joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Połacki rajoon

Połacki rajoon (transkribeerituna Polatski rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Kirdes piirneb rajoon Venemaaga.

Rajooni pindala on 3138 km². 2014. aasta seisuga elas seal 109 016 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal, aga tänapäevased piirid on sel alates aastast 1960. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Adamova, Astroŭščyna, Azina, Babyničy, Baravucha, Ekimańi, Farynava, Harany, Homieli, Juravičy, Małoje Sitna, Pałata, Sałoniki, Zavozierje, Zialonka, Varoničy ja Vietryna külanõukogu.

Halduskeskus on Połacki linn. Lisaks asub rajoonis veel Vietryna alev. Rajooni territooriumil asuvad selle koosseisu mitte kuuluvad Navapołacki linn ja Baravucha alev.

Rajooni suurimaks jõeks on Daugava. Teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Palata ja Ušača. Rajoon asub Połacki madalikul, kõrgused on vahemikus 120–180 meetrit üle merepinna. Suurimad järved on Biełaje, Homiel, Zaščaty, Suja, Turoŭla ja Janova.

2014. aasta seisuga olid elanikest 86,95% valgevenelased, 9,97% venelased, 1,39% ukrainlased ja 1,18% oli teistest rahvustest. 67,92% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 30,33% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 35,33% elanikke, vene keelt aga 60,02%.

Viited

Välislingid 

 Rajooni täitevkomitee kodulehekülg (vene keeles)
 Rajooni kaart

Viciebski oblasti rajoonid
Lexus NX

Lexus NX on Lexuse poolt toodetav väike luksuslik linnamaastur, mida esitleti 2014. aasta kevadel Pekingi autonäitusel, mis oma suuruse poolest jääb Lexus RX-i ja UX-i vahele.

Esimene põlvkond (AZ10; 2014) 
Eesmärk oli pakkuda Lexus RX-ist väiksemat mudelit ning 2014 aastal oli tegu väikseima Lexuse mudeliga. Lexus NX kasutab sama platvormi, mida 4. põlvkonna Toyota RAV4-l ning ka autode teljevahe on sama pikk. 

Disainilt sarnaneb see varem näidatud ideeautoga LF-NX.

Teine põlvkond (AZ20; 2021) 
Lexus NX-i teine põlvkond avalikustati 11. juunil 2021. a.

Viited 

Sõiduautomudelid
Maasturid
NX
Jeep Grand Cherokee

Jeep Grand Cherokee on Jeepi toodetav keskklassi maasturi mudel, mida valmistatakse aastast 1993. Erinevalt paljudest teistest maastikuautodest, mis on ehitatud raamile, on Grand Cherokee olnud alati kandevkerega auto.

Esimene põlvkond (ZJ; 1993) 
Esimese põlvkonna Grand Cherokeed esitleti 1992. aastal 1993. aasta mudelina ning tegu oli luksusmaasturite segmenti mõeldud autoga.

Teine põlvkond (WJ/WG; 1999) 
Autot tutvustati 1998. aasta septembris kui 1999. aasta mudelit. Euroopa turul müüdava mudeli tähiseks oli WG, USA turu mudelil WJ.

Kolmas põlvkond (WK; 2005)

Neljas põlvkond (WK2; 2011) 
Neljanda põlvkonna Grand Cherokee mudelitähisega WK2 on tootmises 2011. aastast.  

2014. aastal kutsuti Grand Cherokee ja selle sõsarmudel Dodge Durango parandusse pidurivõimendi roostetamise ohu tõttu ning kokku osales tagasikutsumiskampaanias 870 000 autot.

Jeep Grand Cherokee SRT8

Jeep Grand Cherokee SRT8 on Grand Cherokee võimsaim V8 mootoriga versioon. Selle konkurendid on Euroopa autodest Audi Q7, Mercedes M-klass, BMW X5M. SRT8 on nende 500-hobujõulistest mudelitest odavam, aga peaaegu sama kiire. See oli 2011. aastal kõige võimsam Jeep läbi aegade. Mootor on 6,4-liitrine ja sellel ei ole ülelaadimist. Sellel autol on 5 sõidurežiimi: track, sport, auto, snow ja tow. Kõigi rataste rehvimõõt on 295/45 ZR 20.

Viited 

Grand_Cherokee
Sõiduautomudelid
Maasturid
Sianno rajoon

Sianno rajoon on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis.

