Jaak Joala

Jaak Joala (26. juuni 1950 Viljandi – 25. september 2014 Tallinn) oli Eesti laulja, muusikapedagoog ja muusikaprodutsent.

Elulugu
Jaak Joala sündis ja kasvas muusikute perekonnas. Jaagu ema Helgi Ridamäe lõpetas 1952. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise erialal ja töötas muusikaõpetajana Tallinna koolides, hiljem Eesti Riiklikus Filharmoonias kontsertloengute lektorina. Jaagu muusikust isa Arno Joala oli hilisemas eas tuntud tervendaja. Seitsmendast eluaastast peale õppis poiss klaverimängu. Tänu vanemate muusikaarmastusele võeti teda sageli kaasa sümfoonia- ja kammermuusikakontsertidele ning ooperietendustele. Pelgulinna poisina alustas Jaak kooliteed Tallinna 17. Keskkoolis ja jätkas 1961. aastal, uue koolimaja valmides, Tallinna 46. Keskkoolis. Seal vaimustus ta kardisõidust, kartide ehitamisest ja jäähokist ning laulis poisteansambleis. Pärast 8. klassi lõpetamist asus Jaak vanemate soovil õppima flöödimängu, algul Tallinna Muusikakeskkoolis ja seejärel Tallinna Muusikakoolis.

Joala muusikukarjäär algas biitansamblis Kristallid 1966. aastal flöödimängija ja lauljana ning pärast Toivo Undi lahkumist ka basskitarrimängijana. Kristallidega Eesti Televisioonis salvestatud kümmekond lugu olid tema esimesed helilindistused. Sügisel 1968 lõi ta bassimängija ja lauljana kaasa Toivo Kurmeti ansamblis Virmalised. Virmalistega laulis ta sisse mitu Toivo Kurmeti laulu: "Ainult sul", "Ma ei tea miks", "Naer", "Taas on päev" ja "Üksinda". Sellesse aega jäävad ka tema esinemised Eesti Televisiooni populaarsetes saadetes "Horoskoop" ja "Kanal 13" ning kiiresti kasvav kuulsus. Sõjaväeteenistus möödus Tallinnas Tondil sõjaväeorkestris mängides, kust vajadusel oli võimalik käia helisalvestustel ja esinemas kontsertidel. Publikulemmikust sõdurpoisi argipäevast jäädvustas Eesti Televisioon 1968. aastal noortesaate jaoks filmilõike. Telefilmis "Tantsugalerii" 1969. aastal Joala lauldud "Kuulsuse ahelad" osutus tema järgnevat lauljakarjääri silmas pidades ettekuulutavaks.

Aastatega laienes laulja repertuaar, muutudes sisult ja vokaalselt nõudlikumaks. Joalat kuulasid meelsasti noored ja vanad. 1970. aastatel võitis ta auhindu paljudel lauluvõistlustel ja festivalidel nii Eestis kui ka välismaal. Ta oli võidukas "Tippmeloodia" lauluvõistlusel (1972) ja Tallinn–Tartu lauluvõistlusel (1972, 1973, 1974), niisamuti Rostockis (1972), Vilniuses (1974, kus talle anti kõik auhinnad, mis ühel lauljal oli üldse võimalik saada) ja kahel aastal Sopotis (žürii eripreemia 1975. ja III preemia 1979. aastal). Sellest ajast peale sai Jaak Joalast nõutumaid lauljaid heliloojatele, kelle loomingut ta esitas. Eesti heliloojatest on talle kirjutanud laule Arne Oit, Uno Naissoo, Gennadi Taniel, Raivo Tammik, Kustas Kikerpuu, Rein Rannap, Viktor Ignatjev, Olav Ehala jt, tolleaegsetest Nõukogude heliloojatest David Tuhmanov, Aleksandr Zatsepin, Raimonds Pauls, Viktor Reznikov, Vladimir Matetski jt.

