joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ylva Johansson

Ylva Julia Margareta Johansson (sündinud 13. veebruaril 1964) on Rootsi poliitik ja alates 1. detsembrist 2019 Euroopa Komisjoni siseasjade volinik von der Leyeni komisjonis.  2014 kuni 2019 oli ta Rootsi tööhõiveminister ning enne seda koolide minister (1994–1998), hoolekande ja eakate minister (2004–2006) ning Rootsi parlamendi liige. Ta on ekspert tööhõive, integratsiooni, tervishoiu ja hoolekande vallas.

Ylva Johansson õppis 1983–1988 Lundi Ülikoolis ja 1991–1992 Stockholmi Haridusinstituudis ning tal on pedagoogikaalane magistrikraad. Ta on töötanud matemaatika-, füüsika- ja keemiaõpetajana.

1988. aasta Rootsi üldvalimistel valiti Johansson Rootsi parlamenti Vasakpartei liikmena. Hiljem lahkus ta parteist ja liitus sotsiaaldemokraatidega. 1992–1994 töötas ta õpetajana, kuni peaminister Ingvar Carlsson määras ta oma valitsusse koolide ministriks. 2004. aastal sai ta Göran Perssoni valitsuses hoolekande ja eakate ministriks.

Isiklikku 
Alates 1998. aastast on tema kaaslane toonane rahandusminister Erik Åsbrink.

Viited

Rootsi poliitikud
Euroopa Komisjoni volinikud
sündinud 1964
Front ja back end

Informaatikas mõistetakse termineid front-end kui kuvand, mida näeb kasutaja ja back-end  kui see, mis toimub telgitagustes. Kliendi-serveri mudelis, klienti peetakse tavaliselt front-endiks ja serverit back-endiks, isegi kui mõningaid kuvandeid näidatakse kliendile serveris endas.

Tarkvaraarhitektuuris võib olla mitu kihti riistvara ja lõppkasutaja (kliendi) vahel. Front-end on kuvand (abstraktsioon), mis muudab sügaval sisimas oleva riistvara kasutajasõbralikuks, samal ajal back-end haldab kogu seda süsteemi, tegeleb loogika ja andmete salvestamisega.

Telekommunikatsioonis võid pidada front-endiks seadet või teenust, samal ajal back-end on aga infrastruktuur, mis toetab seda teenuse pakkumist.

Rusikareegel on see, et kliendipoolne osa (front-end) on kasutaja poolt mõjutatav komponent. Serveripoolne osa (back-end) asub tavaliselt serveris, mis asub kliendist eemal ning millega tegelevad tavaliselt programmeerijad.

Definitsioonid
 Sisuhaldusüsteemides (content management) terminid front-end ja back-end viitavad vastavalt lõppkasutaja CMS vaadetele ja administratiivvaadetele.
 Kõnesünteesis front-end  osutab kõnesünteesi osale, mis teisendab sisendteksti foneetiliseks transkriptsiooniks ja vastavalt siis back-end konverdib foneetilise transkriptsiooni tegelikeks helideks.
 Suurte arvuti alamsüsteemide jaoks on graafiline failihaldur front-end, ehk see, mida sa ekraanid näed ja teha saad sellega. Back-end  on see, mis käivitab programmid ja operatsioonisüsteemi arvutis.
 Kompilaatorites tõlgib front-end arvutiprogrammeerimise lähtekoodi vaheesituseks (intermediate representation), ja back-end võtab selle vastu ning töötab sellega, et väljstada kood arvuti väljundkeeles. Back-end tavaliselt optimeeritakse töötama nii, et koodi oleks võimalik kiiremini jooksutada.
 Käsurealiidese kasutamine nõuab spetsiifilise terminoloogia omandamist ja käskude meeldejätmist, seega graafiline kasutajaliides (GUI) töötab kui front-end.

Veebiarendamine kui näide
Veel üks võimalus, kuidas mõista nende kahe erinevust on aru saada, mis teadmisi nõuavad vastavalt front- ja back-end arendajad. Allolev nimekiri keskendub veebiarendusel kui näitena.

Mõlemad
 Versioonihalduse tööriistad nagu GitHub, SourceForge
 Failiedastus programmid nagu FTP või rsync

Front-end
 Märgistus- ja veebikeeled nagu HTML, CSS, JavaScript ja nendes keeltes kasutatavad abiteegid nagu Sass või JQuery.
 Asünkrooniliste päringute käsitlemine ja AJAX
 Kasutajaliides (GUI)
 Pilditöötlusprogrammid (GIMP või Photoshop)
 Otsingumootori optiseerimine
 Ligipääsetavusega seotud probleemid

Back-end
 Programmeerimiskeeled nagu Node.js, PHP, Python
 Kompileeritud keeled nagu C#, Java
 Andmete teisendamine
 Tarkvaraarhitektuur
 Turvaprobleemid, autentimine ja autoriseerimine
 Andmebaaside haldamine

Isegi kui mõlemad võivad töötada ühe projekti kallal, siis oskused, mida neil vaja läheb, on väga erinevad.

Viited

Tarkvaraarendus
Pertseptron

Masinõppes on pertseptron binaarsete klassifitseerijate juhendatud õppimise algoritm. Binaarne klassifitseerija on funktsioon, mis otsustab, kas sisend, mis koosneb numbmbrite vektorist, kuulub kindlasse klassi. Pertseptron on lineaarne klassifitseerija ehk klassifitseerimis algoritm mis teeb ennustuse, kasutades lineaarset ennustusfunktsiooni, mis kombineerib tunnuste vektori ja kaalude hulga.

Ajalugu 
Pertseptron algoritmi leiutas Frank Rosenblatt, aastal 1958 Cornell Aeronautical Laboratorys. Projekti rahastas USA Office of Naval Research.

Algselt implementeeriti pertseptron tarkvarana IBM 704 arvuti jaoks, seejärel toodeti eraldi riistvara nimega “Mark 1 Perceptron”, mille ülesandeks oli pildi tuvastus. Masin koosnes 400 fotoelemendi reastusest, mille külge ühendati neuronid.  Kaalud kodeeriti potentsiomeetritesse ja elektrimootorid muutsid kaalude väärtuseid õppeprotsessi käigus.

1958. aastal peetud pressikonverentsil tegi Rosenblatt avaldusi pertseptroni kohta, mis põhjustas vaidluseid noores tehisintellekti valdkonnas. Väidetavalt pildi pertseptron olema esimene samm elektroonilise arvutini, mis USA mereväe ootuste kohaselt oleks ühel päeval võimeline kõndima, rääkima, nägema, kirjutama, ennast paljundama ja enda olemasolust teadlik olema.

Kuigi algselt peeti pertseptronit paljulubavaks, avastati kiirelt, et pertseptronit ei saa õpetada mitmeid klasse ära tundma. Mis omakorda põhjustas tehisnärvivõrkude valdkonnas stagneerumist, kuni avastati, et mitmetasandilised otsesuunatud tehisnärvivõrgud ehk mitmetasandilised pertseptronid on võimsamad kui ühetasandilised pertseptronid.

1969. aastal Marvin Minsky ja Seymour Paperti raamatus “Perceptrons” tõestati, et ühetasandilistel pertseptronil on võimatu õppida välistav või funktsiooni. Sellest tulenes valearusaam, et mitmetasandilistel pertseptronidel on sama viga, mis põhjustas tehisnärvivõrkude uurimise rahastamise probleeme järgnevaks kümneks aastaks. 

Pertseptron on bioloogilise neuroni lihtsustatud mudel. Uuringud näitavad, et pertseptroni laadne lineaarne mudel on võimeline osaliselt jäljendama päris neuronite käitumist.