Rajooni pindala on 1966 km². 2014. aasta seisuga elas seal 23 133 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Bahdanava, Bahušeŭski, Bielica, Chodcy, Kakoŭčyna, Maškany, Niamojta ja Studzionka külanõukogu.

Halduskeskus on Sianno linn. Teine tähtsam asula on Bahušeŭski alev.

Rajoon asub suuremalt jaolt Orša kõrgustikul, osalt ka Łučosa madalikul. Kõrgeim koht on Papina küla lähistel (263 meetrit). Madalaim koht asub Sierakarotnia järve ääres Rybnaje külas (154 meetrit). Teised suuremad järved on Sianno, Bahdanaŭskaje, Biarozaŭskaje ja Kičyna.

2014. aasta seisuga olid elanikest 94,21% valgevenelased, 4,31% venelased ja 1,48% oli teistest rahvustest. 79,49% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 19,29% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 50,25% elanikke, vene keelt aga 44,94%.

Viited

Välislingid 

 Rajooni täitevkomitee kodulehekülg (vene keeles)
 Rajooni kaart

Viciebski oblasti rajoonid
Kristjan Moora

Kristjan Moora (sündinud 18. augustil 1964 Tallinnas) on kolonelleitnant, 2011–2015 Kaitseliidu Saaremaa maleva pealik.

Ta on lõpetanud Tallinna Reaalkooli 1982. aastal ja Tartu Ülikooli bioloogia erialal 1989. aastal.

Viited

Kaitseliidu Saaremaa maleva pealikud
Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1964
Tallinna Reaalkooli vilistlased
2M-3

2M-3 (vene k: 25-мм спаренное универсальное орудие 2М-3) on Nõukogude Liidus valmistatud universaalne sõjalaeva kaheraudne automaatkahur. On moraalselt vananenud, kuid seni veel vähesel määral kasutusel.

Taktikalis-tehnilised andmed 
 Kaliiber: 25,4 mm (= 1 toll)
 Raua pikkus: 2000 mm (= 79 kaliibrit)
 Raudade arv: 2
 Vintsoonte arv rauas: 12
 Mürsu algkiirus: 890 m/s
 Laskekiirus: 270–300 lasku/min (x2)
 Tõstenurk: –10...+85°
 Laskesektor: 360° (sõltuvalt laeva ehitusest)
 Torni soomusseina paksus: 4 mm
 Efektiivne laskekaugus: pinnasihtmärk – 2500 m, õhusihtmärk – 1700 m
 Sihikuline laskekaugus: 3000 m
 Mürsu maksimaalne lennukaugus: kuni 4500 m
 Padrunlasu kaal: 0,672 kg
 Mürsu kaal: 0,281 kg
 Salve maht: 65 padrunlasku (x2)
 Sihik: mehaaniline sihik KMT-25
 Süsteemi kogukaal tühjalt: 1515+ kg
 Meeskond: 2 (sihtur, laadur)

Kirjeldus 
Kahur on mõeldud nii pinna- kui ka õhusihtmärkide vastu ja pigem enesekaitse eesmärgilisena väiksematele sõjalaevadele ja vajadusel ka tsiviillaevadele. On üldiselt lihtsa ehitusega. Pöörlev torn paikneb silindrikujulisel alusel, mida on lihtne tekile või muule pinnale paigaldada. Jõesõjalaevadele on valmistatud pisut sissepoole kallutatud kujuga torniseina ülaservaga versiooni. Kahurid (automaadid) paiknevad pralleelselt teineteise kohal. Padrunlaskemoona etteandmine toimub lindist. Sihtimisel on võimalik nii elektriline- kui ka käsijuhtimine. Elektrilisel juhtimisel liigub kahur sekundiga pea 3 korda kiiremini, kui käsijuhtimisel. Rauad on õhkjahutusega ja kipuvad laskmisel üle kuumenema. Salve laadimiseks kuluva 15 sekundi jooksul, mis mõeldud ka jahtumiseks, tuleb raudu tegelikult jahutada täiendavalt veega, mida on lastud peale otse voolikust. Sihik on mehaaniline ringikujuline visiirsihik, mis on nii pinna- kui ka õhusihtmärkidele. Sihtmärgi maksimaalne võimalik kiirus sihikule võtmiseks on 150 m/s.