Vana-aastaõhtul 1978 esietendus Kesktelevisiooni 1. programmis muusikaline telefilm "31. juuni" ("31 июня"), milles kõlas neli laulu Jaak Joala esituses. See tõi endaga kaasa laulja tohutu populaarsuse Nõukogude Liidus. Hiiglaslikud kultuuripaleed olid tema kontsertidel puupüsti täis ning Nõukogude Liidu ainsas plaadifirmas Melodija vermitud vinüülplaadid olid defitsiit. 1980. aastatel keerles ta kontserdireisidel, esines pidupäevakontsertidel, muusikafilmides ("Olümpiaregati tähed / Звёзды олимпийской регаты", Eesti Telefilm, 1979; "Jaak Joala / Поёт Яак Йоала", Eesti Telefilm, 1981; "Teisikud / Двойники", Eesti Telefilm, 1982 jt) ja televisioonisaadetes "Утренняя почта" (Hommikune post), "Голубой огонёк" (Kutsuv tuluke) ning tuli korduvalt televisiooni-laulufestivali "Песня года" (Aasta laul) laureaadiks. Arvukate esinemiste eest Venemaal ja mujal NSV Liidus ja selle eest, et suur osa tema tolleaegsest repertuaarist oli venekeelne, sai Jaak Joala Eestis teenimatult hüüdnime "Kremli ööbik". 

Aastatel 1978–1983 esines Jaak Joala saateansambliga Radar.

1982. aastal tabas Jaak Joalat mitu ränka lööki. Kõigepealt varastati ajal, mil ta oli muusikafilmi "Teisikud" võtetel Sotšis, tühjaks tema korter; järgnes abielulahutus; lõpuks sai ta sõnakuulmatuse eest võimudelt aastaks esinemiskeelu.
Eesti NSV Kultuuriministeeriumi ja Eesti Riikliku Filharmoonia juhid ei olnud rahul Jaak Joala jõulise iseseisvumisega. Ta oli niivõrd kuulus Nõukogude Liidus, et arvas, et võib endale lubada praktiliselt kõike. Kultuuriministeeriumisse Moskvas tehti kõne: "Сделайте с ним хоть что-нибудь, он у нас неуправляемый!" (Võtke temaga ometi midagi ette, ta on meil juhitamatu). Peaaegu viivitamatult järgnes sellele aastane esinemiskeeld.

1980. aastate lõpus naasis Joala lauljana Eesti publiku juurde. 1987. aastal moodustati ansambel Lainer, kus Joala oli solist. Ansambli tuntuimad ülesastumised olid X Tartu levimuusikapäevadel ja 1988. aasta Rock Summeril. 

1980. aastate lõppu jäi ka lauljakarjäärist loobumine – kui välja arvata “kolme tenori” kontserdid aastal 1996. Põhjuseks tüdimus ja väsimus – kuulsusest, Goskontserti tihedatest esinemisgraafikutest tingitud lakkamatutest kontserditurneedest NSV Liidu avarustes ja sellega kaasnenud rutiinist, elust ratastel, lahkhelidest filharmoonia ja kultuuriministeeriumi juhtidega, valitsevate muusikasuundade muutumisest, hiljem ka terviseprobleemidest. Vanemas eas oli tal lõpuks aega iseenda ja millegi muu jaoks. 

1990. aastatel esines ta aeg-ajalt suuremate rokk-kontsertide ja -festivalide konferansjeena (Rock Summer, Rolling Stonesi turnee jt). Tema tuntumad projektid lauljana sel ajal olid 1960. aastate muusikat esitanud Kollane Allveelaev G (koos Ivo Linna, Karl Madise, Meelis Punderi jt) ning kümnendi keskel, suvel 1996, ühiskontserdid Ivo Linna ja Tõnis Mäega "Las jääda kõik, mis hea" (rahvasuus "Kolme tenori tuur"). Hiljem loobus Joala laulmisest, pühendudes pedagoogi- ja produtsenditööle ning juhtis mõnda muusikasaadet. Joala viimaseks ülesastumiseks avalikkuse ees lauljana jäi kontsert telgis Vabaduse väljakul 1999. aastal, kui "kolm tenorit" tulid veel korraks kokku. Nad esitasid vaid ühe laulu Eri Klasi 60. juubeli peol. See oli Valgre “Ma loodan, et saan sellest üle”, mida juhatas Tarmo Leinatamm. 

