuvere karjamõis
 Vissuvere peakraav
 Vissuvere raba

Viited

Järva maakonna külad
Türi vald
Saueaugu

Saueaugu (ka: Tagametsa) on küla Järva maakonnas Türi vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda. Pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal asub küla Türi valla territooriumil.

Vaata ka
Epu kivi
Saueaugu Teatritalu (Lääne-Nigula vallas)

Viited

Järva maakonna külad
Türi vald
Roovere

Roovere on küla Järva maakonnas Türi vallas. 

Seal on olnud Roovere karjamõis.

Külas asub Väätsa prügila.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, Eesti omavalitsuste haldusreformi järgselt jääb küla Türi valla territooriumile.

Viited

Järva maakonna külad
Türi vald
Reopalu

Reopalu on küla Järva maakonnas Türi vallas. Külas on olnud Reopalu kõrts ja Reopalu mõis, küla lähistelt voolab läbi Reopalu jõgi.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, Eesti omavalitsuste haldusreformi järgselt jääb küla Türi valla territooriumile.

Viited

Järva maakonna külad
Türi vald
Piiumetsa

Piiumetsa (ka: Piiometsa) on küla Järva maakonnas Türi vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, Eesti omavalitsuste haldusreformi järgselt jääb küla Türi valla territooriumile.

Külas on ka Piiumetsa mõis.

Vaata ka 
Piiumetsa raba
Piiumetsa sookaitseala

Viited

Järva maakonna külad
Türi vald
Lõõla

Lõõla on küla Järva maakonnas Türi vallas. Küla lähistel on ka Lõõla soo ja voolab Lõõla oja.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, Eesti omavalitsuste haldusreformi järgselt jääb küla Türi valla territooriumile.

Viited

Välislingid
MTÜ Lõõla Selts koduleht

Järva maakonna külad
Türi vald
Oisu

Oisu on alevik Järva maakonnas Türi vallas.

Aastatel 1991–2005 oli alevik Oisu valla halduskeskus.

Vaata ka
Retla-Kabala Kool
Oisu muuseum
Oisu raamatukogu

Viited

Türi vald
Eesti alevikud
Reaktiivvõimsus

Reaktiivvõimsus on elektrotehnikas suurus, mis iseloomustab vahelduvvoolu elektriahela elementide vahelist võnkuvat energiavahetust, kui seejuures ei toimu elektrienergia muundamist muud liiki energiaks. 

Reaktiivvõimsus seondub ahelaelemendi pinge ja voolu vahelise faasinihkega .

Ühefaasilise vahelduvvooluahela reaktiivvõimsust arvutatakse järgmise valemi järgi:

Kolmefaasilise vahelduvvooluahela puhul reaktiivvõimsus

Neis valemeis	
 ‒ vahelduvvooluahela reaktiivvõimsus (var),
 ‒ pinge efektiivväärtus (V),
 ‒ voolutugevuse efektiivväärtus (A).

Reaktiivvõimsus iseloomustab harmoonilist energiavahetust elektri- ja magnetvälja tekitavate mahtuvuslike ja induktiivsete ahelaelementide vahel. Kui seejuures on faasinihe positiivne, s.t kui voolu muutus jääb pinge muutusest maha (vool muutub hilinemisega), loetakse element reaktiivvõimsuse tarbijaks, positiivse faasinihke korral on tegemist reaktiivvõimsuse allikaga. Reaktiivvõimsuse tarbijateks on  induktiivsusega ahelaelemendid (nt elektrimootor) ja allikateks mahtuvusega elemendid (peamiselt kondensaatorid).

Reaktiivenergiat edasikandev elektrivool tekitab ülekandeliinides lisakadusid, seepärast võetakse meetmeid selle tarbimist vähendada (reaktiivvõimsust kompenseerida), näiteks elektritarviti juures reaktiivvõimsuse allika abil.

Vaata ka 
Võimsustegur
Aktiivvõimsus
Näivvõimsus
Hetkvõimsus

Viited 

Elektrotehnika
Commerzbank Tower

Commerzbank Tower on pilvelõhkuja Saksamaal Frankfurdi kesklinnas, Commerzbank AG peakorter. Hoonel on 56 korrust (sellest 45 bürookorrust) ja see on 259 m (koos antenniga 300 m) kõrge. Selle arhitekt on Norman Foster. Hoone ehitati aastatel 1994–1997. Commerzbank Tower on maailma esimene nn ökoloogiline pilvelõhkuja - peale aatriumi "taevaste aedade" on selle ehitamisel kasutatud keskkonnahoidlikke tehnoloogiaid, vähendamaks kütmiseks ja jahutamiseks vajaminevat energiat.

Hoone asub Kaiserplatz'il. Selle vahetusse lähedusse jäävad Euroopa Keskpanga kõrghoone Eurotower, Main Tower, Silberturm, Japan Center, kõrghoone Gallileo ja viietärnihotell Frankfurter Hof.

Oma vormilt on hoone ümardatud nurkade ja kergelt kumerate 60-meetriste külgfassaadidega võrdkülgne kolmnurkne tahukas, mis ümbritseb 160 m (43 korruse) kõrgust sisemist aatriumi. Aatrium on liigendatud üheksal tasandil asetsevateks temaatilisteks aedadeks, igaüks pindalaga 450 m² ja 15 m kõrge. 

Aiad paiknevad spiraalselt, avanedes igaüks ühel küljel kolmest. Iga aed kehastab erinevat floorat sellele iseloomuliku taimestikuga: idapoolne - poolkõrbe, läänepoolne - kõrgmäestikku, lõunapoolne - vihmametsa. Ühelt küljelt avatud aiad lasevad hoonesse loomulikku valgust, vähendades sellega vajadust kunstliku valguse järele. Samal ajal on tagatud, et büroodest avaneb vaade emba-kumba kas linnale või aiale. Selleks, et vältida vajadust tugisammaste järele aatriumi aedades, on hoone ehitamisel kasutatud terast, - tavalise (ja odavama) betooni asemel. Commerzbank Tower on esimene pilvelõhkuja Saksamaal, kus peamise ehitusmaterjalina kasutati terast.

Commerzbank Tower oli kõige kõrgem hoone Euroopas 1997. aastast kuni 2003. aastani. Ta ületas kõrguselt eelmist kõrgeimat hoonet Messe Turm'''i 2,5 meetriga. 2003. aasta detsembris sai kõige kõrgemaks hooneks Euroopas Triumph-Palace Moskvas.Commerzbank Tower oli Euroopa Liidu kõrgeim hoone kuni 5. juulini 2012, kui Londonis avati pidulikult 309,6 m kõrgune pilvelõhkuja The Shard''.

Viited

Välislingid 

Emporis.com - Commerzbank Tower
Skyscrapercenter.com - Commerzbank Tower
Archiseek.com - 1997 - Commerzbank Tower, Frankfurt
Structurae.de - Commerzbank Tower

Frankfurt
Pilvelõhkujad
Saksamaa ehitised
Eesti koolinoorte 2007. aasta mälumängumeistrivõistlused

Eesti koolinoorte 2007. aasta mälumängumeistrivõistlused olid koolinoortele korraldatud mälumänguvõistlused, mis toimusid 7. aprillil 2007 Viimsi Keskkoolis.