Definitsioon 
Pertseptron on tänapäevases mõistes binaarse klassifitseerija ehk lävendfunktsiooni õppimise algoritm. Lävendfunktsioon on funktsioon, mis seab vastavusse sisendi x, mis on reaalarvude vektor ja väljundi f(x), mis on üks binaarne väärtus.

kus w on reaalarvuliste kaalude vektor, w * x on skalaarkorrutis,  , kus m on sisendite arv ja b on nihe. Nihe liigutab otsustus piiri algpunktist eemale ja ei sõltu sisenditest.

f(x) väärtust kasutatakse, et klassifitseerida x positiivseks või negatiivseks juhuks. Binaarse klassifitsserimise probleemis, kui b on negatiivne, siis kaalutud sisendite kombinatsioon peab andma suurema väärtuse kui |b|, et lükata klassifitseeriv neuron üle 0 lävendi. Ruumiliselt mõjutab nihe otsustus piiri asukohta, aga mitte suunda. Pertseptron algoritm ei lõpeta oma tööd kui sisend hulk ei ole lineaarselt eraldatav. Kui vektorid ei ole lineaarselt eraldatavad, siis ei jõuta kunagi punkti, kus kõik vektorid on lõplikult klassifitseeritud. Kõige kuulsam näide sellest on välistav või probleem.

Viited
Vello Tohver

Vello Tohver (3. detsember 1922 – 28. aprill 1995) oli eesti bioloog, mikrobioloog ja biokeemik. 

Ta oli dotsent Tartu Ülikooli taimefüsioloogia ja -biokeemia kateedris.

Teoseid
Tohver, Vello 1966. Mikroobide biokeemia. 1. osa. Õpik Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiaosakonna mikrobioloogia eriala üliõpilastele. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool.
Tohver, Vello 1970. Teejuhid bioloogiasajandisse. Tallinn: Valgus. 
Tohver, Vello; Viileberg, Laine 1971. Tööstusmikrobioloogia. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, taimefüsioloogia ja -biokeemia kateeder.
Tohver, Vello 1973. Ülesandeid ja harjutusi biokeemias. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool.
Tohver, Vello 1977. Üldine biokeemia. Tallinn: Valgus.
Tohver, Vello 1994. Vitamiinide ABC. Tallinn: Valgus. 

Eesti bioloogid
Eesti biokeemikud
Mikrobioloogid
Tartu Ülikooli õppejõud
Vana-Jaani kalmistule maetud
Sündinud 1923
Surnud 1995
Ungari puust hauatähised

Ungari puust hauatähised või täpsemalt päitsipuud (ungari keeles fejfa, mitm fejfák) on hauapuud, mis on levinud kalvinistlike ungarlaste seas Ida-Ungaris ja Transilvaanias. Tuntuma teooria järgi on need soome-ugri päritolu, kuid kindel päritolu on teadmata.

Ungari päitsipuud jagatakse harilikult kolme ossa: 1) fejfa, 2) kopjafa, 3) gombosfa.

Fejfa 
 
Fejfa ehk päitsipuu on sammas, millele on enamasti antud paadi kuju.

Ungari kultuur
Matmiskombed
Väikekägu

Väikekägu (Cuculus poliocephalus) on linnuliik kägulaste sugukonnast käo perekonnast.

Linnu kehapikkus on kuni 25 cm ja kaal umbes 40 g.

Väikekägu on levinu Ida- ja Lõuna-Aasias, talvitub detsembrist aprilli keskpaigani Lõuna-Aafrikas. Rändel ületab India ookeani ning teda on kohatud sel ajal Mauritiusel ja Seišellidel.

Väikekägu on pesaparasiit, kes muneb oma munad värvuliste pessa.

Jaapani luules (jaapani 不如帰; ほととぎす; hototogisu) on väikekägu sage kirjanduslik motiiv. Vanadel aegadel peeti käo esmakordse vidistamise kuulmist heaks endeks ja selle kohta kirjutati tihti luuletusi. Erakmunk Saigyō kirjutas:

Vaikimisharjutuse ajal väikekäo esmakordset vidistamist kuuldesSuvine kägu --

lauluvidinat kuulsin

esimesena,

kuid sellest teatamata

kasu pole midagi.

Välislingid 

Käolised
Neerukivid kassidel

Neer koosneb tuhandetest nefronitest, millest igaüks koosneb vere kapillaaridest ja torude seeriast, mille kaudu voolab filtreeritud vedelik uriini tekkimisel. Nefroni torud kanaliseeruvad kanalitesse, mille kaudu voolab uriin, nende kanalite kaudu suubub uriin neeruvaagna kaudu kusejuhasse. Neerukivid või neerukivi fragmendid võivad läbi selle torude süsteemi samuti kusejuhasse minna, põhjustades tõsiseid tüsistusi. Neerukivid häirivad uriini normaalset väljavoolu.

Kui kivi läheb väga suureks või kui väiksed tükid satuvad kusejuhasse (pikka kitsasse torru, mis ühendab iga neeru kusepõiega), muutub see tõenäoliselt kassi jaoks väga valulikuks. Selle tagajärjeks võivad olla neerukoolikud, millest annavad märku kõhuvalu, halb enesetunne ja isegi oksendamine. Neer võib paisuda ja kahjustuda. Kui see peaks juhtuma, tuleks kiiresti pöörduda loomaarsti poole, kuna kuseteede takistus on eluohtlik hädaolukord, mida tuleb kindlasti ravida!

Sümptomid

 Palavik
 Ebamugavustunne kõhus
 Neeruvalu
 Veri uriinis
 Isutus
 Oksendamine
 Kaalukaotus
 Apaatsus

Diagnoosimine

Enamik kive on tavaliselt selgelt näha röntgeni- või ultrahelipildil. Kui kive näha pole, siis tehakse lisaks veel järgnevad analüüsid, mis aitavad loomaarstil panna õige diagnoosi:
 vereanalüüs, vere keemia elektrolüütidega – neeruhaiguste ja kivide moodustumise riskitegurite testimine;
 uriinianalüüs – uriini kvaliteet võib ennustada neeruhaigust ja aidata tuvastada bakteriaalset infektsiooni või kristalle;
 uriinikultuur – bakteriaalse infektsiooni ja selle abil sobivaimate antibiootikumide tuvastamiseks.

Ravi

Neerukivide ravimise põhjuseks on bakteriaalsed kuseteede infektsioonid, mis korduvad või mida ei saa eemaldada.
Neerukivi täielik lahustumine võtab sageli kuid, kui mitte aastaid, kuid suuruse varajane vähenemine on hea uudis. Neerukivide lahustamine on tavaliselt operatsioonist ohutum lahendus. Operatsioone kassidele ei tehta.

Viited
Piret Väinsalu

Piret Väinsalu (sündinud 27. juunil 1988) on Eestimaa Looduse Fondi kliimaekspert.

Viited 

Eesti keskkonnakaitsjad
Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1977
Treng

Treng kuulub hobuseriistade hulka ja on loogata rakendi veonöör, -rihm või -kett. Treng kinnitati rangide ja veoki või veetava eseme küljes oleva ristpuu ehk kolgi külge.

Eestis kasutati trenge peamiselt paarisrakendis uuemate põllutööriistade nagu hõlmadra, heinaniiduki või 
viljaniiduki vedamiseks. Harvem kasutati neid veokite ees.

Viited

Välislink 
Treng, Eesti Põllumajandusmuuseum

Etnograafia
Rakendi osad
Shellshock

Shellshock, tuntud ka kui Bashdoor, on UNIX-i käsureaprotsessori Bash-i turvaauk, mille avastas Stéphane Chazelas. Turvaauk võimaldab meelevaldse koodi täitmist ning seeläbi on ründajal võimalik saada täielik kontroll haavatava arvuti üle. Turvaaugu ekspluateerimiseks pole ründajal vaja mingeid arvestatavaid eelteadmiseid ega oskuseid. Seetõttu suutsid ründajad vaid tunde pärast turvaaugu avaldamist seda ekspluateerida luues robotvõrke(Ingl k. botnet), mis koosnesid haavatavatest arvutitest ning teostasid teenusetõkestamise ründeid või skaneerisid teisi haavatavaid masinaid.