Ajalugu 
Kahur 2M-3 töötati välja Nõukogude Liidus aastail 1947–1953. Peakonstruktor oli Harõkin. Eelkäija oli 1944–1945 valmistatud üheraudne 25 mm kahur 84-KM. 2M-3 katsetustel oli algul suuri probleeme vastupidavusega, kuid need ületati lõpuks ja kahur võeti ametlikult mereväe relvastusse 5. märtsil 1953. Peagi töötati välja parandatud versioon 2M-3M, mille relvadel on ümberlaadimiseks ära kasutatud lisaks tagasilöögi energiale ka püssirohugaase ja raud on pisut pikem.

1952–1957 toodeti 2M-3-sid juba üle 1600 eksemplari. Samuti valmistati versioon 2M-8 allveelaevadele, kuid see ei leidnud pikalt kasutust. Süsteem oli Nõukogude Liidus relvastuses vähemalt 30 eri klassi sõjalaeval. Lisaks eksporditi seda teistesse sotsialismileeri riikidesse. Ida-Saksamaal oli relvastuses isegi veoauto IFA W-50 veokasti kinnitatuna.

Tootmine lõpetati 1984. Järeltulijaks võib lugeda automatiseeritud juhtimisega kaheraudseid automaatkahureid AK-230.

Taasiseseisvunud Eestis on (või on olnud) automaatkahurisüsteem kasutusel erinevatel Eesti Piirivalve- ja mereväe laevadel.

Välislingid 
 Kahurisüsteemi iseloomustus 

Laevakahurid
Nõukogude Liidu relvad
Venemaa relvad
Sitka

Sitka (tlingiti keeles Sheetʼká, vene keeles Ситка) on linn ja maakond Ameerika Ühendriikide Alaska osariigis. Linn asub Baranofi saare lääneosas.

Sitkas elas 2013. aastal 9020 inimest. Linn asub saarel ning sinna pääseb ainult lennuki või laevaga.

Ajalugu

Sitka ala asustasid põlisameeriklaste tlingitite esivanemad juba 10 000 aastat tagasi.

Majandus 
Linna kaks suuremat tööandjat on South East Alaska Regional Health Consortium, kus töötab 482 inimest, ja Sitka School District, kus töötab 250 inimest. Kõige rohkem inimesi saab elatist mereandidest. Töötute protsent on 6,9. Aasta keskmine sissetulek on 62 024 USA dollarit. Elektrienergiat saadakse paisjärvedele Blue Lake ja Green Lake rajatud elektrijaamadest. Sitka sadam on suuruselt kuues kalasadam Ameerika Ühendriikides.

Viited

Välislingid

 Sitka linna kodulehekülg

Alaska linnad
Sadamalinnad
Fornjot (kuu)

Fornjot (teise nimega Saturn XLII, esmase ajutise nimega S/2004 S 8) on Saturni kaaslane ja planeedi teiste kaaslastega võrreldes kaugeim kuu. Selle kuu avastasid 4. mail 2005 Scott Sheppard, David Jewitt, Jan Kleyna ja Brian Marsden, kes määrasid kindlaks selle kuu olemasolu vaatluste põhjal, mis tehti ajavahemikus 12. detsember 2004 kuni 11. märts 2005.

Fonjoti läbimõõt on umbes 6 kilomeetrit ja ta tiirleb ümber Saturni keskmisel kaugusel 23 609 000 km, tehes tiiru ümber Saturni 1354 päevaga. Ta tiirleb Saturni pöörlemisele vastassuunas. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 168° (Saturni ekvaatori tasandi suhtes 160°). Orbiidi ekstsentrilisus on 0,186.

Fornjot sai nime skandinaavia mütoloogiasse kuuluva hiiu Fornjóti järgi.

Saturni kuud
S/2006 S 3

S/2006 S 3 on Saturni looduslik kaaslane. Selle kuu avastajateks on Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid ta olemasolust 26. juunil 2006 vaatlusandmete põhjal, mida koguti ajavahemikul jaanuarist aprillini aastal 2006.

S/2006 S 3 on umbes 6 kilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 21 076 300 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1142,366 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 150,8° (128,8° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,4710.