Võistluse korraldajaks oli mittetulundusühing Eesti Mälumänguliit.

Mälumänguvõistluste eelvoor toimus 11. veebruaril 2007.

Gümnaasiumid ja keskkoolid

Põhikoolid

Vaata ka 

 Eesti koolinoorte 2008. aasta mälumängumeistrivõistlused
 Eesti Mälumänguliit
 Mälumäng

Viited

Välislingid 

Eesti Mõttespordi Seltsi ja Eesti Mälumänguliidu kodulehekülg
Finaali küsimused
Eelvooru küsimused

Eesti mälumängumeistrivõistlused
Jändja

Jändja on küla Järva maakonnas Türi vallas. Küla lähistel on Jändja paisjärv.

Viited

Järva maakonna külad
Türi vald
Neegrid

Neeger (prantsuse keeles nègre, hispaania keeles negro, ladina keeles niger 'must') on 16.-17. sajandil mitmesse keelde jõudnud sõna, millega tähistati tumeda nahavärviga inimest.

18. sajandil hakati seda kasutama üldisemalt negriidse rassi tähenduses ning see jõudis nii tavakeelde, kirjandusse kui ka teadusse. 

Tänapäeval mõistetakse sõna "neeger" analooge (sealhulgas inglise sõna nigger) paljudes riikides diskrimineerivas tähenduses sõimusõnana.

Sõna "neeger"
Eesti keeles kasutatakse sõna "neeger" peamiselt Aafrika tumedanahalise (neegrirassi kuuluva inimese) tähistamiseks, kuid tänapäeval peetakse seda sõna vahel (sh mustanahaliste endi poolt) solvavaks.

Eesti sõna "neeger" on pärit saksa sõnast Neger, mis omakorda tuleb prantsuse sõnast nègre, mille aluseks on ladinakeelne omadussõna niger 'must'. Nii saksa- kui ka prantsuskeelne sõna on tänapäeval halvustava konnotatsiooniga. Samast juurest pärinevad ingliskeelsed sõnad negro ja (pejoratiivne) nigger, mis kirjeldavad musta rassi rumala ja lihtsameelsena. Sõna on tavaline mustanahaliste vahelises dialektis, kuid täiesti vastuvõetamatu mõne teise rassi esindaja keelekasutuses mustanahalisele suunatuna. Ingliskeelne peavoolumeedia väldib nn n-sõna, kuid mõned kriitikud naeruvääristavad sellist poliitilise korrektsuse avaldust. Oluline on siiski märkida, et hispaania ja portugali keeles tähendab negro lihtsalt musta värvi ning sõna on paljudes riikides igapäevases kasutuses.

2006. aasta õigekeelsussõnaraamatus oli märksõnal "neeger" märge "ei ole eesti keeles halvustav".
2013. aasta "Eesti õigekeelsussõnaraamatus" neutraalsuse märge eemaldati. See oli ainus sõna õigekeelsussõnaraamatus, mille juures oli eraldi märge, et sõna ei ole halvustav. 
Mitmed autorid ja meediaväljaanded on siiski hakanud eelistama sõnu "must", "aafriklane", "mustanahaline" ja "tumedanahaline". Naljatledes on kasutatud sõna "neeger" sellistes ametile viitavates liitsõnades nagu "leheneeger" ja "IT-neeger".

Ingliskeelses kirjanduses on asendatud mõne neegritest rääkiva teose pealkiri poliitiliselt korrektsemaga. Selle mõju ulatub ka eesti keelde. Nii avaldati Agatha Christie klassikalise kriminaalromaani "Kümme väikest neegrit" uus eestikeelne väljaanne pealkirjaga "Ja ei jäänud teda ka" (Varrak, 2008).

Sarnase tähendusega sõnad eesti keeles

Eesti keele vanematest kihistustest võib sõnaga "neeger" võrrelda sõnu "murjan" ja "moorlane", mis musta nahavärvi tähistamise kõrval muutusid peagi sõimusõnadeks.

Vaata ka
 Negriidne rass

Viited

Välislingid 

 Eesti keele instituut: sõnal «neeger» ei ole solvavat tähendust
 Urmas Sutrop. «neeger» on eesti keeles kindlasti halvustav
 Linnar Priimägi. Kuni elab ema veel, alles on ka emakeel
 Kari Käsper. «neeger» ja «mustlane» meedias
 Linnar Priimägi. Neegri-küsimusest. Keel ja Kirjandus 2013/1
 "Neeger" on muutunud solvavaks
 Aivar Aotäht. Süsimustad neegrid süsimustades kaabudes

Antropoloogia
Varbuse

Varbuse on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. 

Varbusel asub Eesti Maanteemuuseum. 

Külas asuvad looduslikud pühapaigad Ukukivi, Tilleoru Silmavee läte, Tilleoru ristimänd ja Varbuse hall pähklipuu.

Vaata ka
Varbuse mõis
Varbuse postijaam

Viited

Välislingid
Varbuse postijaam 150

Kanepi vald
Põlva maakonna külad
Mustanahaline

Mustanahaline on sõna, mida kasutatakse Musta Aafrika tumeda nahavärviga põliselanike ja nende järglaste kohta mujal maailmas, aga kohati ka Kagu-Aasia, Lõuna-Aasia, Okeaania, Melaneesia ja Austraalia põlisrahvaste nimetamisel.

Mustanahaliste all mõistetakse väga erineva nahatooniga inimesi alates tumedamast kuni albiinoni. Seetõttu võib seda määratlust pidada mitte niivõrd tumeda nahavärvi tähistajaks, kuivõrd rassiliseks või etniliseks klassifikaatoriks, mida kasutatakse paljude erinevate populatsioonide kokkuvõtvaks ajaloolise ja eelajaloolise päritolu tunnuseks.

Ameerika Ühendriikides arvatakse mustanahaliste hulka tihti ka mulatid ning kohalikke mustanahalisi nimetatakse seal afroameeriklasteks.

Mustanahalise tähenduses on vahel kasutatud ka sõna "neeger".

Viited

Bioloogia
Dermatoloogia
Geneetika
Esna

Esna on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda.

Järvamaa viljakate põldude keskel asuvat Kareda küla (Carethen) on esmakordselt mainitud 1212. aastal Läti Henriku kroonikas. Ilmselt asus seal üks Järvamaa omaaegseid keskusi. Asulakohana pärineb küla tõenäoliselt juba I aastatuhandest. 19. sajandi keskpaigani püsis Kareda sumbkülana (taluhooned kobaras üksteise lähedal), talude päriseksostmise ja maadekruntimise käigus kujunes sellest 19. sajandi lõpuks ridaküla.

Ajalooliselt oli Kareda küla tihedalt seotud Esna mõisa ja selle omanikega ning hiljem 1920. aastatel väljakujunenud uue keskusega, Esna alevikuga, kus oli ka raudteejaam Tamsalu-Türi liinil.

Külas on mitu arhitektuuriväärtuslikku hoonet ja üksikobjekti – Esna vallamaja (1896), koolimaja (1867–1869), endine külapood, hästisäilinud 19. sajandi rehemajad ja aidad, kroonu- ja linnaarhitektuuri elementidega elamud, maa- ja paekivist kõrvalhooned. 1988. aastal püstitati Kareda külla mälestuskivi.