Laiemale avalikkusele tehti turvaauk teatavaks 24. septembril 2014 ning koos sellega tehti kättesaadavaks ka paik(Ingl k. patch). Levinud turvariskide ja haavatavuste nimekirjas viitab esimesena antud turvaaugule identifikaator CVE-2014-6271 ja lisaks teised hiljem avastatud turvaaugud CVE-2014-6277, CVE-2014-6278, CVE-2014-7169, CVE-2014-7186, CVE-2014-7187.

Turvaaugu kirjeldus

Käesolev programmiviga põhjustab Bash-i tahtmatult käivitama käske, kui käsud on aheldatud funktsiooni definitsioonide lõppu, mis asuvad keskkonnamuutujate välja sisus. Näiteks järgneva käsu näitel: 

$ env variable=’() { :; }; /bin/eject’  

Annab ”env” märku, et tegemist on keskkonnamuutujaga ning funktsiooni definitsioonile järgnev käsk “/bin/eject”, mis antud juhul on lihtne käsk avada CD või DVD lugeja, täidetakse. Täidetava käsu saab ründaja asendada muidugi talle meelepärasega.

Suureks ohuks on antud turvaauk veebiserveritele, mis kasutavad Bash-i, sest lisaks andmetele on ründajal võimalik saada kontroll ka veebiserveri enda üle, mis omakorda võimaldab ründajal teoreetiliselt võtta oma kontrolli alla antud võrguga ühendatud arvutid. Valdav enamus tuvastatud rünnakutest kasutas [üldist lüüsliidest], mis määrab ära selle, kuidas veebiserver edastab kasutaja nõude antud veebiserveris jooksvale programmile töötlemiseks ning võtab vastu töötlemistulemuse, mis saadetakse tagasi kasutajale.

Haavatavuse kontrollimine ja parandamine

Kõigil Bash-i kasutavatel masinatel saab diagnoosida turvaaugu suhtes haavatavust järgmise käsuga:

export VULNCHECK='() { :; }; echo You are still vulnerable'; bash

Kui antud masin on haavatav kuvatakase järgnev sõnum:

"You are still vulnerable"

Süsteem, milles kasutatav Bash-i versioon sisaldab paika antud turvaaugu vastu, kuvab järgmised kaks veateadet:

bash: warning: VULNCHECK: ignoring function defintion attempt
bash: error importing function definition for `VULNCHECK

Haavatavuse peamiseks põhjuseks on Bash-i vigane sõne “() { :; };” interpreteerimine. Turvaaugu parandamiseks loodi Bash-i lähtekooodi kaks uut lippu SEVAL_FUNCDEF ja SEVAL_ONECMD, millest esimese ülesandeks on lubada ainult funktsiooni definitsiooni ja teisel ainult ühte käsku. Seejärel lisati olemasolevale meetodile parse_and_execute võime kontrollida antud lippe.

Süsteemi haavatavuse korral antud turvaaugu poolt tuleks uuendada Bash-i (versioon 4.4 või uuem), et tagada süsteemi turvalisus.

Viited
Plekktrumm (saade)

"Plekktrumm" on Eesti Televisiooni iganädalane kultuuriteemaline vestlussaade, mida juhib Joonas Hellerma.

Saade läks esimest korda eetrisse 22. septembril 2014 senise kultuurisaate "Jüri Üdi klubi" asemel.

2016. aastal võitis "Plekktrumm" Eesti Kultuuri Koja auhinna Kultuuri Tegu 2016. 2017. aasta Eesti filmi- ja teleauhindade (EFTA) galal pälvis Joonas Hellermaa "Plekktrummi" eest auhinna kategoorias "Parim meessaatejuht".

Saatekülalised 

2. hooaeg, 2015–2016

3. hooaeg, 2016–2017

4. hooaeg, 2017–2018

5. hooaeg, 2018–2019

6. hooaeg, 2019 (sügis)

7. hooaeg, 2020 (kevad)

8. hooaeg, 2020 (sügis)

9. hooaeg, 2021 (kevad)

10. hooaeg, 2021 (sügis)

11. hooaeg, 2022 (kevad)

12. hooaeg, 2022 (sügis)

Viited

Välislingid 
 "Plekktrummi" saated ERR-i arhiivis
"Plekktrummi" saated Jupiteris
 "Plekktrumm" Facebookis

Eesti telesaated
2014
Eesti Televisiooni telesaated
Ookerkollane

Ookerkollane on üks kollastest värvitoonidest, mille tume- või pruunikaskollane värvus vastab värvipigmendi kollase ookri värvusele. Ka naturaalse sieena värvus on tumedam ookerkollane.

Pildid

Variatsioonid 
Eri paikadest pärit loodusliku ookri värvus varieerub kahvatukollasest tume- ja oranžkollaseni kuni punakaspruunini (punane ooker, hematiit).

E. F. Glockeri "Grundriss der Mineralogie ..." kirjeldab ookerkollast (ockergelb) kollasena, millesse on segatud pruuni ja õige natuke punast. Ookerkollase värvuse näideteks mineraalide hulgas nimetab ta kollast ookrit ennast ja jaspist (gemeiner Jaspis).

Pantone värv 14-1036 Ochre on keskmiselt küllastatud, kergelt murtuna või hallikana mõjuv kollane värvitoon, mida kirjeldatakse ka kerge heleda pruunika värvitoonina. Vastab loodusliku ookri värvuse kahvatumale varjundile.

RAL Classic värvikaardi värvitoon 1024 Ockergelb on kollakas-hallikaspruun, mis samuti sarnaneb loodusliku ookri värvusega.

Ookerkollane looduses

Viited 

Kollased värvitoonid
Johanna Maria Tõugu

Johanna Maria Tõugu (sündinud  3. septembril 1998 Tallinnas) on Eesti keskkonnakaitsja, erakond Eestimaa Rohelised kaasjuht (koos atmosfäärifüüsik Marko Kaasikuga) ja MTÜ Noored Rohelised liige.

Isiklikku 
Lõpetas aastal 2018 Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi. Aastal 2019 asus Tartu Ülikooli õppima semiootikat ja riigiteadusi.

Tegevus 
Asutas aastal 2016 Pärnusse Eesti esimese pakendivaba poe "Paljas Pala", millega pälvis Keskkonnaministeeriumilt Aasta Keskkonnasõbraliku ettevõtte auhinna.

Aastal 2021 KOV valimistel kandideeris Tõugu erakonna Eestimaa Rohelised nimekirjas Tartu linnapeaks, kogudes 391 häält.

Eesti keskkonnakaitsjad
Erakonna Eestimaa Rohelised poliitikud
Sündinud 1998
Piia Leino

Piia Leino (sündinud 1977. aastal) on Soome kirjanik ja ajakirjanik. 

Piia Leino on õppinud Tampere Ülikoolis, kus omandas 2004. aastal magistrikraadi ajakirjanduse alal. 

2020. aasta seisuga töötab ta Helsingis uudisteagentuuris STT. 

Ilukirjandust hakkas Leino kirjutama 2009. aastal. Ta enda sõnul innustab teda romaane kirjutama suur huvi ühiskonna vastu ja soov seda lähemalt uurida.

Teosed
Piia Leinol on ilmunud neli romaani: 
 "Ruma Kassa" (Johnny Kniga, 2016)
 "Taivas" (S&S, 2017) – võitis selle eest 2019. aastal Euroopa Liidu kirjandusauhinna
 "Yliaika" (S&S, 2020)
 "Lakipiste" (S&S, 2021)

Neist kolm viimast moodustavad ulmetriloogia: romaani "Taivas" tegevus toimub Soomes 2058. aastal, romaani "Yliaika" tegevus 2052 ja "Lakipiste" 2045. aastal.