Välislingid
 Institute for Astronomy Saturn Satellite Data
 MPEC 2006-M45: Eight New Satellites of Saturn (andmeid)

Saturni kuud
S/2004 S 7

S/2004 S 7 on Saturni looduslik kaaslane. Selle kuu avastajateks on Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid ta olemasolust 4. mail 2005 vaatlusandmete põhjal, mida koguti ajavahemikul 12. detsember 2004 kuni 8. märts 2005.

S/2004 S 7 on umbes 6 kilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 20 999 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1140,24 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 166° (166° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,5299.

Viited

Välislingid
 Institute for Astronomy Saturn Satellite Data
 MPEC 2005-J13: Twelve New Satellites of Saturn (andmeid)

Saturni kuud
S/2007 S 3

S/2007 S 3 on Saturni üks kuudes. Selle kuu avastajateks on Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid ta olemasolust 1. mail 2007 vaatlusandmete põhjal, mida koguti ajavahemikul 18. jaanuar kuni 19. aprill 2007.

S/2007 S 3 on umbes 5 kilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 20 518 500 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal ligikaudu 1100 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 177,22° ja ekstsentrilisus 0,130.

Välislingid
 Institute for Astronomy Saturn Satellite Data
 MPEC 2007-J09: S/2007 S 2, S/2007 S 3 (andmeid)

Saturni kuud
S/2004 S 12

S/2004 S 12 on Saturni looduslik kaaslane. Selle kuu avastajateks on Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid ta olemasolust 4. mail 2005 vaatlusandmete põhjal, mida saadi ajavahemikul 12. detsembrist 2004 kuni 9. märtsini 2005

S/2004 S 12 on umbes 5 kilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 19 906 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1048,541 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 164° (162° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,396.

Välislingid
 Institute for Astronomy Saturn Satellite Data
 MPEC 2005-J13: Twelve New Satellites of Saturn (andmeid)

Saturni kuud
S/2004 S 17

S/2004 S 17 on üks Saturni mitmest kaaslasest. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid ta olemasolust 4. mail 2005 vaatlusandmete põhjal, mida koguti ajavahemikul 13. detsembrist 2004 kuni 5. märtsini 2005.

S/2004 S 17 on umbes 4-kilomeetrise diameetriga ja tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 19 099 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 985,453 päeva (natuke rohkem kui 2,5 Maa aastat). Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 167° (162° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,226.

Välislingid
 Institute for Astronomy Saturn Satellite Data
 Jewitt's New Satellites of Saturn page
 MPEC 2005-J13: Twelve New Satellites of Saturn (andmeid, efemeriidid)

Saturni kuud
Kari (kuu)

Kari (teise nimega Saturn XLV) on Saturni looduslik kaaslane. Selle kuu avastajateks on Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid ta olemasolust 26. juunil 2006 vaatlusandmete põhjal, mida koguti ajavahemikul 2006. aasta jaanuarist märtsini. Esmaseks ajutiseks nimeks pandi sellele kuule S/2006 S 2. 2007. aasta aprillis pandi talle skandinaavia mütoloogiast võetud nimetus Fornjóti poja, tuule personifikatsiooni Kári järgi.

Kari on umbes 7 kilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 22 305 100 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1243,71 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 148,4° (151,5° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,3405. Pöörlemisperioodiks on ta määratud 7 tundi ja 42 minutit.

Välislingid
 MPEC 2006-M45: Eight New Satellites of Saturn (andmeid)
 Denk, T., Mottola, S. (2013): Irregular Saturnian Moon Lightcurves from Cassini-ISS Observations: Update. Abstract 406.08, DPS conference 2013, Denver (Colorado) (sünoodilisest perioodist)

Saturni kuud
Bestla (kuu)

Bestla ehk Saturn XXXIX (esialgne tähis S/2004 S 18) on üks Saturni kaugematest kaaslastest. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 4. mail 2005, tehes seda vaatlusandmete põhjal, mida koguti ajavahemikus 13. detsembrist 2004 kuni 5. märtsini 2005. 2007. aasta aprillis sai kuu nime Skandinaavia mütoloogiast võetud hiiu Bestla järgi, kes on Odini ema.

Orbiit 
Bestla on ligikaudu 7 kilomeetrise diameetriga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 20 192 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub sellel ligikaudu 1088 ööpäeva. Orbiidi kalle ekliptika suhtes on 147° (Saturni ekvaatori suhtes 151°) ja ekstsentrilisus 0,5176. 2005. aasta vaatlused viitasid, et Bestla orbiit on suure ekstsentrilisusega (0,77). Sarnaselt mitmete teiste Saturni kaugemate kuudega on Bestla ekstsentrilisus natuke perioodiliselt varieeruv Kozai mehhanismi tõttu.