Esna raudteejaama läbis aastatel 1920–1972 Türi–Paide–Tamsalu raudtee.

Külas asub arheoloogiamälestisena kaitse alla võetud Villismägi.

2018. aastal avati külas raamatukogu, mis tegutseb endise Esna haigla surnukuuris.

Esnas on filmitud suur osa telesarjast "Naabriplika".

Pildid

Vaata ka 
Esna allikad
Esna allikate kaitseala
Esna mõis

Viited

Järva valla külad
Hummuli lahing

Hummuli lahing oli Põhjasõjas toimunud lahing Rootsi ja Vene vägede vahel 29. juulil (Juliuse kalendri järgi 18. juulil, rootsi kalendri järgi 19. juulil) 1702 Hummuli mõisa lähedal. Lõppes venelaste võiduga, rootslased pidid taanduma Pärnusse.

Lahingus osales venelaste poolel 18 000-meheline vägi Boriss Šeremetevi juhtimisel ja rootslaste 6000-meheline välikorpus Wolmar Anton von Schlippenbachi juhtimisel.

Lahing
Vene korpus läks Sangastes asuva Rootsi välikorpuse vastu, mis taandus 28. juulil (17. juulil; 18. juulil) üle Väikse Emajõe Hummuli mõisa juurde. Sama päeva õhtul suutsid venelased 4000-mehelise eelväega (kolm polku ja kasakad, kalmõkid ja tatarlased) end jõe läänepoolsel küljel kindlustada.

Järgmisel päeval toimunud lahingus ei suutnud Rootsi väed vene eelväega liitunud põhiväge likvideerida ja venelaste vasturünnakul said hävitavalt lüüa, mille tulemusena Rootsi väed põgenesid Pärnu.

Rootslased kaotasid lahingus 3500 meest, venelased 1500.

Hukkunuid
Ooberstleitnant Georg Leopold von Glasenapp, Mihkli kihelkonna Koonga ja Kõima mõisnik

Lahingud Eestis
Põhjasõda Eesti alal
1702
1702. aasta Eestis
Tõrva vald
SKT elaniku kohta

SKT elaniku kohta ehk sisemajanduse kogutoodang ühe inimese kohta on mingi piirkonna (tavaliselt riigi) majandusliku arengutaseme näitaja. SKT elaniku kohta arvestamiseks jagatakse sisemajanduse kogutoodang elanike arvuga.

Riikide SKT elaniku kohta väljendatakse kohaliku valuuta ostujõu järgi USA dollarites. See tagab hindade ja kulutuste rahvusvahelise võrreldavuse.

"The World Factbooki" andmetel oli aastatel 2004–2006 kõrgeim SKT elaniku kohta Bermuda saartel (69 900 dollarit elaniku kohta), Luksemburgis (68 800), Jerseyl (57 000), Ekvatoriaal-Guineas (50 200) ja Araabia Ühendemiraatides (49 700).

Madalaim SKT elaniku kohta oli Malawis, Somaalias, Komooridel ja Saalomoni Saartel (600 dollarit elaniku kohta) ning Kongo Demokraatlikus Vabariigis (700).

Eestis oli "The World Factbooki" andmetel SKT elaniku kohta 2006. aastal 19 600 USA dollarit, Maailmapanga andmetel 2007. aastal 21 104 USA dollarit elaniku kohta. 2010. aastal oli SKT elaniku kohta 19 000 dollarit elaniku kohta.

SKT elaniku kohta ei sobi ühiskonna heaolu näitajaks, sest see ei arvesta inimeste haridustaset ja tervishoiusüsteemi olukorda riigis. Seda arvestab inimarenguindeks. Selle indeksi arvestamiseks kasutab ÜRO Arenguprogramm ostujõu pariteedi järgi ümber arvestatud SKT elaniku kohta. Selle programmi andmetel oli aastal 2004 kõrgeim SKT elaniku kohta Luksemburgis (69 961 dollarit elaniku kohta), USAs (39 676), Iirimaal (38 827), Norras (38 454) ja Islandis (33 051).

Madalaim SKT elaniku kohta oli Tšaadis (209 dollarit elaniku kohta), Mauritaanias (194), Bangladeshis (187), Nepalis (149) ja Keenias (114).

Viited

Majandus
Sissel Kyrkjebø

Sissel Kyrkjebø (esinejanimega Sissel; sündinud 24. juunil 1969 Norras Bergenis) on norra lauljatar. Ta sai laiemalt tuntuks 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris olümpiahümni esitamisega, kus ta laulis koos duettidega, kuhu kuulusid Plácido Domingo, Charles Aznavour, Warren G, Josh Groban ja ansambel The Chieftains. 

Sissel on laulnud mitmes stiilis muusikat – klassikast popmuusikani. Osalemine filmi "Titanic" soundtrack'i sisselaulmisel tõi kaasa koostöö Iiri lauljatari Enya ja inglise lauljatari Sarah Brightmaniga.

Kui mitte arvestada soundtrack'e ja albumeid, kus ta on esinenud teistega koos, vaid ainult ta sooloalbumeid, siis on tema plaate ostetud üle 9 miljoni eksemplari, millest enamik Norras, kus elab ligikaudu 4,5 miljonit inimest.

Välislingid 
 Sisseli ametlik koduleht
 Sisseli veebileht

Norra lauljad
Sündinud 1969
Tõnuküla

Tõnuküla (ka: Tõnu) on küla Viljandimaal Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

Küla põhjapiiril voolab Tänassilma jõgi. Külast läbi voolab Mähma oja ja suubub küla põhjapiiril Tänassilma jõkke.

Viited 

Viljandi valla külad
Loime

Loime on küla Viljandimaal Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

Viited

Viljandi valla külad
Sarja

Sarja on küla Mulgi vallas Viljandimaal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.

Sarja küla on ligi 90% kaetud metsaga, põllumaad on vähe. Sealt võib leida häid mustikametsi, kaasikuid, haavikuid, saarikuid, seemnemännikuid, vähem aga pindalalt suuri põlde ääristavad lepikud. Sügiseti saadakse neist metsadest rikkalik seenesaak, leidub ka mitmesuguseid jahiulukeid. Sarja metsad on koduks põtradele, metskitsedele, metsigadele, punahirvedele, karudele, ilvestele ja teistele loomadele. Paljude ojade ja kraavide kallastel saab jälgida kobraste elutegevust – hinnanguliselt on Sarja külas iga inimese kohta 2 kobrast. Sarja külast voolab läbi Enu oja, Tiru oja, mis suubub Hendrikhansu ojja. 

Hendrikhansu talu all on viimane üles paisutatud Hendrikhansu järveks, mille kaldal on Eesti pikim liivakivipaljand – Hendrikhansu Põrgu. Ka seal võib kohata jäälinde.

Talud Sarja külas 

Sambla
Väike-Sambla
Saadu
Venetare

Vaata ka
 Sarja tee

Viited 

Viljandi maakonna külad
Mulgi vald
Veskimäe (Mulgi)

Veskimäe on küla Mulgi vallas Viljandimaal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.

Külas asuvas Ärma talus elab president Toomas Hendrik Ilves.

Külas voolab Lüütre oja, millele on paisutatud Kille paisjärv.

Viited

Mulgi vald
Viljandi maakonna külad
Umbsoo küla

Umbsoo on küla Mulgi vallas Viljandimaal. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.