Viited

Soome kirjanikud
Soome ajakirjanikud
Sündinud 1977
Time'i aasta inimene

Aasta inimene (inglise keeles Time Person of the Year; kuni 1999 "Aasta mees" või "Aasta naine") on Ameerika Ühendriikide uudisteajakirja Time iga-aastane number, mis tõstab esile ja kajastab teatud inimest, gruppi, ideed või objekti, mis on vastavat aastat ajakirja arvates kõige enam mõjutanud. Esimene aasta inimest kajastav number ilmus 1927. aastal ja selle kaanel oli lendur Charles Lindbergh. Aunimetust ei anta üksnes üksikisikutele: seda on antud ka abielupaaridele, poliitilistele oponentidele, poliitilistele kaastöölistele, inimrühmadele ja koguni elututele objektidele.

Aasta inimesed

Välislingid 
 Aasta inimene Time'i kodulehel (inglise keeles)

Time
Val McDermid

Valarie "Val" McDermid (sündinud 4. juunil 1955 Kirkcaldys Fife'i regioonis) on šoti kriminaalromaanikirjanik, kelle looming kuulub nn Tartan Noir krimižanri.

Suurem osa tema loomingust jaguneb nelja raamatusarja vahel, mille peategelasteks on ajakirjanik Lindsay Gordon, eradetektiiv Kate Brannigan, kliiniline psühholoog Tony Hill ja politseiuurija Karen Pirie.  

Tony Hilli sarja esimene romaan, "Näkineiu laul" (The Mermaids Singing) võitis 1995. aastal Briti Krimikirjanike Assotsiatsiooni Kuldse Pistoda auhinna aasta parima kriminaalromaani eest. Romaanide põhjal on valminud ka telesari "Loodud tapjaks" (Wire in the Blood, 2002–2009), mille peaosas on Robson Green. 

McDermidi artikleid ilmub aeg-ajalt Briti ajalehtedes ning ta esineb raadiojaamades BBC Radio 4 ja BBC Radio Scotland.

Looming

Lindsay Gordoni sari 

 Report for Murder (1987)
 Common Murder (1989)
 Final Edition (1991) (USAs: Open and Shut ja Deadline for Murder)
 Union Jack (1993), (USAs: Conferences Are Murder)
 Booked for Murder (1996)
 Hostage to Murder (2003)

Kate Brannigani sari 

 Dead Beat (1992)
 Kick Back (1993)
 Crack Down (1994)
 Clean Break (1995)
 Blue Genes (1996)
 Star Struck (1998) (Grand Prix des Romans d’Aventure, 1998)

Tony Hilli ja Carol Jordani sari 

 The Mermaids Singing (1995) (Kuldse Pistoda auhind, 1995)
 The Wire in the Blood (1997)
 The Last Temptation (2002)
 The Torment of Others (2004)
 Beneath the Bleeding (2007)
 Fever of the Bone (2009)
 The Retribution (2011)
 Cross and Burn (2013)
 Splinter the Silence (2015)
 Insidious Intent (2017)
 How the Dead Speak (2019)

Inspektor Karen Pirie sari 

 The Distant Echo (2003)
 A Darker Domain (2008)
 The Skeleton Road (2014)
 Out of Bounds (2016)
 Broken Ground (2018)

Muud ilukirjandusteosed 

 The Writing on the Wall (1997) (novellid, piiratud koguses tiraaž 200 eksemplaris)
 A Place of Execution (1999)
 Killing the Shadows (2000)
 Stranded (2005) (novellid)
 Cleanskin (2006)
 The Grave Tattoo (2006)
 Trick of the Dark (2010)
 The Vanishing Point (2012)
 Northanger Abbey (2014)

Lasteraamatud 

 My Granny is a Pirate (2012)

Mitteilukirjandus 

 A Suitable Job for a Woman (1995)
 Bodies of Evidence (2014)
 Forensics – The Anatomy of Crime (2014)
 Forensics: What Bugs, Burns, Prints, DNA, and More Tell Us About Crime (2015)

Eesti keeles ilmunud
 "Näkineiu laul" (Varrak, 2005 ja Varrak / Eesti Päevaleht, 2013)
 "Tapakihk veres" (Varrak, 2006)

Isiklikku 
Tema abikaasa on Glasgow' Ülikooli geograafiaprofessor Jo Sharp (alates 2016).

Suurbritannia kirjanikud
Šoti kirjanikud
Suurbritannia kriminaalkirjanikud
Sündinud 1955
Surnud keel

Surnud keeleks nimetatakse keelt, mida ei kõnelda põlise keelena enam üheski kogukonnas. Kuigi ladina keelt hoitakse tänapäeval alal, on see siiski surnud keel.

2000. aastatel ennustati, et umbes 7000 sel ajal kõneldavast keelest sureb 2050. aastaks 90%.

Vaata ka
keelesurm
keelevahetus
ohustatud keel

Keeleteadus
Hyundai Shell Mobis WRT

Hyundai Shell Mobis WRT on autoralli maailmameistrivõistlustel osalev võistkond. Võistkond asutati 2012. aasta detsembris ning selle peakorter on Alzenaus Saksamaal.

Esimese etapivõidu tõi Hyundaile Thierry Neuville, kes võitis 2014. aastal Saksamaa ralli. Hyundaiga liitus 2020. aastal Ott Tänak.

Autoralli maailmameistrivõistlused
Hyundai i20 Coupe WRC

Hyundai i20 Coupe WRC on WRC sarja auto, mille on ehitanud Hyundai. Oma debüüdi tegi see auto 2017. aasta Monte Carlo rallil. Coupe WRC eelkäija oli Hyundai i20 WRC mida kasutati vahemikus 2014 kuni 2015.

Kolm Hyundai i20 Coupe WRC autot alustasid sõitmist 2017. aasta Monte Carlo rallil. Roolis olid Thierry Neuville, Hayden Paddon ja Dani Sordo. Hiljem sellel hooajal tehti leping ka Andreas Mikkelseniga. Sellel aastal tõi Neuville 4 võitu ja 8 poodiumi jäädes 24 punktiga alla Ogierile. 

Kõik neli sõitjat jätkasid ka 2018. aastal Hyundais.

Aastal 2020 istus ka Ott Tänak Hyundai i20 Coupe WRC rooli ning sõidab sellega WRC.

Autoralli maailmameistrivõistlused
Hyundai
Autod
Epistel

Epistel on manitsev või etteheitev pikem kõnelus, noomituskõne; õpetuskõne, õpetussõnad. Religioosses kontekstis tähendab epistel apostli kirja; jumalateenistusel ettelugemiseks välja valitud pala apostlite kirjadest.

Uue Testamendi kirjadele viidatakse enamasti kui epistlitele. Paulusele traditsiooniliselt omistatud kirju nimetatakse pauliinlikeks epistliteks ja teisi kirju katoliiklikeks (üldised).

Etümoloogia
Epistel tuleb kreekakeelsest sõnast epistolê, mis tähendab kirja.

Epistli ja kirja erinevus 
Kirja eesmärgiks on vahendada oma mõtteid adressaadiga, kellega ei saada ruumilise eraldatuse tõttu silmast silma rääkida. Kiri on mõeldud lugemiseks ainult ühele isikule, adressaadile. Epistel on kirjandusliik, millega püütakse eristada kirjatööd tõelisest kirjast. Epistli puhul on kirja kuju üksnes raamiks selle sisule. Kirjatöö pole suunatud kindlale adressaadile, vaid mõeldud traktaadiks laiemale lugejaskonnale.