Viited

Saturni kuud
Surtur (kuu)

Surtur (ka Saturn XLVIII) on Saturni üks kaaslastest. Selle kuu avastajateks on Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid ta olemasolust 26. juunil 2006, vaatlusandmete põhjal, mida saadi 2006. aasta jaanuaris ja aprillis. Esmaseks ajutiseks nimeks sai see kuu S/2006 S 7 ning nimetati hiljem ümber skandinaavia mütoloogiast võetud hiiu nimega "Surtr".

Surtur on umbes 6-kilomeetrise diameetriga ja tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 22 243 600 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1238,575 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 166,9° (148,9° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,3680.

Välislingid
 Institute for Astronomy Saturn Satellite Data
 MPEC 2006-M45: Eight New Satellites of Saturn (andmeid)

Saturni kuud
Orša rajoon

Orša rajoon  on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Halduskeskus on Orša linn, mis ametlikult rajooni koosseisu ei kuulu. Lisaks asuvad rajooni territooriumil veel Orša linnale alluvad Barańi linn ja Balbasava alev. Rajooni koosseisu kuuluvad Kopyśi alev ja Arechaŭski alev, selle loodeosas asub mitmete arhitektuurimälestistega Smalany asula.

Rajooni pindala on 1668 km². 2014. aasta seisuga elas seal 31 132 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal, aga tänapäevased piirid on sel alates aastast 1960. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Andrejeŭščyna, Arechaŭski, Babiničy, Barzdoŭka, Krapiŭna, Miežava, Piščałava, Smalany, Zabałaćcie, Zadroŭje, Zubava, Zubrevičy, Vuście ja Vysokaje külanõukogu.

Rajooni suurimaks jõeks on Dnepr. Teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Aršyca, Adroŭ, Lešča ja Vydryca. Rajoon asub  suuremas osas Orša kõrgustikul, kõrgeim koht asub Stajki küla lähistel (237,5 m). Madalaim koht ulatub 146 meetrit üle merepinna. Suurimad järved on Vialikaje Arechaŭskaje ja Dzievinskaje.

2014. aasta seisuga olid elanikest 92,01% valgevenelased, 5,99% venelased ja 2% oli teistest rahvustest. 69,05% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 29,47% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 37,18% elanikke, vene keelt aga 59,45%.

Viited

Välislingid 

 Rajooni täitevkomitee kodulehekülg (vene keeles)
 Rajooni kaart

Viciebski oblasti rajoonid
Kensa talu kalmistu

Kensa talu kalmistu on kalmistu Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Valasti külas Paide linnas Järva maakonnas.

Kalmistu rajati Kensa A184 talu maadele, selle omanik oli perekond Ende, ka maetud on pärit nende sugukonnast. Kalmistule on praegu teadaolevalt maetud 5 inimest, viimati 1954. aastal.

Tähelepandav on, et linnulennult umbes 1,9 km kaugusel idas asub Madis-Juhani talu kalmistu. Ka kihelkonnakalmistud Järva-Jaanis on sealt veel umbes 3–4 km kaugusel. Seega pole siin erakalmistu rajamises arvatav põhjus mitte kaugus kihelkonnakalmistust, vaid isikutevahelised vastuolud ja omavaheline rivaliteet.

Kesna talu kalmistule maetuid
1937 – Jaan Ende (18. august 1860 – 24. jaanuar 1937), taluperemees
Eduard Ende 1890–1944
Juuli Rooba 1893–1946
Ann Ende 1857–1951
Johanna Ende 1900–1954

Kirjandus
Taavi Pae. "Kensa talu kalmistu". – Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
Taavi Pae. Kalmistud. // Järvamaa 2. Koostajad Taavi Pae, Henn Sokk. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2009. Lk 466
Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 44

Järva-Jaani kihelkonna kalmistud
Paide linn
Järva maakonna kalmistud
Eesti talukalmistud
Honda CR-V

Honda CR-V on Jaapani autotootja Honda toodetav maastur, mille esimest põlvkonda esitleti 1996. aastal ja mida on toodetud viie põlvkonna vältel.

Neljas põlvkond (2011) 
4. põlvkonna CR-V-d esitleti 2011. aasta Los Angelese autonäitusel.