Küla on saanud nime Umbsoo järgi. Küla lähistel voolab ka Umbsoo oja.

Külas asub Mõisaküla kalmistu.

1977. aastal liideti Umbsoo külaga Lämba.

Viited

Viljandi maakonna külad
Mulgi vald
Umbsoo

Umbsoo (ka Kamalipera soo) asub Viljandi maakonna Mulgi vallas, ajalooliselt kuulus aga Pärnumaa Halliste ja Saarde kihelkondade valdustesse.

Viljandi maakonna sood
Mulgi vald
Maija Plissetskaja

Maija Mihhailovna Plissetskaja (vene keeles Майя Михайловна Плисецкая; 20. november 1925 Moskva – 2. mai 2015 München) oli juudi päritolu Vene balletitantsija, keda on sageli nimetatud oma aja suurimaks baleriiniks.

1943. aastal lõpetas ta Moskva koreograafiakooli.

Kohe pärast seda sai temast priimabaleriin, mis on algaja baleriini kohta haruldane. Tema punased juuksed ja silmapaistev välimus tegid temast glamuurse kuju. Tema pikad ja nõtked käed olid tollal ainulaadsed, samuti oli ta tuntud oma hea hüppevõime, ekstreemselt painduva kaela, tehniliselt tugeva tantsu ja karisma poolest. Plissetskaja üks kuulsamaid rolle oli surev luik Camille Saint-Saënsi tsükli "Loomade karneval" põhjal tehtud balletis.

Rolle 
Pjotr Tšaikovski "Luikede järv" Odette-Ottilie
Tšaikovski "Uinuv kaunitar" 
Aleksander Krein "Laurencia" (Laurencia)
Camille Saint-Saëns "Loomade karneval"

Tunnustus 
 Vene NFSV teeneline kunstnik (1951)
 Vene NFSV rahvakunstnik (1956)
 NSV Liidu rahvakunstnik (1959)
 Lenini preemia (1964)
 Kolm Lenini ordenit (1967, 1976, 1985)
 Sotsialistliku töö kangelane (1985) 
 Prantsuse Auleegioni orden (1986)
 Preemia "Venemaa rahvuslik uhkus" (2003) 
 Ordeni Teenete eest Isamaa ees kõigi nelja järgu kavaler (1995, 2000, 2005 ja 2010)
 Balti Täht (2013)

Isiklikku 
Plissetskaja oli abielus helilooja Rodion Štšedriniga. Elu viimastel kümnenditel elas peamiselt Münchenis ning vahel ka abikaasa kodumaal Leedus Trakais.

Raamatud 
 Maia Plissetskaja. Mina, Maia Plissetskaja ... ; (tõlge vene keelest: Jüri Ojamaa, Maris Makko; eessõna: Urmas Ott). Tallinn : SE&JS, 1997.

Välislingid 

Plissetskaja tantsib ka oma 75. juubelil, Eesti Päevaleht, 21. november 2000
Iginoor Plissetskaja tähistas 80 aasta juubelit tantsuga, Õhtuleht, 23. november 2005 
Suri kaasaja suurimaid balletilegende Maia Plissetskaja, Delfi, 2. mai 2015

Nõukogude Liidu balletitantsijad
Venemaa balletitantsijad
Sündinud 1925
Surnud 2015
Maret Maripuu

Maret Maripuu (sündinud 16. juulil 1974 Tallinnas) on Eesti poliitik ja riigiametnik. Ta on alates 1. juulist 2022 Sotsiaalkindlustusameti peadirektor.

Ta on õppinud Tallinna 49. Keskkoolis ja Akadeemias Nord õigusteadust ja Tartu Ülikoolis terviseteadusi.

Maret Maripuu on töötanud aktsiaseltsis Eesti Statoil. Aastatel 2014–2022 oli ta Tööinspektsiooni peadirektor.

Poliitiline karjäär
Maripuu töötas 1994–1999 riigikogus liberaalide ja reformierakonna fraktsiooni nõunikuna ning ühtlasi Eesti Reformierakonna kantselei juhatajana.

1999–2011 oli Maripuu IX–XI Riigikogu liige.

Maripuu oli 2001–2005 Tallinna volikogu esimees ja 2006–2007 Riigikogu aseesimees.

Ta oli 2007–2009 Andrus Ansipi teise valitsuse sotsiaalminister. Pensionide kojukande ja sotsiaaltoetuste väljamaksmisega tekkinud probleemide tõttu esitas Maripuu lahkumisavalduse. Tema asemel sai sotsiaalministriks Hanno Pevkur.

16. oktoobril 2005 toimunud kohalike omavalitsuste valimistel kogus Maripuu Tallinnas 2767 häält. See oli kogu Eesti peale 5., Tallinnas 4. ja Reformierakonnas 3. tulemus.

Maripuu kandideeris ka 2011. aasta Riigikogu valimistel. Ta sai 1458 häält ning sai keskkonnaministri ametikohale asunud Keit Pentuse asendusliikme kohast loobunud Ülle Rajasalu asemel asendusliikmena XII Riigikogu liikmeks.

Tunnustus
 2003 – Portugali Vabariigi Prints Dom Henrique ordeni suurohvitseririst

Isiklikku
Maripuu abiellus 2017. aasta juunis oma pikaaegse elukaaslase Igor Gräziniga. Nende ühine poeg Kaspar Gräzin on sündinud 2001. aasta mais. Kaspar Gräzini ristivanemad on Ivi Eenmaa, Jaanus Rahumägi ja Valdo Randpere.

Viited

Välislingid
Lühitutvustus Riigikogu lehel
Maret Maripuu saates "Kukul külas", 12. mai 2002, 1.osa, wma 2. osa
Sigrid Kõiv. Pensioniea tõus ja Haigekassa tulevik – uue aasta valupunktid. Postimees, 3. jaanuar 2009
Kadri Ibrus. Maret Maripuu: tunnistan, et olen ise ka süüdi, aga karistan kantslerit. EPL, 8. jaanuar 2009
Sigrid Kõiv. Üllatusmuna Maret Maripuu osutus ministrina seest tühjaks. Postimees, 8. jaanuar 2009
Raimo Poom. Maripuu vabastatakse ametist enne veebruari. EPL, 8. jaanuar 2009
 Raimo Poom. Maripuu tekitas kantsleri vallandamisega uue jama. EPL, 9. jaanuar 2009
Hanneli Rudi. Keskerakond alustas sotsiaalministri umbusaldamiseks allkirjade kogumist. Postimees 14. jaanuar 2009
Kai Kalamees. Ansip jäi edasi Maripuu kaitseingliks. Postimees, 15. jaanuar 2009
Küllike Rooväli. Hea laps Maret. Postimees, 17. jaanuar 2009
Tarmo Vahter. Atoneni idee tõi Maripuule häda kaela. Eesti Ekspress, 22. jaanuar 2009
Raimo Poom. Maripuu ülesanne: teatada kõik halvad uudised. Eesti Päevaleht, 23. jaanuar 2009
Rein Sikk. Portree: Maripuu saab Savisaare populaarsuse ja immuunsuse. EPL, 24. jaanuar 2009
Priit Pullerits. Klassivanem Maripuu mängimata jäänud vemp. Postimees, 24. jaanuar 2009

Eesti sotsiaalministrid
Eesti Reformierakonna poliitikud
IX Riigikogu liikmed
X Riigikogu liikmed
XI Riigikogu liikmed
XII Riigikogu liikmed
Sündinud 1974
Harry Belafonte

Harry Belafonte (pärisnimega Harold George Belafonte juunior; sündinud 1. märtsil 1927 New Yorgis New Yorgi osariigis) on Jamaica päritolu kalüpsolaulja, näitleja, filantroop ning kodanikuõiguste ja rahu eest võitleja.