Uue Testamendi kirjade liigitus 
Uues Testamendis on kokku 21 kirja, mida teoloogid jagavad kahte rühma: epistlid ja nn päriskirjad.

Apostel Paulus adresseerib oma kirjades konkreetseid kogudusi ja nendega seotud olukordi. Seetõttu on tegemist tõeliste kirjadega ehk nn päriskirjadega. Kui Pauluse kirjad ette võtta, siis on näha, et kirja vorm on väga laiaks venitatud sisurohke jutu tõttu. Samas kirjade eesmärgiks on vastavaid kogudusi õpetada ja juhendada, Paulusele omistatud kirjad on kindlasti tõelised kirjad, mitte epistlid. Teine lugu on deuteropauliinlike kirjadega, mis meenutavad oma olemuselt rohkem epistlit kui tõelist kirja.

Kristliku epistli ülesehitus 
Epistlid on kirjutatud hellenistliku traditsiooni kohaselt, eriti Pauluse kirjad. Epistlites tõid autorid oma nime juba alguses välja, millele järgnes kohe adresseeritu (kas siis isik või kogudus). Dikteeritu kirjapanijat võidi mainida ka epistli lõpus. Lisaks sellele võis tulla välja ka kirja kulleri nimi. Pauluse kirjadele järgnes tihti tervitus nii selle hellenistlikus kui ka judaistlikus vormis, peegeldades Pauluse kaksikidentiteeti: hellenistliku kultuuriga endine juut. Kirja sisu algab lühikese sissejuhatava lausega kirja peateema kohta.

Viited
Níkos Déndias

Nikólaos Déndias (kreeka keeles Νικόλαος Δένδιας; sündinud 7. oktoobril 1959 Korfu saarel) on Kreeka jurist ja poliitik, ta kuulub erakonda Uus Demokraatia. Ta on alates 9. juulist 2019 Kreeka välisminister.

Ta sündis aastal 1959 Korfu saarel, kuid tema vanemad on pärit Paxoí saarelt. Ta on lõpetanud Ateena ülikooli juristina. University College Londonist sai ta magistrikraadi merendus- ja kindlustusõiguse alal ja kriminoloogia alal London School of Economics and Political Science'ist.

Ta oli 8. jaanuarist 2009 kuni 7. oktoobrini 2009 Kreeka justiitsminister.

21. juunist 2012 kuni 10. juunini 2014 oli ta Kreeka avaliku korra ja kodanike kaitseminister. 10. juunist 2014 kuni 3. novembrini 2014 oli ta Kreeka arengu- ja konkurentsivõimeminister. 3. novembrist 2014 kuni 27. jaanuarini 2015 oli ta Kreeka kaitseminister.

9. juulist 2019 on ta Kreeka välisminister.

Välislingid 
 Níkos Déndiase kodulehekülg (kreeka keeles)

Kreeka välisministrid
Kreeka juristid
Kaitseministrid
Siseministrid
Sündinud 1959
Jaan Simisker

Jaan Simisker (16. november 1937 – 17. märts 2002) oli eesti bioloog. 

Ta õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis bioloogiat aastail 1957–1962.
Ta töötas Tartu Ülikoolis taimefüsioloogia ja -biokeemia kateedris dotsendina.
Ta tegeles mikrobioloogia, biofüüsika ja biokeemiaga.

Pere
Tema õde oli Leenu Siimisker.

Viited

Eesti mikrobioloogid
Eesti biofüüsikud
Tartu Ülikooli õppejõud
Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1937
Surnud 2002
Belfast (LAV)

Belfast on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Nkangala ringkonnas Emakhazeni vallas.

Belfast asub Draakonimägedes 2025 meetri kõrgusel merepinnast ja on Lõuna-Aafrika Vabariigi üks külmema kliimaga ja kõrgemal asuvaid linnu. Alates 2009. aasta oktoobrist on linna ametlik nimi eMakhazeni.

Belfast on asutatud 1890. aastal Tweefonteini farmi maadele. Linn sai nime selle järgi, et farmi omanik Richard O'Neill oli pärit Belfastist Põhja-Iirimaalt.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Belfasti elanikest valgeid 52,56%, mustanahalisi aafriklasi 39,93%, värvilisi 4,37%, India või Aasia päritolu inimesi 2,64% ja teisi 0,49%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 57,10% inimesi, suulu keelt 12,34%, svaasi keelt 7,61%, inglise keelt 6,90%, ndebele keelt 5,28%, pedi keelt 3,41%, sotho keelt 2,40% ja tsonga keelt 2,23%.

Viited

Mpumalanga provintsi linnad
Küllike Namm

Küllike Namm (sündinud  21. augustil 1960) on Eesti advokaat.

Tunnustused 

 Aasta advokaat (kutsetegevuse kategoorias, 2015)
 Rakvere Kroonimärk (2017)

Eesti advokaadid
Sündinud 1960
Korčula

Korčula on Horvaatia linn, mis paikneb Aadria mere ääres Dalmaatsia ranniku samanimelisel saarel.

Viited

Horvaatia linnad
Korčula (saar)

Korčula on Dalmaatsia ranniku saar Aadria meres, mis kuulub Horvaatiale. Saarel elab üle 15 000 elaniku, kellest enamuse moodustavad horvaadid.

Vaata ka
Korčula
Vela Luka

Horvaatia saared
Reservaaž (keraamika)

Reservaaž (prantsuse réservage) on keraamikas esinev eseme angoobiga kaunistamise viis. Reservaažil tekib savieseme pinnal kahevärviline siluetne joonis savikeha enda värvist ja angoobist.

Tehnika 
Need dekoorielemendid, kus soovitakse säilitada savikeha värvi, kaetakse eelpõletatud keraamilise eseme pinnal kinni kas rasva, õli või vahaga. Ese glasuuritakse või angobeeritakse ning kaetud piirkonnad jäävad glasuurist või angoobist puhtaks (vajadusel on võimalik valedele kohtadele kinnitunud glasuur või angoob hõlpsalt maha kraapida).

Ese põletatakse teistkordselt glasuurpõletusega. Põletusprotsessis põlevad orgaanilised ained välja.

Viited 

Keraamika
Dekoratiivkunst
Merville (Nord)

Merville on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Hazebroucki kantonis. Linna lääneflaami nimi on Mergem.

Märkimisväärsed hooned 

Merville'i Püha Peetruse kihelkonnakirik on väga suure mahutavusega kihelkonnakirik, mille mõõtmed muudavad selle silmapaistvaks maamärgiks, mis on nähtav linnast märkimisväärsest kaugusest. Merville on Lille'i peapiiskopkonna kihelkond.

Lille'i diötseesi seminar asus varem Merville'is. See on samuti väga suur ehitis, mis on ehitatud neljakorruselise ristikäigu ümber, suure kabeli ja söögisaaliga ning majutusega enam kui 200 töötajale ja õpilasele. Vokatsioonide arvu vähenemisega suleti seminar 1970. aastal. Laialdased hooned hõivas lühikeseks ajaks usuõdede kogukond ning siis sai neist Lille'i diötseesi pelgupaiga- ja konverentsikeskus, roll, milles seda tänaseni kasutatakse.

Linna peaväljakul domineerib raekoda (Hôtel de Ville), mis on ehitatud flaami renessanss-stiilis. See sisaldab väga kõrget kellatorni koos töötava avaliku kellaga.

Le Sart 

Le Sart on väike küla umbes 2 km Merville'ist läänes. See on osa Merville'i vallast ja on linnaga ühendatud regulaarse bussiliiniga. Seal on väike kihelkonnakirik Notre Dame des Affigés.

Viited 

Nordi departemangu vallad
Nicolae Moga

Nicolae Moga (sündinud 25. oktoobril 1952 Constanțas) on Rumeenia poliitik, ta on Rumeenia Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta oli 24. juulist 2019 kuni 30. juulini 2019 Rumeenia siseminister.