Seda autot müüdi 2014. aasta märtsis Eestis 80 tükki ning CR-V on olnud erinevate põlvkondade vältel ka Eesti sõiduautode müügiedetabelite tipus.

Viies põlvkond (2016) 
Ka 2021. aasta seisuga veel tootmises olevat 5. põlvkonna Honda CR-V-d esitleti 2016. aasta Detroiti autonäitusel. CR-V on ehitatud samale platvormile mis 10. põlvkonna Honda Civic.

Viited 

Autod
CR-V
Sõiduautomudelid
Škoda Octavia

Škoda Octavia on Škoda Auto poolt toodetav sedaan ja universaal (Combi), mis on tootmises alates 1996. aastast. 

Nii sedaanist kui ka universaalist on erinevate põlvkondae jooksul tehtud ka võimsaimat versiooni, mis kannab nime RS. Tänaseks on tootmises 4. põlvkonna Škoda Octavia.

1. põlvkond (Typ 1U) 
Esimese põlvkonna Škoda Octaviat esitleti 1996. aasta novembrikuus äsja uuendatud Mladá Boleslavis asuvas Škoda tehases.

2. põlvkond (Typ 1Z) 
2. põlvkonda hakati tootma 2004. Sellel oli suur pakiruum, hea vastupidavus ja lai mudelivalik, aga suur sisemüra.

Škoda Octavia Scout 
Škoda Octavia Scout on Škoda Octavia maasturlikuma välimusega eriversioon, mida on toodetud alates teise põlvkonna mudelist. 

Seda eristavad tavamudelist mustast plastist rattakoopa servad ja hõbedased iluliistud kaitseraua alaosas. Scouti maastikusuutlikkus on parem kui rivaalidel, milleks on Opel Insignia Country Tourer ja Volkswagen Passat Alltrack. Tavamudeliga võrreldes on selle mudeli kliirens 33 mm kõrgem (tavamudelil 14 cm, Scoutil 17,3 cm). Subaru Outbacki kliirens on küll kõrgem, aga näiteks Honda CR-Vl on madalam kliirens.

3. põlvkond (Typ 5E)
3. põlvkonda hakati müüma 2013. Octaviat müüdi 2014. aasta märtsis Eestis 76 tükki.

2017. aasta tõi kaasa mudeliuuenduse, mille käigus sai Octavia kaheosalised esituled.

4. põlvkond (NX) 
Neljanda põlvkonna Octaviat esitleti Prahas 11. novembril 2019 aastal ning esimesed autod jõudsid klientideni 2020. aasta suvel. Nagu ka Seat Leon ja Volkswagen Golf, on uus Octavia ehitatud VW Grupi MQB Evo platvormile. 
Octavia
Sõiduautomudelid
Tałačyni rajoon

Tałačyni rajoon (transkribeerituna Talatšõni rajoon) on rajoon Viciebski oblastis Valgevenes.

Rajooni pindala on 1499 km². 2014. aasta seisuga elas seal 26 280 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Abolcy, Aziercy, Kochanava, Sierkavicy, Słaŭnaje, Tałačyni, Vałosava ja Voŭkavičy külanõukogu.

Halduskeskus on Tałačyni linn. Teine tähtsam asula on Kochanava alev. Rajoonis asub veel iidne piirkondlik keskus Druck.

Rajoon asub põhiliselt Orša kõrgustikul. Kõrgeim koht on Sierkavicy küla lähistel (255 meetrit). Tähtsamad jõed on Dnepri lisajõed Druć ja  Adroŭ.

2014. aasta seisuga olid elanikest 92,05% valgevenelased, 5,46% venelased ja 2,49% oli teistest rahvustest. 77,01% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 20,21% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 43,11% elanikke, vene keelt aga 48,38%.

Välislingid 

Rajooni täitevkomitee kodulehekülg (vene keeles)
Rajooni kaart

Viciebski oblasti rajoonid
Janusz Gajos

Janusz Jerzy Gajos (sündinud 23. septembril 1939 Dąbrowa Górniczas) on poola näitleja.