Ameerika Ühendriikide lauljad
Sündinud 1927
Gerardus 't Hooft

Gerardus 't Hooft (ka Gerard 't Hooft; sündinud 5. juulil 1946 Den Helderis) on hollandi füüsik, Utrechti Ülikooli füüsikaprofessor 1977. aastast.

Aastal 1999 sai ta koos Martinus J. G. Veltmaniga Nobeli füüsikaauhinna otsustava panuse eest kvantväljateooriasse ning eriti elektronõrga vastastikmõju renormaliseeritavuse tõestuse eest ("elektronõrga vastastikmõju kvantstruktuuri selgitamise eest"). 't Hooft ja Veltman lõid elementaarosakeste füüsika matemaatilised alused, mis võimaldasid näidata, kuidas teooriat saab rakendada elementaarosakeste (näiteks W-bosonite ja Z-bosonite) konkreetsete füüsikaliste suuruste täpseks arvutamiseks. Kiirenditel (sealhulgas LEP-il) tehtud katsed kinnitasid paljusid neist arvutustest, näiteks top-kvargi massi arvutust.

Tal on ka hulk muid olulisi teoreetilisi tulemusi.

Praegu töötab ta kvantgravitatsiooniteooria kallal, püüdes kasutada muuhulgas stringiteooriat. Algul oli ta stringiteooria suhtes umbusklik.

Üldised vaated 
Aastal 1997 kuulutas 't Hooft ühes telesaates, et on range determinist: kvantmehaanikas figureeriv juhus peab olema taandatav deterministlikele protsessidele.

Seoses mustade aukude informatsiooniparadoksiga puhkenud vaidluses leidis 't Hooft erinevalt Stephen Hawkingist ja teistest, et informatsioon ei lähe mustas augus kaduma, vaid tuleb sealt ühel või teisel moel jälle välja. Aastal 2004 tunnistas ta, et oli eksinud.

"Kõige teooria" võimalikkuse suhtes ei ole 't Hooft kuigi optimistlik.

Tunnustus 

 1981 – Belgia Teaduste ja Kaunite Kunstide Akadeemia liige
 1982 – Kuningliku Hollandi Teaduste Akadeemia liige
 1984 – akadeemia National Academy of Sciences (USA) liige
 1986 – Lorentzi medal
 1995 – akadeemia Académie des Sciences liige
 1999 – Nobeli füüsikaauhind

Tema järgi on nimetatud asteroid 9491 Thooft.

Publikatsioonid 
 't Hooft, G, Veltman, M. Regularization and renormalization of gauge fields. – Nuclear Physics B44 (972), 189–213 (Nobeli auhinna toonud töö).

Vaata ka 
 't Hoofti sümbol
 't Hoofti-Poljakovi monopool

Välislingid 
 Gerardus 't Hooft Nobeli auhinna lehel
 Nobeli loeng (pdf; inglise keeles)
 OPPENHEIMER LECTURE: The Higgs Particle: Pivot Of Symmetry And Mass, loeng

Hollandi füüsikud
Nobeli füüsikaauhinna laureaadid
Sündinud 1946
Eivere

Eivere on küla Järva maakonnas Paide linnas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.

Külas on Eivere mõisa härrastemaja. 

Küla lähistel voolab Eivere peakraav.

Eivere küla on esmakordselt mainitud 13. sajandil. 

Eiveres on sündinud Elmar Muuk.

Viited

Järva maakonna külad
Paide linn
Mäo

Mäo on küla Järva maakonnas Paide linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.

Küla lähistel asetseb Mäo raba ja Mäo soo. Külast voolab läbi Vodja jõgi.

Mäo teeristi läbivad Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ja Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee. Mäo põhjaosas kulges 20. sajandi esimesel poolel ka kitsarööpmeline Türi–Paide–Tamsalu raudtee, kus asus Mäo raudteepeatus. Tänapäeval asub külas Mäo reisiterminal, mis rajati seoses Tallinna–Tartu maantee Mäo teelõigu ümberehitamisega.

Mäos asub Vilen Künnapu kavandatud ja 1995. aastal avatud mälestusmärk hukkunud politseinikele. Selle rajamine on seotud 15. detsembril 1994 aset leidnud Mäo tulistamisega, kus salaviinavedajad tapsid Mäo teeristis kaks politseinikku: 21-aastase Marek Lemmingu ja 30-aastase Argo Kivi.

Mäos asub ka kunagise Mäo mõisa keskus. Küla nime on esmakordselt mainitud 1558. aastal seoses mõisaga. Tänapäeval on mõisa peahoone varemetes.

1920. aastatel moodustati Mäo asundus. 1977 nimetati asundus Mäo külaks.

Vaata ka
Mäo vald

Viited 

Järva maakonna külad
Paide linn
Pikaküla

Pikaküla on küla Järva maakonnas Paide linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.

Küla on esmakordselt mainitud 1586. aastal, mil selle omanikuks sai Hans Wartmann. 17. sajandi keskel rajati Pikaküla mõis.

Viited

Järva maakonna külad
Paide linn
Ervita

Ervita on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Ervita (vanasti ka Ärvita) küla asub Väinjärvest lõunas.

2010. aasta 1. jaanuari seisuga oli Ervital 262 elanikku.

Ervita küla mainitakse esmakordselt 1564. aastal, Ervita mõisa 1663. aastal.

19. sajandi esimesel poolel ehitatud klassitsistlikku mõisahoonet ümbritsevas mõisapargis kasvavad põhiliselt vaher, tamm ja pärn.

Mõisa majandushoonetest on säilinud ait ning tuuleveski. Ervita tuuleveski kuulub arhitektuurimälestisena riikliku kaitse alla. Septembris 2009 sai firma Gromell OÜ kooskõlastuse tuuleveski restaureerimiseks ja augustis 2012 tuuleveski aida muuseumiks rekonstrueerimiseks. Mõlemad ehitised said kasutusloa 1. juunil 2012. Möldrimajja soovitakse hiljem teha toitlustuskoht.

Tuuleveski lähedal on kaitsealune lubjakivist rõngasrist, mis pärineb 17. sajandist.

Vaata ka
Ervita raamatukogu

Viited

Järva valla külad
Koeru kihelkond
Vahuküla

Vahuküla (ka Vahu, 1798. aasta atlases Wahhokül) on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Külas on asunud Vahu mõis. Külast algab Vahu jõgi, mis suubub Preedi jõkke.

Segametsaga kaetud vooreosa Piibe maantee ääres kutsutakse Pihumäeks. Seal on Vahuküla elanike kooskäimiskoht lava ja kiigega. Mäelt avaneb ilus vaade Vahukülale.

Ajalugu
Vahuküla esineb kirjalikes allikais esmakordselt 1253. aastal. Vahu mõis (Wöhho) rajati 19. sajandil.