Ta on lõpetanud Bukaresti Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna soojusenergeetikuna.

Ta oli 24. juulist 2019 kuni 30. juulini 2019 Rumeenia siseminister.

Rumeenia poliitikud
Insenerid
Sündinud 1952
Markiis (mööbel)

Markiis (prantsuse keeles marquise settee 'markiisi sohva') ehk love seat (inglise keeles 'armuiste') on lai sirge esiküljega sohva, mille isteosa on kaetud lahtise padjaga või patjadega.

Mööbliesemel on laiust kahele inimesele, oli eriti levinud 18. sajandi Prantsusmaal, Inglismaal väga iseloomulik kuninganna Anne'i stiilile sisekujunduses.

Viited 

Mööbliesemed
Karlovac

Karlovac on Horvaatia keskosas asuv linn, mis on ühtlasi Karlovaci maakonna halduskeskus.

Viited

Horvaatia linnad
Ellen Mattson

Ellen Mattson (sündinud 22. septembril 1962 Uddevallas) on Rootsi kirjanik.

Üks tema tuntumaid romaane on "Lumi" (Snö, 2001) – ajalooline romaan, mille tegevus toimub 18. sajandi alguses. 

Ta on võitnud kirjandusauhindu, nende seas Svenska Dagbladeti kirjandusauhinna 1998 ja Selma Lagerlöfi auhinna 2011. 

Märtsis 2019 valiti Mattson Rootsi Akadeemia liikmeks.

Rootsi kirjanikud
sündinud 1962
Kohtufotograafia

Kohtufotograafia on fotograafiavahendite ja -võtete süsteem, mida kasutatakse uurimistoimingute käigu ja tulemuste fikseerimisel, operatiiv-jälituslike ülesannete täitmisel ning kohtulike tõendite uurimisel.  

Kohtufotograafia on kohtueelseses menetluses fotograafia võtete ja vahendite süsteem tõendite fikseerimiseks ja hilisemaks uurimiseks kohtueelses menetluses. 

Kohtufotograafias tehakse vahet fotografeerimise eesmärkide ja fotografeeritud ala ulatuse vahel. Sõltuvalt, mida ja kuidas fotografeeritud on käsitletakse kohtufotograafias järgmisi fotografeerimise üldmeetodeid:

Lähtefoto 
Lähtefoto on foto, millel on kujutatud uurimistoimingu piirkonnas olevad hooned, sissepääsuteed, piirded. Lähtefotosid võib vormistada nii joonpanoraamina kui ka ringpanoraamina. Lähtefotosid võib teha rohkem, kui ühe. Reeglina valmistatakse lähtefoto fotograafi silmade kõrguselt. Vajadusel ja võimalusel tuleks lähtefoto teha kõrgemalt haarates fotole suuremat ala ja saavutamaks fotol kolmemõõtmelist efekti. Lähtefoto tegemiseks saab kasutada edukalt drooni tehtud fotot või fotoseeriat;

Üldfoto 

Üldfoto on foto, millel on kujutatud paikkonna või ruumi see osa, kus uurimistoimingut läbi viiakse. Fotol kujutatu hõlmab uuritavate objektide paiknemist teineteise suhtes ja ruumi asjasse puutuvate detailde suhtes. Üldfotosid valmistatakse erinevatest pildistamispunktidest. Üldfoto mõte on anda edasi objektide paiknemine ja seisukord täpselt sellistena nagu nad on uurimistoimingu alustamise hetkel. Enne fotografeerimist midagi ei muudeta. Pärast üldfotode valmistamist paikkonnas või ruumis uurimistoimingus tähtsust omavad esemed varustatakse numbertähistega. Valmistatakse uued üldfotod;

Sõlmfoto 
Sõlmfoto on foto, millel on kujutatud menetluslikult tähtsust omav ese või asjaolu. Sõlmfoto kadreeritakse viisil, kus asjaolu või ese katab kogu pildivälja. Kui ese on tähistatud siis sõlmfoto valmistatakse koos eseme tähisega. Kui tähist eseme fotografeerimise hetkeks ei ole saab tähise esemele juurde panna;

Detailfoto 
Detailfotol on kujutatud üksiku objekti detaile. Detailfotoga antakse edasi pildistatava objekti üld- ja eritunnuseid. Objekti võib liigutada, et oleksid soodsad valgustus- või töötingimused. Vajadusel tehakse objektist mõõtkavafoto.

Kirjandus 
Kriminalistika
Eevalt Turgan

Eevalt Turgan (29. detsember 1909 Tallinn – 25. juuli 1961 Tallinn) oli eesti viiuldaja ja pedagoog.

Lõpetas 1929 Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi ja 1931 Tallinna Konservatooriumi (Johannes Paulseni klassis), täiendas end 1935, 1937 ja 1938 Pariisis Jules Boucherit’ juures.

Ta oli 1931–1944 Vanemuise orkestri kontsertmeister ja Tartu Muusikakooli viiuliõpetaja, viljeles kammermuusikat (moodustas keelpillikvarteti) ja kujundas Tartu muusikaelu. Esines solistina nii kodu- kui välismaal (Prantsusmaal, Soomes, Ungaris, Poolas). Oli 1944 Tallinna Riikliku Konservatooriumi õppejõud. 

Represseeriti nõukogude okupatsioonivõimude poolt 1944, oli aastani 1957 Venemaale välja saadetud. Töötas kontsertmeistri ja dirigendina Magadani muusikateatris.

Eesti viiuldajad
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia õppejõud
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia vilistlased
Tallinna Reaalkooli vilistlased
Eesti represseeritud isikud
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1909
Surnud 1961
Kristo Siimer

Kristo Siimer (sündinud 14. mail 1999 Tallinnas) on eesti laskesuusataja.

Individuaalse maailmakarika debüüdi tegi Siimer 2019. aastal Austrias, Hochfilzenis, 10 km sprindis, saavutades 80. koha .

Viited

Välislingid 

 Kristo Siimer IBU lehel

Eesti laskesuusatajad
Sündinud 1999
Susan Brownmiller

Susan Brownmiller (sündinud 15. veebruaril 1935) on Ameerika Ühendriikide feministlik ajakirjanik, kirjanik ja aktivist.

Tema tuntuim teos on 1975. aastal ilmunud Against Our Will: Men, Women, and Rape ("Meie tahte vastaselt: mehed, naised ja vägistamine"). Raamatus väidab Brownmiller, et mehed kasutavad vägistamist oma domineerimise põlistamiseks ning naiste hirmu all hoidmiseks. New York Public Library valis teose üheks 20. sajandi 100 olulisema teose seast. Tema isiklik arhiiv on hoiul Harvardis, Arthur ja Elizabeth Schlesingeri nimelises Ameerika naiste ajaloo raamatukogus.

Varasem elukäik 
Brownmiller sündis New Yorgis Brooklynis. Lapsena käis ta kaks korda nädalas East Midwoodi juudi kultuurikeskuses õppimas heebrea keelt ja juudi ajalugu. Ta õppis 1952 kuni 1954 stipendiumiga Cornelli Ülikoolis, kuid ei lõpetanud seda. Hiljem õppis ta New Yorgis näitlemist.

Karjäär 
Ta töötas 1959–1960 ajakirja Coronet tegevtoimetaja assistendina, 1961–1962 Albany Reporti toimetajana ja 1963–1964 Newsweeki sisepoliitika toimetuses. 1960. aastate teisel poolel oli ta NBC-TV reporter Philadelphias, kirjutas artikleid The Village Voice'ile ja töötas ABC-TV uudistetoimetuses. Alates 1968 oli ta vabakutseline ajakirjanik ja kirjanik, kelle raamatuarvustused, esseed ja artiklid ilmusid regulaarselt väljaannetes nagu The New York Times, Newsday, The New York Daily News, Vogue, and The Nation.