Viimased kümme aastat oli Joala äärmiselt eraklik, isegi paljudel kunagistel sõpradel ei õnnestunud temaga enam kohtuda. 2005. aasta mais tabas lauljat infarkt. 17. mail 2011 viidi ta jälle infarktiga Põhja-Eesti regionaalhaigla südame- ja veresoonkonna haiguste intensiivraviosakonda. Vaatamata sellele, et tegemist oli teise infarktiga, taastus ta kiiresti. 25. septembri õhtul 2014 leiti Jaak Joala oma kodust surnuna, äsja oli ta kopsuprobleemide tõttu olnud haiglaravil. Ta maeti 1. oktoobril Metsakalmistule.

Isiklikku 

Tema ema oli muusikateadlane Helgi Ridamäe, isa hiljem tervendajana tuntud Arno Joala (6. detsember 1926 – 14. september 2008).

Ta abiellus Doris Joalaga 1973. aastal. Nende abielu kestis peaaegu kümme aastat. Sündis poeg Janar Joala (16. detsember 1973 – 22. august 2019). 

Jaak Joala teine ja viimane abikaasa oli Maire Joala (sündinud 2. novembril 1960).

Hinnangud
{{Tsitaat2|Jaak Joala oli erakordselt andeka ja mitmekülgse muusikuna meie esimene tõeline väikese Eesti superstaar ja täht peale Georg Otsa.|Reet Linna}}

Tunnustus
 Žürii eripreemia (1975) ja III preemia (1979) Sopoti laulufestivalil Poolas
 Eesti NSV teeneline kunstnik (1980) 
 Valgetähe IV klassi teenetemärk (2010) – Joala keeldus talle president Toomas Hendrik Ilvese määratud ordenit vastu võtmast.
Panus Eesti muusikasse – Eesti Fonogrammitootjate Ühing tunnustas selle autasuga Eesti Muusikaauhindade galakontserdil 15. jaanuaril 2015 postuumselt Jaak Joala elutööd tema igas mõttes erakordse muusikalise tegevuse eest.
Aasta meesartist (2017)

Diskograafia
Jaak Joala laule on rohkesti avaldatud heliplaatidel nii kodu- kui ka välismaal.

Mälestuse jäädvustamine

9. juulil 2014 toimus Tallinna Lauluväljakul retrospektiiv "Joala suur lugu" Jaak Joala lauljakarjääri jooksul esitatud valitud lauludest. Kontserdi korraldaja Koit Toomega ühinesid laval Kaire Vilgats, Dagmar Oja ja Radari kunagine klahvpillimängija Aare Põder.
ERR Raadio 2 saade "ELU EDETABELID. Jaak Joala in memoriam" 26. septembril 2014 oli pühendatud Jaak Joalale.
2016. aasta 26. juunil avaldas ettevõte JJ Music plaadi "Suveöö", mille tiraaž oli 16 000.
2018. aastal teatasid Tallinna linnavalitsuse liikmed plaanist püstitada Balti jaama Jaak Joala kuju. Algselt pakkus Raimond Kaljulaid välja Tartus olevale Eduard Vilde ja Oscar Wilde'i kujule analoogse kaksikmonumendi, kus pingil istuksid koos Jaak Joala ja Urmas Ott, kuid Urmas Oti lähedased selle kavaga ei nõustunud.
2020. aasta detsembris püstitati Joala sünnilinnas Viljandis lauljale pühendatud mälestusmärk.