Vahukülast idas asuvad Vahu allikad, mis varem olid tuntud sinikael-partide talvitumispaigana. Pärast ümbruskonnas tehtud maaparandustöid on allikad jäänud veevaeseks.
 
Vahuküla läänepiiril oli Preedi jõel vesiveski (1798. aasta atlases Wahho). Hoone oli maakivivundamendil palkhoone, pinnasepais maakividest kaldakindlustusega. Veski töötas viimati 1949. aastal. 1988. aastal oli talukompleks hävinud ja koht võsastunud.

Vaata ka
Sandiväsitaja

Viited

Järva valla külad
Koeru kihelkond
Preedi

Preedi on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel voolab Preedi jõgi.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Külas on asunud Preedi mõis.

Preedi mõisa on kirjalikes allikates esmakordselt mainitud 1442. aastal. 
Kuni Liivi sõjani kuulus see Tallinna piiskopile Torkilile. Liivi sõda laastas Preedi maid rängalt. 1571. aastal elas mõisa alal ainult kolm talupoega ja kaks kehvikut.

1608. aastast alates kuulus Preedi Wredede suguvõsale, kelle järgi sai paikkond ka nime.

Preedi–Piibe tee ääres asuv Kuningamäe kivikalme on arheoloogiamälestisena riikliku kaitse all. 1968. aasta arheoloogilistel väljakaevamistel järeldati leitu põhjal, et sinna on maetud juba 4.–11. sajandil. 
Kuningamäe lähedal on veel ka keskaegne külakalmistu, mis kannab Kullamäe nime.

Preedi mõisa kutsari perest on pärit pedagoog ja loodusteadlane Hans Männik, loodusteaduslike õpikute autor ja kirjastuse Loodus asutaja.

Viited

Järva valla külad
Koeru kihelkond
Kapu

Kapu on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on asunud Kapu mõis.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Kapu küla asub Piibe maantee (Tartu–Jõgeva–Aravete maantee ehk ajaloolise Tallinna–Tartu maantee), Kapu–Rakke–Paasvere tee ja Mäeküla–Koeru–Kapu maantee ristmiku ümbruses. Külast hargnevad teed Koeru ja Puhmu küla suunas.

Ajalugu
Esmamainimine 1253. aastal (Kappeliz). 17. sajandil rajati sinna mõis (Kappo, 1798. aasta atlases Kappe).

Objektid
Külas asub Eesti kõrgeim ehitis Koeru telemast.

Vaata  ka
Koeru kalmistu

Viited

Järva valla külad
Koeru kihelkond
@

@ (kommertsmärk, ätt, kommerts-a, kommerts-A, at, ätt-märk, kassisaba, kapsas) on kirjamärk, mida tänapäeval kasutatakse peamiselt e-posti aadressis kasutajanime ja domeeninime eraldamiseks. 



Ajalugu 
Sümboli päritolu on ebaselge, selle tekke kohta on mitu teooriat. 

Tegu võib olla keskaegse käsikirjalise ligatuuriga tähtedest a ja d, mis moodustavad ladina keeles eessõna ad.

Märki @ olevat seda kasutatud 16. sajandi Itaalias ühe õõnesmõõdu (tollaste standardmõõtmetega terrakotaamfora) tähisena.  

Märk  @ võis tekkida ka prantsuse sõnast à, mida hakati niimoodi kirjutama, kui selle tähendus oli selline nagu fraasis "2 kommi à 2 senti". Tüpograafias on see märk teada Inglismaal 19. sajandil. Seda nimetati commercial a. 1880. aastatel hakati seda kasutama ka Inglismaa kirjutusmasinatel.

Märgi @ tõid Pürenee poolsaarele  maurid ühe mahumõõdu tähisena. Seda on näha vanadel veini- ja oliiviõlianumatel. Hispaania, portugali ning hiljem ka prantsuse kaupmehed, kes kauplesid härgade ja veiniga, kasutasid mahumõõtu arroba, mis vastas umbes 15 liitrile. Sõna tuleb araabiakeelsest sõnast الربع (ar-rubʿ), mis tähendab 'veerand', ning @ oli selle tähis. Hispaania, portugali, katalaani, oksitaani, galeegi, aragoni ja mõnes teises keeles ongi @-märgi kohta kasutusel see sõna või mõni selle teisend.

Saksa-Rooma riigi kõrgeima kohtu (Reichskammergericht) aktides kasutati märki  @ tähenduses 'vastu' (contra), näiteks "Maier @ Müller".

Sisestamine
Eestikeelsel arvutiklaviatuuril asub märk tavaliselt ülemise numbrite rea vasakpoolses osas ning  märgi sisestamiseks tuleb vajutada korraga - ja -klahvile (või -klahvile) ja -märgile (sama tulemuse annab parempoolselt numbriklahvistikult "064" tippimine, samal ajal Alt-klahvi all hoides).

Viited

Välislingid

Ligatuurid
Sümbolid
Internet
Haakon (Norra kroonprints)

Norra kroonprints Haakon (sündinud Haakon Magnus 20. juulil 1973 Oslos) on Norra kuningriigi troonipärija. Temast sai kroonprints 1991. aastal, kui tema vanaisa Olav V suri ning tema isa Harald V sai kuningaks.

Perekond ja päritolu 

Haakon sündis tollase kroonprintsi Haraldi ja kroonprintsess Sonja teise lapse ning esimese pojana. Tal on vanem õde Märtha Louise. 1990. aastal muudeti Norra põhiseadust nii, et trooni pärib kuningapere vanim laps, olenemata soost. Seda ei tehtud tagasiulatuvalt nagu Rootsis 1980, mis tähendas, et Haakon jäi troonipärijaks. 

Haakoni ristivanemad on: kuningas Olav V, Astrid Ferner, Östergötlandi hertsog Carl, Rootsi kuningas Karl XVI Gustav, Taani kuninganna Margrethe II ning printsess Anne. Kuningas Edward VII järeltulijana on Haakon 1. augusti 2007 seisuga Briti troonipärimisjärjekorras 62. kohal.

Haridus ja sõjavägi 

Haakon teenis Norra Kuninglikus Armees, õppides Norra Mereväeakadeemias. Seejärel läks ta välismaale, lõpetades Berkeley ülikooli 1999 bakalaureusekraadiga politoloogias. Hiljem käis ta loengutes Oslo ülikoolis ning Londoni Majanduskoolis.

Abielu 

Haakon abiellus 25. augustil 2001 lihtsa päritoluga üksikema Mette-Marit Tjessem Høibyga, kes on tuntud kui kroonprintsess Mette-Marit. Nende suhe oli vastuoluline, kuna Mette-Marit oli üksikema ning nad olid enne kihluse teatamist avalikult koos elanud.

Paaril on kolm last:
 Printsess Ingrid Alexandra (sündinud 21. jaanuaril 2004)
 Prints Sverre Magnus (sündinud 3. detsembril 2005)
 Lisaks kasvatavad nad Mette-Mariti poega Mariust, kes ei kuulu troonipärimisjärjekorda.

Kuninglikud kohustused 

Lisaks oma ametlikele kohustustele on Haakon huvitatud kultuurist. 