Teosed 

 Shirley Chisholm: A Biography (Doubleday, 1970)
 Against Our Will: Men, Women, and Rape (Simon and Schuster, 1975)
 Femininity (Linden Press/Simon & Schuster, 1984)
 Waverly Place (Grove Press, 1989)
 Seeing Vietnam: Encounters of the Road and Heart (Harper Collins, 1994)
 In Our Time: Memoir of a Revolution (Dial Press, 1990)
 My City High Rise Garden (Rutgers University Press, 2017)

Ameerika Ühendriikide ajakirjanikud
Ameerika Ühendriikide kirjanikud
Feministid
Sündinud 1935
Heapsort

Heapsort on sortimisalgoritm, mis sarnaneb valiksortimise algoritmiga. Sarnaselt valiksortimisele jagatakse heapsortis massiiv sorteerimata ja sorditud osaks. Sorteerimata massiivi osast luuakse täiuslik kahendkuhi, millelt eemaldatakse suurim liige. Eemaldatud liikmest saab sorditud massiivi osa esimene element. Eemaldamist jätkatakse, kuni massiiv saab sorditud.

Algoritm
Heapsort algoritmis on järgnevad sammud: 
 Loo sisendandmetest täiuslik kahendkuhi.
 Nüüd suurim liige on kuhja juurelement (massiivi esimene element). Eemalda suurim liige asendades see kuhja viimase liikmega (kuhja viimane liige on massiivi sorteerimata osa viimane element). Kuhja suurus vähenes ühe võrra (eemaldatud kuhja suurimast liikmest sai sorditud massiivi osa esimene element). 
 Vaheta juurelement oma suurima väärtusega alamtipuga, kuni kuhi vastab kuhja tingimusele (iga tipu väärtus on alamtippude omast suurem või sellega võrdne).
 Jätka sammust 2, kuni kuhjas on üks liige.

Näide
Olgu { 6, 5, 3, 1, 8, 7, 2, 4 } massiiv, mida tahame sortida. Kõigepealt kuhjastame massiivi ja siis hakkame sortima.

Jõudlus
Kahendkuhja loomise ajaline keerukus on . Juurelemendi oma suurima väärtusega alamtipuga vahetamine, kuni kuhi vastab kuhja tingimusele, on ajalise keerukusega . Kokku tuleb heapsorti ajaliseks keerukuseks . See ajaline keerukus on nii keskmisel kui halvimal juhul.

Heapsorti mahuline keerukus on .

Võrdlus teiste sortimisalgoritmidega
Mestimissortimisel ajaline keerukus nii keskmisel kui halvimal juhul on , mahuline keerukus on aga . Seetõttu eelistatakse heapsorti mestimissortimisele, kui sortimiseks kuluv mälumaht on oluline.

Kiirsortimise keskmiseks ajaliseks keerukuseks on , aga üldiselt on see ikkagi kiirem kui heapsort oma väiksema konstantse teguri tõttu. Kiirsortimise halvimaks ajaliseks keerukuseks on aga  ja halvimaks mahuliseks keerukuseks . Seetõttu on heapsort parem sortimisalgoritm, kui halvim ajaline ja mahuline keerukus on olulised.

Viited

Sortimisalgoritmid
Jalas

. 
Jalas on ülespoole käänatud otsaga puust või rauast aluspind, mis on sõiduvahendi osa ning millel sõiduk (hrl. regi, kelk) aluspinda (hrl. lund või jääd) mööda edasi libiseb.

Jalas oli ka mitmesuguste esemete (näiteks adra, toobri vms) vedamise hõlbustamiseks nende alla kinnitatav laud talumajapidamises.

Viited 
 

Sõidukite osad
Etnograafia
Henn Laanpere

Henn Laanpere (kuni 29. juunini 1936 Henn Laanbeck; 20. mai 1930 – 8. september 1995) oli eesti keemik.

Ta õppis aastatel 1949–1954 Tartu Riiklikus Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas.

Ta töötas õppejõuna Tartu Ülikoolis.

Tegevus NLKP-s
Ta oli alates 1969. aastast Eestimaa Kommunistliku Partei liige.

Teoseid
"Kroom, mangaan ja raud". Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, 1961
Henn Laanpere, Viive Utsal. "Praktiliste tööde valimik anorgaanilisest keemiast. 2. osa". Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, anorgaanilise keemia kateeder, 1966
"Tööstuskeemia. 1. osa: X klassile". Tallinn: Eesti NSV Haridusministeerium, 1979

Viited

Välislingid
Haud Tartu Aleksander Nevski kalmistul

Eesti keemikud
Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna vilistlased
Tartu Ülikooli õppejõud
Eestimaa Kommunistliku Partei liikmed
Eestistatud nimega inimesed
Tartu Aleksander Nevski kalmistule maetud
Sündinud 1930
Surnud 1995
Agu-Tõnis Talvik

Agu-Tõnis Talvik (sündinud 25. septembril 1934) on eesti keemik.

Ta töötas õppejõuna Tartu Ülikoolis.

Teoseid
Talvik, Agu-Tõnis 1974. Orgaaniline keemia. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, orgaanilise keemia kateeder.

Viited

Eesti keemikud
Tartu Ülikooli õppejõud
Sündinud 1934
Saksa Kotka teenetemärk

Saksa Kotka teenetemärk (1943. aastast Saksa Kotka orden) oli Natsi-Saksamaa teenetemärk, mida anti välisriikide kodanikele.

Teenetemärk asutati 1. mail 1937.
Valdemaras Rupšys

Valdemaras Rupšys (sündinud 2. mail 1967 Šiauliais) on Leedu sõjaväelane, kindralleitnant. Ta on 24. juulist 2019 Leedu armee ülemjuhataja.

Leedu sõjaväelased
Sündinud 1967
Tulejutlus

Tulejutlus (paali keeles Ādittapariyāya Sutta) on Buddha jutlus, milles öeldakse: "Kõik põleb" (paali keeles Sabbaṃ bhikkhave ādittaṃ). Vinayapiṭaka järgi oli tulejutlus Buddha kolmas jutlus, mille ta andis mõned kuud pärast virgumist tuhandele kuulajale Gayasisa mäel, Gaya lähedal, Indias. Enne seda oli ta "pannud käima seadmuseratta" ja andnud "isetuse õpetuse".

Tekstid 

Tulejutlus leidub paali kaanoni Saṃyutta-nikāyas (SN 35.28) ning Vinayapiṭakas (I 35).

Paralleelid 

Tule, põlemise, kuumuse ja lõõma kujundeid esineb paljudes tekstides: 
 Upādāna Sutta (SN 12.52): "Nagu põleks kümneid puukoormaid ja loobitaks küttematerjali üha juurde, hoides nõnda väga kaua tuld üleval, just niisamuti keskendumine saavutamisele üksnes suurendab tahtmisi"; 
 Āditta Sutta (SN 22.61): "Ihu põleb, tunded põlevad, mõtted põlevad, ajendid põlevad, meeled põlevad";
 Itivuttaka 93 (KN Iti 93): "On kirelõõm, on põlguse lõõm ja on rumaluse lõõm";
 Loka Sutta (KN, Ud 3.10): "Maailm põleb"; 
 Kukkuḷa Sutta (SN 22.136); 
 Ādittapariyāya Sutta (teine samanimeline, SN 35.235).

Interpretatsioonid 

Kippumise (sanskriti ja paali keeles upādāna) sõna-sõnaline tähendus on 'kütus', 'energia', 'protsessi käigus hoidja') 

Kippumine on budismis oluline tegur, mille põhjuseks on ihad, kiindumused ja tahtmised ja tagajärjeks kannatused. 