Vaata ka
"Mu kodu"

Viited

Kirjandus
"Jaak Joala". – Urmas Ott. Carte blanche : 33 valitud intervjuud TV-sarjast Carte blanche. Tallinn : SE & JS, 1995. ISBN 9985854020
Paavo Kangur. Jaak Joala : ka unustuse jõel aeg kord silla loob. [Tallinn] : Kunst, 2015. ISBN 9789949486861 (köites) Jaak Joala : kui kahju... : [fotoalbum] = Яак Йоала : как жаль...'' : [фотоальбом]. Kontseptsioon ja teostus: Rene Kirsipuu; disain ja kujundus: Valter Jakovski. Tallinn : Link Communication Arts, 2015.

Arhiivisaated

Raadiosaated
Õhtu kahele. Jaak Joala ja Ada Lundver (Intervjuus Jaak Joalaga on juttu muusikaõpingutest, lapsepõlvest, repertuaarist. Jaak Joala laulab ja Ada Lundver esitab meelelahutuslikke sketše. Raadiovarietee õhtut juhib Peeter Hein.) Eesti Raadio, 1971.
Muusikaline tund. Laulab ja pajatab Jaak Joala (Jaak Joala räägib oma tööst, perekonnast, lemmikutest, konkurssidest, Sopoti festivalist. Saate autor ja küsitleja Edgar Selberg.) Eesti Raadio, 1976.
Kuumad kuuekümnendad Eestis. Neljandas saates meenutatakse ansamblit Kristallid. (Saatejuhid Vello Salumets, Ivo Linna, Vello Rand ja Jaak Ojakäär. Olav Ehala, Toomas Kõrvits ja Jaak Joala räägivad ansambli Kristallid algusest, lugude kirjutamisest, rahast, esinemistest, tasemest, saadetest, salvestamisest, tehnikast, pidudest, riietusest, filharmoonia õppestuudiost, ühiskontserdist Kosmoses. Muusika ansamblilt Kristallid.) Eesti Raadio, 28.03.1988.
Vikerkäär. Jaak Joala (Saate külaline on Jaak Joala. Jaak Joala räägib kohe ilmuvast Ivo Linna, Tõnis Mäe ja Jaak Joala heliplaadist "Las jääda kõik, mis hea 1" (juuni 1996), pedagoogitööst, muusikast, jpm. Saatejuhid on Jaak Ojakäär ja Valter Ojakäär.) Vikerraadio, 16.06.1996.
Lastetuba. Jaak Joala (Reet Made vestleb laulja Jaak Joalaga tema lapsepõlvest ja kooliaastatest.) Eesti Raadio, 22.01.2000.
Originaal ja koopia, 33. Jaak Joala 60 (Autor ja toimetaja Jaan Elgula.) Vikerraadio, 26.06.2010.
Elu edetabelid. Jaak Joala in memoriam. (Saatejuht Kristo Rajasaare.) Raadio 2, 26.09.2014.