25. novembrist 2003 kuni 12. aprillini 2004 oli Haakon Norra regent, kuna Harald V tegi läbi operatsiooni vähi eemaldamiseks ning pidi sellest taastuma. Samamoodi oli Haakon Norra regent 29. märtsist kuni 7. juunini 2005, mil kuningas taastus 1. aprillil tehtud südameoperatsioonist. 

2006. aasta jaanuaris uuendas terve kuninglik perekond enda patronaaži all olevate organisatsioonide nimekirja. Ta on nüüd 12 organisatsiooni patroon.

Tunnustus
 2002 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
 2014 Valgetähe I klassi teenetemärk

Norra inimesed
Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi kavalerid
Valgetähe I klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1973
Graham Gouldman

Graham Keith Gouldman (sündinud 10. mail 1946 Inglismaal Lancashire'is Salfordis) on juudi päritolu Briti muusik, ansambli 10cc kauaaegne liige. 

Ta laulab, mängib kitarri ja basskitarri ning kirjutab laule. 

Suurbritannia muusikud 
Sündinud 1946
Punaküla

Punaküla (ka: Puna) on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda.

Külas asub Kõpu kalmistu. Külast voolavad läbi Kõpu jõgi ja sellesse suubuv Kõssa oja.

1977. aastal liideti Punakülaga Kaevandiku.

Viited

Põhja-Sakala vald
Viljandi maakonna külad
Tipu

Tipu on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Halliste jõe kaldal. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda.

Endises Tipu koolimajas asus 1970ndaist alates Tartu Ülikooli praktikabaas, kus viidi läbi botaanika välipraktikume. Alates 2007. aastast asub seal Tipu looduskool.

Külast saavad alguse Tõramaa jõgi ja Ördi peakraav. Külas voolab täies pikkuses Risti jõgi.

Vaata ka
Kopraraja õpperada

Viited

Põhja-Sakala vald
Viljandi maakonna külad
Kõpu (Põltsamaa)

Kõpu (18. sajandi kaartidel Köppo) on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Külas on olnud Kõpu kirikumõis. Külas paikneb Kõpu tiik.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.

Viited

Põltsamaa vald
Jõgeva maakonna külad
Lahavere

Lahavere on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Küla paikneb Aidu-Kalana tee ääres. 2011. aasta 1. jaanuari seisuga elas külas 97 elanikku.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.

Lahavere oli omaaegse Põltsamaa kihelkonna suurim küla. Seda on esimest korda mainitud 1599. aastal. Tollal koosnes see Suur- ja Väike-Lahaverest. Väike-Lahaveret omakorda olevat kunagi kutsutud ka Porikülaks. Enne teist maailmasõda tegutsesid külas Lahavere Haridusselts ja Lahavere Turbaühisus.

Küla keskel asub hävinenud Lahavere järv. Juba paarsada aastat tagasi olevat talumehed järve puhastades avanud järve põhjas neeluaugu, mistõttu kadunud järvest vesi. Järv taastus, kui neeluauk põhjas kinni topiti. Veekogu aluspinnas rikuti uuesti 1985. aastal süvendamise ja puhastamise käigus. Praegu on järv veekoguna kasutuskõlbmatu.

Ettevõtlus
Lahavere külas on registreeritud järgmised ettevõtted (seisuga november 2012):
 Aivo Püss Raja Talu
 Merix Kinnisvara AS
 Virtual Garden Tootmine OÜ

Viited

Põltsamaa vald
Jõgeva maakonna külad
Nurga

Nurga on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Külas asus Nurga karjamõis.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.

Vaata ka
 Nurga tänav

Viited

Põltsamaa vald
Jõgeva maakonna külad
Chiune Sugihara

Chiune Sugihara (杉原千畝, 1. jaanuar 1900 Yaotsu, Gifu prefektuur – 31. juuli 1986 Fujisawa) oli Jaapani diplomaat, kes aitas Teise maailmasõja ajal Leedus konsulina töötades tuhandetel juutidel Jaapanisse põgeneda.

Välislingid 
Chiune Sugihara - Yad Vashem 

Jaapani diplomaadid
Sündinud 1900
Surnud 1986
Kose (Võru vald)

Kose on alevik Võru maakonnas Võru vallas. Asub Võrust vahetult kagus.

Kose elanike arv oli 566 (2000) ja 565 (2011).

Aleviku peatänavaks on Kose tee nimeline lõik Võru–Verijärve maanteest.

Alevikus asuvad Pappjärv ja Kasaritsa Valgjärv.

Viited

Eesti alevikud
Võru vald
Luul

Luul on haiguslik (väär), veendumuslik ja kriitikale allumatu mõtlemishäire.
 Haiguslik (väär) – ilmselgelt tõele mittevastav. Näiteks haige räägib, et teda jälitab kosmiline kurjategijate jõuk. Teinekord on tõesust/väärust raske hinnata, eriti olmeluulude korral. Kui haige räägib, et tema äraolekul käivad vargad korteris ja varastavad tema asju – see võib isegi nii olla, eriti kui patsient ei lukusta oma toa ust.
 Veendumuslik – haige mitte ei avalda arvamust, vaid esitab oma mõtteid kui tõeseid fakte. Haige on veendunud, et kurjategijad teda jälitavad.
 Kriitikale allumatu – ratsionaalsed seletused ei kummuta haige veendumust. 

Luulu diagnoosimiseks peavad kõik 3 eespool toodud tingimust täidetud olema. Kui ei ole võimalik tõestada, et veendumus on väär, siis on tegemist näiteks hüpoteesiga. Kui haige on valmis veendumuste üle väitlema ja oma seisukohti kaitsma, siis on tegemist pigem ülekaaluka ideega. Eristada tuleb luulusid sundmõtetest – seisundist, mille korral haige saab mõtte haiguslikkusest/väärusest aru, kuid ei suuda sellegi poolest sellele mõttele vastu seista.

Luuludele on iseloomulik isikukesksus – luulu sisu on seotud haige igapäevaeluga. Haige on sündmuste keskpunktis – haiget kahjustatakse, haige on eriliselt võimekas jne.

Eristatakse paranoilisi, parafreenseid ja depressiivseid luulusid. 

Luulud on üsna iseloomulikud skisofreenia korral. Luulude korral ei ole haige võimeline adekvaatselt hindama ümbritsevat, mistõttu vastuvõetud otsused on väärad ja mis omakorda saab ajendiks teovõimelisuse hindamisel.

Tänapäeval ravitakse luulusid peamiselt neuroleptikumidega. Tavaliselt kaotab luul oma aktuaalsuse paari nädalaga. Mõnel juhul võib luul osutuda ravimiresistentseks ja kesta aastaid.

Mõtlemise häired
Rahivere

Rahivere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Küla lähistel asetseb Rahivere soo ja voolab Rahivere jõgi. Külas on olnud Rahivere karjamõis.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.

Viited

Jõgeva vald
Jõgeva maakonna külad
Elistvere

Elistvere on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.

Asend
Elistvere küla asub Tartu maakonna põhjaosas Elistvere järvest lääne pool Elistvere voorel. Küla lähistel paiknevad lisaks järvele Elistvere peakraav ja Elistvere soo. Ka Nava oja üks nimevariante on olnud Elistvere oja.