"Kippumise kogumist" ehk skandhadest kui kõigi kannatuste põhjusest räägitakse juba seadmuseratta käimapanemises.

Kippumine on sõltuvusliku tekkimise ahela üheksas lüli ja viib paratamatult saamise (bhava), sünni (jāti) ja surmani (jarāmaraṇa).

Seosed 

Tuli, põlemine, kuumus jmt kujundid viitavad paali kaanonis ja theravaadas reeglina kannatusele ja sansaarale. Dukkha ehk kannatus on rahulolematus olemasolevaga, mis nagu "kütab üles" seda olemasolevat olukorda muutma, kuhugi kippuma, midagi ette võtma, tõmblema – ebameeldiva asendamiseks meeldivaga, viha juurest tõmbuma iha suunas jne. Sansaara sümboliks on igavesti pöörlev olemiseratas. Seevastu vaibumine, rahunemine, jahtumine, kustumine jmt kujundid viitavad vabanemisele ja nirvaanale, mille sõnasõnaline tähendus ongi "ära puhutud", nagu õlilambi leek.

Vaata ka 

 Kippumine

Viited

Välislingid 

Aflame. Āditta-pariyāya Sutta (SN 35:28)
Surveying the World (Loka Sutta)
Itivuttaka 93

Budism
Tipitaka
Kapadookia Ülikool

Kapadookia Ülikool (ingl. Cappadocia University) on ülikool, mis asub Mustafapaşa linnas Nevşehiri provintsis Türgiis.

Ülikool on asutatud aastal 2005.

Välislingid
Ülikooli koduleht

Türgi ülikoolid
Papiniidu tänav

Papiniidu tänav on tänav Pärnus.

Tänav algab Papiniidu sillalt ja suundub üldiselt edelasse. Tänav lõpeb tupikuna Mai linnaosas. Papiniidu ristub veel Liivi teega (vasakult), Pae (paremalt), Raudtee (vasakult), Energia (vasakult), Suur-Jõe (paremalt), Riia maantee, Metsa ja Mai tänavaga. 

Tänava pikkus on ligikaudu 2 kilomeetrit. Lõik tänava algusest kuni Liivi teeni on osa Via Balticast.

Hoonestus 

 Papiniidu tn 2a – K-Rauta
 Papiniidu 4 – Espak
 Papiniidu 8 – Kaubamajakas
 Papiniidu 42 – Mai Selver
 Papiniidu 50 – Mai Keskus

Pärnu tänavad
Úpa

Úpa () on jõgi Tšehhi Vabariigis ja Elbe jõe vasakpoolne lisajõgi. Jõgi saab alguse Krkonoše mäestikust 1422 meetri kõrgusel ning ühineb Elbe jõega Jaroměři linna lähedal. Úpa jõe pikkus on 78 kilomeetrit. 

Úpa jõgi voolab läbi mitme linna ja küla, sealhulgas Pec pod Sněžkou, Mladé Buky, Trutnov, Úpice ja Česká Skalice.

Tšehhi jõed
Palu (perekonnanimi)

Palu on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Palu 524 inimesel (244 mehel ja 280 naisel). Perekonnanimede levikult on Palu meeste puhul 207. ja naiste puhul 200. kohal.  Levinuim on see Saare maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 11,83.

Nime kandjaid
Arseni Palu, Eesti sõjaväelane (1912–1997)
Indrek Palu, eesti viiuldaja ja muusikapedagoog (1977–)
Leonora Palu, eesti flötist (1979–)
Oskar Palu, Eesti sõjaväelane (1894–1978)
Peeter Palu, eesti majandustegelane (1942–2008)
Tiit Palu, eesti lavastaja (1970–)
Uno Palu, eesti kergejõustiklane (1933–)
...

Viited 

Eesti perekonnanimed
Antimeetod

Antimeetod (eesliide “anti-” Vana-Kreeka keelest pärinev aktiivne morfeem tähenduses vastu-, vastas-, vastand-) on uute meetodite loomise asemel eksisteerivate meetodite ning nende kasutamiseks vajalike tingimustekriitline vaatlemine, kirjutas muusikateooria professor Kevin Korsyn. Võttena on antimetodoloogia midagi, mida ei saa ülekanda ühelt valdkonnalt teisele. Seega kui kasutada meetodi mõistet pedagoogika valdkonnas ning kui näiteks tantsuõppes on meetodiks mäng siis selleks, et leida antimeetod, peab kahtluse alla seadma kõik selle meetodi töötamiseks vajalikud tingimused. Leitud antimeetodit ei saa üle kanda näiteks keeleõppesse, sest tingimused on seal teistsugused.

Eesti keeles on antimeetodi väljendit kasutanud näiteks eesti kuraator ja kunstikriitik Hanno Soans, kes kirjeldab antimeetodit kui juhuslikult kätte juhutuvate vahenditega tegutsemist.

Antimeetod ja postmeetod 
On kasutatud ka terminit “postmeetod”, kus eesliide “post-” tähendab millegi järgne, kuid terminis “postmeetod” võib seda mõista nii vastandumise (ehk antimeetodina), meetodist loobumise kui ka meetodite segamisena. Anti- või postmeetodi ühe arengu põhjuseks on loetud teadlaste suutmatust leida ühest meetodist olulisi eeliseid teiste ees. Kindla meetodi eelistamise asemel on muud mõjutavamad tegureid- näiteks õpetaja entusiasm või meetodi uudsus.

Viited
Janno Ligur

Janno Ligur (sündinud 13. september 1996 on eesti rallikrossisõitja.

2019. aasta EM-i etapil Lätis sai Super1600 klassis kolmanda koha.

Viited

Välislingid
https://rallikross.ee/eesti-rallikrossi-persoon-janno-ligur-issi-miks-ma-kogu-aeg-viimane-olen/

Eesti motosportlased
Sündinud 1996
Janitšarid

Janitšarid (osmanitürgi keeles يڭيچرى‎ yeñiçeri 'uus sõdur') olid Osmani sultanite eliitväeüksused, kaardivägi, ihukaitsjad ning Euroopa esimene modernne alaline armee. Üksus loodi tõenäoliselt sultan Murad I valitsusajal (1362–1389).

Väeüksus mehitati kristlikest maadest röövitud poisslastest, kes kasvatati üles islami vaimus. Janitšarid olid kuulsad oma hea väljaõppe ning distsipliini poolest. Erinevalt teistest orjadest maksti neile töö eest palka. Neilt oodati täielikku pühendumust sultani kaitsmisele, janitšaridel oli keelatud abielluda ning kaubelda. Seitsmeteistkümnendal sajandil janitšaride värbamisnõudeid lõdvendati, kuna osmanite sõjaväe kogusuurus oli märgatavalt kasvanud. Üksuse hea maine motiveeris paljusid tsiviilisikuid endale seal kohta ostma, sellest tulenevalt vähenes ka janitšaride väljaõppe tase ning toimus nn tsiviliseerumine. Oma algusaastatel olid janitšaride üksused maailma lahinguväljade kardetuimad, kuid lõpuks jäädi vähese uuendusmeelsuse tõttu Lääne-Euroopa innovatsioonile jalgu. Osmanite sõjavägi jäi järk-järgult oma konkurentide omadest maha, kuid kui janitšare taheti kas reformida või ratsanikega asendada, hakkasid nad mässama. Mässud olid mõlemale osapoolele ohvriterikkad ning kui keskvõimul õnnestus oma tahtmine lõpuks peale suruda, oldi ülejäänud Euroopast juba liiga kaugele maha jäädud. Janitšarid saatis 1826. aastal veriselt laiali sultan Mahmud II; nn õnneliku sündmuse käigus hukati neist vähemalt 6000.

Vaata ka
Mamelukid

Viited

Osmanite riigi sõjandus
Väeüksused