Ta lõpetas 1965. aastal Łódźi Riikliku Filmikooli. Seejärel asus ta tööle Łodzi Stefan Jaraczi nimelises Teatris. Gajos mängis teleseriaalis "Neli tankisti ja koer" Jan Kos'i (Janeki) rolli (1966–1970). 1970. aastal kolis ta Varssavisse, kus töötas näitlejana mitmes teatris. Alates 2003. aastast on ta Varssavis Rahvusteatri näitleja. Janusz Gajos on mänginud paljudes filmides.

Viited

Välislingid

Poola näitlejad
Sündinud 1939
Toyota Auris

Toyota Auris oli Toyota toodetav väikeauto, mis kasvas välja Toyota Corollast. Tegu oli luukpära ja teise põlvkonna puhul ka universaalkerega (Touring Sports) autoga. Aurist toodeti kaks põlvkonda, Toyota Corolla nime kasutati sel ajal ainult sedaankerega autode juures.

Esimene põlvkond (2006) 
Esimene põlvkond ehitati E150 seeria Corolla baasil ning seda esitleti 2006. aasta Pariisi autonäitusel ning samal aastal algas ka tootmine. Keretüüpidest olid saadaval kolmeukseline ja viieukseline luukpära.

Auris Hybrid 
2010. aastal lisandus valikusse ka hübriidajamiga Auris HSD, mis kasutas Toyota Priusega sama jõuallikat ja akupakki. Aurise hübriid varustati 1,8-liitrise bensiinimootoriga, millel 73 kW (99 hj) ja elektrimootoriga, millel 60 kW (82 hj). Kahe mootori maksimaalne võimsus on 100 kW (136 hj) ja pöördemoment 207 Nm.  Paraku on hübriidil pagasiruumi maht 75 liitrit väiksem kui sisepõlemismootoriga Aurisel.

Teine põlvkond (2013) 
Teist põlvkonda esitleti 2012. aasta Pariisi autonäitusel ja müük Euroopas algas 2013. aastal. Kasutusel oli uuema, E180 seeria Toyota Corolla platvorm. 

Keretüüpidest oli saadaval viieukseline luukpära ja universaal Touring Sports. 

2014. aasta märtsis müüdi Eestis 57 Aurist.

Järgmise, 2018. aastal esitletud põlvkonna puhul kasutas Toyota taas Corolla nime ka luukpärade ja universaalide tähistamiseks ning pärast seda Aurise nime Toyota audel enam Euroopa turul ei kasutatud.

Viited

Auris
Sõiduautomudelid
Peugeot 108

Peugeot 108 on Peugeot' pool toodetav väike linnaauto, mida esitleti 2014. aasta Genfi autonäitusel ning see jagab platvormi ja tehnikat Citroën C1 ja Toyota Aygoga.

Peugeot 2014. aastast toodetava mudeli 108 disainis on arvestatud põhimõttega, et auto oleks kompaktne, isikupärane, mugav ja keskkonnasõbralik. Peugeot 108 jaoks saab valida nelja ökonoomse kolmesilindrilise mootori seast. Kõige säästlikum neist paiskab õhku 88 g CO2/km. 

Peugeot 108-l on nutikas Mirror Screen süsteem (töötab 7-tollisel ekraanil), mis võimaldab auto kasutajal ühendada oma nutitelefoni autoga, kasutades mugavalt kõiki telefonirakendusi. Mirror Screeni süsteemiga töötavad Android, RIM, Windows ja iOS operatsioonisüsteemi kasutavad nutitelefonid. 

Peugeot 108 on saadaval kolme- ja viieukselisena ning kahes versioonis: klassikalise kõvakatusega ja pehme tekstiilkatusega poolkabrioletina. Lisaks on võimalik valida kolme värvi vahel sisekujunduses ning varieerida väliste ja sisemiste dekoratiivsete detailidega, et muuta auto isikupäraseks. 
2021. aastal lõpetati Peugeot' 108 ja Citroën C1 tootmine ja autodele järgmist põlvkonda ei plaanita seoses PSA ja FCA liitumisega.

Viited 

108
Sõiduautomudelid
Toyota RAV4

Toyota RAV4 on Toyota toodetav väiksem maastur. RAV4 oli esimene kompaktne linnamaastur turul, mida esitleti 1994. aastal ja seda on toodetud viie põlvkonna vältel.

Esimene põlvkond (XA10, 1994) 
Esimese põlvkonna RAV4 oli saadaval 3- ja 5-ukselisena ning auto loomiseks kasutati Carina ja Corolla detaile.