Külas asus Elistvere mõisa keskus. Tänapäeval on esinduslikust mõisaansamblist säilinud vaid mõni kõrvalhoone, nende hulgas ka suurejoonelise kaaristuga hilisbarokne ait.

Piirkonna suurim turismimagnet on Elistvere loomapark.

Seotud isikud
 Taavet (David) Bergmann (1826–1908) – Elistverest pärit hilisem Tartu majaomanik, kes asutas eesti kirjanduse edendamiseks ja eesti soost noorte õppimise toetamiseks kapitali – Bergmanni abiraha.
 Vassili Žukovski – vene luuletaja, kes töötas mõnda aega Elistveres. Lõpetas seal 1836. aastal saksa romantiku Friedrich de la Motte Fouqué novelli "Undiin" vene keelde tõlkimise.
 August Wiera (1853–1919) – eesti teatri- ja muusikategelane, elas lapsepõlves Elistveres.

Viited

Tartu maakonna külad
Tartu vald
Vahi küla (Tartu)

Vahi on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.

Viited

Tartu vald
Tartu maakonna külad
Lilu

Lilu on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Küla lähistel voolab Lilu peakraav, külas on asunud Lilu karjamõis.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.

Vaata ka
 Lilu järv

Viited

Tartu vald
Tartu maakonna külad
Otslava

Otslava on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.

1977. aastal moodustati Otslava küla Loku ja Kadrina küla liitmisel.

Viited

Tartu vald
Tartu maakonna külad
Uhmardu

Uhmardu on Tartu maakonnas Tartu vallas olev küla.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.

Külas on Uhmardu kalmistu. Küla lähistel voolab Uhmardu jõgi.

Uhmardu jõge ja veskit esmamainiti 1627 kujul Ohmarde Jeggy ja Ohmar Wessky. Uhmardu kõrtsi nimetati 1695 kujul Umaschi Krug ja 1758 kujul Uhmardasche. Kõrts asus Maarja-Magdaleena kihelkonnas ja kuulus Kudina mõisale. Küla kujunes kõrtsi ja hiljem õigeusu kiriku ümber. Küla esmamainiti alles 1922. 1977 liideti Uhmarduga Kulmuvere põlisküla ja Särje küla, mida esmamainiti alles 1900. aasta paiku kujul Сарья.

Valdek Pall eeldas, et tegu pole võõrapärase nimega, ning oletas, et nimi koosneb kahest osast: tüvest "uhma" ja liitest -rd(u) (nagu sõnades "logard" ja "painard"). Tüve seletuseks sobivad soome sõna uhma 'trots' ning eesti sõnad "uhmama" 'end pingutama, rähklema' ja "uhmane" 'sogane, tuim, ebaselge'.

Viited

Maarja-Magdaleena kihelkond
Tartu vald
Tartu maakonna külad
Voldi

Voldi on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.

Külas on asunud Voldi ehk Tabivere mõis. Külas asub Voldi Vabadussõja mälestussammas, samuti Äksi kirik.

Vaata ka
Voldi mõis

Viited

Tartu vald
Tartu maakonna külad
Altnurga

Altnurga (ka: Altnuka) on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmani alevikust 5 km kaugusel. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.

Viited

Põltsamaa vald
Jõgeva maakonna külad
Härjanurme (Jõgeva)

Härjanurme on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.

1977. aastast hõlmab küla ka endise Saare küla ja Kaave jõe äärsed Kaatvere ja Kurukse küla. 2012. aastal elas külas 79 inimest .

Asend
Härjanurme küla paikneb Jõgeva–Puurmani maantee ääres Pikknurme teelahkmel, Puurmani alevikust 15 km kaugusel.

Ajalugu
Härjanurme küla on esimest korda mainitud 1426. aastal. 18. ja 19. sajandi vahetusel rajati siia Härjanurme mõis. Mõisamaade tükeldamise tulemusena 1921. aastal nimetati Härjanurme ümber Mõisakülaks ja seda nime kandis küla 1977. aastani. Mõis hävis Teises maailmasõjas.

Kultuur
Küla kultuurielu edendamise on enda peale võtnud 1990ndate alguses asutatud Härjanurme Maarahva Selts.

Seotud isikud
 Eduard Wöhrmann (1863–1934) – luuletaja. Sündis Härjanurme külas Veski talus.

Viited

Välislingid
Härjanurme Maarahva Selts

Jõgeva vald
Jõgeva maakonna külad
Jüriküla

Jüriküla on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas, Puurmani alevikust 2 km kaugusel. Küla lähistel voolab Jüriküla kraav.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.

Vaata ka
Kirna talu

Viited

Põltsamaa vald
Jõgeva maakonna külad
Saduküla

Saduküla on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda. Elanike arvult oli see Puurmani valla suurim küla. 2012. aastal elas seal 182 inimest.

Asend
Saduküla paikneb Painküla–Pikknurme tee ääres, Puurmani alevikust 13 km kaugusel. Küla lähistel voolab Saduküla kraav.

Ajalugu

Vanimad kirjalikud ülestähendused Sadukülast pärinevad 1426. aastast (Satkuil). 1634. aastal on mainitud Sadukülas asetsenud mõisa, mis kuulunud Tartu linnale. Tänaseni on säilinud 19. sajandi teisest poolest pärinevad mõisa peahoone ja mõni maakivist kõrvalhoone. Pärast Teist maailmasõda tegeleti endise mõisa aladel seemnevilja- ja tõuloomakasvatusega.

1920. aastatel moodustati Saduküla mõisa maadest Saduküla asundus. 1977 muudeti asundus Sadukülaks.

Haridus
Sadukülas on kooliõpetust antud juba aastal 1766, kui asutati talurahvakool. Kool rajati kohaliku mõisniku kulul valitsusepoolse trahviähvarduse tulemusena. Arvatavasti asus kool Pööra külas. Rahvas kutsus kooli Nurmiku kooliks. 

Praegune lasteaed-algkool on 1871. aastal asutatud õigeusu kihelkonnakooli järglane. 2010. aastal kujundati seni põhikoolina tegutsenud kool ümber lasteaed-algkooliks.

Vaatamisväärsused
 Saduküla mälestusobelisk – mälestusmärk tähistab 1919. aasta rindepööret – Vabadussõjas peatati punaste pealetung.

Seotud isikud
Sadukülas on sündinud:
 Viktor Koern (1892–1941) – Eesti Vabariigi kolonel;
 Ülo Oll (1927–1997) – loomakasvatusteadlane;
 Virve Aruoja – tele- ja filmirežissöör;
 Alo Kõrve (1978– ) – näitleja.

Vaata ka
 Saduküla sovhoos
 Saduküla kalmistu
 Saduküla Vaga Joosepi kogudus

Viited

Jõgeva vald
Jõgeva maakonna külad
Gavin Rossdale

Gavin McGregor Rossdale (sündinud 30. oktoobril 1965) on USA-s tegutsev Briti muusik ja filminäitleja, kes sai tuntuks bändis nimega Bush.

Isiklikku
14. veebruaril 2002 abiellus ta Gwen Stefaniga. 26. mail 2006 sündis neil poeg Kingston James McGregor Rossdale.

Suurbritannia muusikud
Suurbritannia filminäitlejad
Sündinud 1965
Ameerika Ühendriikide filminäitlejad
Ameerika Ühendriikide muusikud