Telesaated
Estraaditähestik: Jaak Joala (Jaak Joala loometeed tutvustav saade. Küsimustele annavad vastuseid laulja ise ja tema ansambli liikmed. Muusikat Radari repertuaarist. Saatejuht Enn Eesmaa, režissöör Elmo Lööve.) Eesti Televisioon, 1981.
Teisikud (Muusikaline komöödia laulja Toomas Aringust (Jaak Joala) ja rallisõitja Mati Uibost (Jaak Joala), keda ajakirjanik Tiina Salum (Merle Talvik) peab välise sarnasuse tõttu üheks ning samaks inimeseks. Režissöör-lavastaja Leo Karpin, režissöör Lembit Ulfsak, operaator-lavastaja Aleksander Razumov) Eesti Telefilm, 1982.
Jaak Joala uued laulud (Kõlavad laulud, mis loodud ja salvestatud just selle saate tarvis. Režissöör Toivo Köster, operaator Robert Vood, toimetaja Jelena Tšaplõgina. Vene keeles) Eesti Televisioon, 1984.
Lugu kadunud flöödimängijast. Jaak Joala (Jaak Joala 20. kontserttegevuse aastale pühendatud saade. Saatejuht Mati Talvik. Režissöör Leo Karpin, toimetaja Reet Linna.) ETV 1987.
Tartu levimuusikapäevad: Ansambel A (Tartu IX muusikapäevade üheks üllatajaks oli ansambel, kelle liidriks oli Jaak Joala ja ka ülejäänud muusikud olid meie levilavade veteranid. Omapoolse lähenemisega tõlgitseti Jimi Hendrixi muusikat. Režissöör Peeter Brambat.) ETV, 1987.
Tartu levimuusikapäevad: Lainer (Salvestis Tartu X muusikapäevadelt. Esineb ansambel Lainer, solist Jaak Joala. 1988. aastal hinnati selle ansambli helikeelt kõige puhtamaks ja esitusmaneeri kõige professionaalsemaks. Režissöör Peeter Brambat.) ETV, 1988.
Las jääda kõik, mis hea: 1 (Pirita kloostri varemetes laulavad Jaak Joala, Tõnis Mägi ja Ivo Linna. Eesti Raadio orkestrit juhatab Heiki Vahar. Režissöör Maire Radsin, toimetaja Vahur Kersna.) ETV, 1996.
Las jääda kõik, mis hea: 2 (Pirita kloostri varemetes laulavad Jaak Joala, Tõnis Mägi ja Ivo Linna. Eesti Raadio orkestrit juhatab Heiki Vahar. Režissöör Maire Radsin, toimetaja Vahur Kersna.) ETV, 1996.
Tundmatu Jaska (Saade Jaak Joalast. Autor Vahur Kersna, režissöör Maire Radsin.) ETV, 1996.
Palju õnne, Jaak Joala! (Retrospektiiv Jaak Joala lauldud lauludest. Saade valmis ETV videoarhiivi materjalidest. Koostaja Vahur Kersna) ETV, 2000.
"Хвост кометы" ТВС, 24 ноября 2002 г. (Sergei Kostini telesaatesarja "Хвост кометы" (Komeedi saba) järjekordne saade on pühendatud Jaak Joalale. Vene keeles)
Jaak Joala tähtkuju (Saade Jaak Joalast. Autor Vahur Kersna, režissöör Andres Lepasar, produtsent Ruth Heinmaa.) ETV, 2015.
 Последняя встреча: Яак Йоала увиделся с сыном только перед смертью... https://www.youtube.com/watch?v=v49Yhumhb04
 Эстонский отшельник: от кого скрывался Яак Йоала? https://www.youtube.com/watch?v=HwN5e1RPnm8
 Вдова Яака Йоалы: подлинная история любви https://www.youtube.com/watch?v=bUIW4TOEHco

Välislingid 
 Jaak Joala Eesti ansamblite andmebaasis
 Jaak Joala YouTube'is
 Laul "Suveöö" Jaak Joala ja ansambel Laine (1972)
 Verni Leivak. Riho Sibul: Joala laulis nagu muusik, Postimees, 24. september 2008
 Urmas Vahe. Eestit on haaranud Jaak Joala laulude maania, Õhtuleht, 18. oktoober 2008
 Jaak Joala saadetakse viimsele teele 1. oktoobril Postimees, 26. september 2014. (Eesti Esitajate Liidu järelehüüe)
 KUKU Taskuhääling: Intervjuu 2014-09-26@17:00 Eile lahkus meie hulgast tunnustatud laulja ja muusikapedagoog Jaak Joala. Intervjuu muusikaekspert Olavi Pihlamäega, 26. september 2014
 "Ringvaade" avalikustas ERRi arhiivist mitu Jaak Joala seni avaldamata lugu, ETV "Ringvaade", 5. märts 2015

Eesti lauljad
Poplauljad
Eesti flötistid
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Eesti NSV teenelised kunstnikud
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1950
Surnud 2014