RAV4 EV 
Lisaks toodeti esimest põlvkonda väikeses mahus (u 1500 tk) ka elektriautona, mis kandis nime RAV4 EV.

Teine põlvkond (XA20, 2000) 
Teine põlvkond jõudis müüki 2000. aasta juulikuus,

Kolmas põlvkond (XA30, 2005) 
3. põlvkonna RAV4 oli ehitatud uuele platvormile ning seda esitleti 2005. aasta Fraktfurdi autonäitusel.

Neljas põlvkond (XA40, 2012) 
4. põlvkonna RAV4 ei olnud enam eelmistele mudelitele iseloomulikku küljele avanevat tagaluuki, vaid see oli asendatud tänapäevasema üles avaneva tagaluugiga.

RAV4-sid müüdi Eestis 2014. aasta märtsis 48 tükki.

Viies põlvkond (XA50, 2018) 
5. põlvkonna esitlus toimus 2018. aasta New Yorgi autonäitusel. See on ehitatud GA-K platvormile, mida kasutab ka 8. põlvkonna Toyota Camry ja 7. põlvkonna Lexus ES.  

Mootorivalikus enam diiselmootorit pole ning saadaval on bensiinimootor ning bensiinimootoritega töötavad hübriid ja pistikuhübriid. 

AMTELi andmetel müüdi Eestis 2020. aasta septembris 95 RAV4 ning tegu oli kõige suurema läbimüügiga sõiduautoga septembris.

Viited 

Autod
RAV4
Sõiduautomudelid
Toyota Avensis

Toyota Avensis oli Toyota kesk/suurema klassi sedaan, luukpära ja universaal. Seda toodeti kolm põlvkonda. Tegu oli Euroopa turu jaoks toodetud Toyota Carina E järeltulijaga. Toyota Avensist toodeti Suurbritannias Derbyshire'i Toyota tehases.  

Seitsmekohaline mahtuniversaal Avensis Verso kasutas erinevat platvormi ning neid autosid toodeti Jaapanis.

1. põlvkond (T220) 

Tootmisaastad 1997-2002. Esimese põlvkonna Avensis oli kõrgelt hinnatud kui kvaliteetselt ehitatud ja vastupidav auto. 

Esimese mudeliuuenduse sai Avensis 2000. aastal, mille käigus muutus muudeti esi- ja tagatulesid ning ka mootorivalikut. Saadaval oli sedaan, 5-ukseline luukpära ja universaalkere.

Avensis Verso 
2001. aastal esitleti 7-kohalist mahtuniversaali Avensis Verso.

2. põlvkond (T250) 

Tootmisaastad 2003–2009 ning sarnaselt esimesele põlvkonnale, oli saadaval kolm erinevat keretüüpi.

Mudeliuuendus tehti 2006. aastal, mille käigus muudeti iluvõre disaini, salongi materjale ning kõige olulisem uuendus oli uus 92 kW D-4D 2,0-liitrine diiselmootor.

3. põlvkond (T270) 

Tootmisaastad 2009–2018 ning keretüüpidest olid nüüd saadaval ainult sedaan ja universaal.  

Esimene mudeliuuendus tehti Avensisele 2012. aastal kui muudeti esimest iluvõre ja tagatulesid.  

Teine mudeliuuendus 2015. aastal oli mahukam ning sisaldas uusi esi- ja tagatulesid, uut uhkema olekuga salongi, Toyota Safety Sense juhiabisüsteeme ning 2,0-liitrine diiselmootor vahetati välja 1,6-liitrise diisli vastu, mis oli BMW poolt välja arendatud ja Toyota poolt kohandatud mootor. 

Avensise asendajaks sai taas Euroopa turule müügile toodud Toyota Camry.

Välislingid

Autod
Avensis
Sõiduautomudelid
Simon Keller

Simon Keller on USA filosoof. Ta on alates 2009. aastast Victoria Ülikooli (Wellington) kaasprofessor.

Ta tegeleb peamiselt eetika, poliitikafilosoofia ja metafüüsikaga.  

Ta sai 1997 Monashi Ülikoolist bakalaureusekraadi nii psühholoogias kui ka filosoofias, 1999 Princetoni Ülikoolist magistrikraadi filosoofias ning 2002 Princetoni Ülikoolist doktorikraadi. Doktoritöö kannab pealkirja "On Welfare", juhendajad olid David Lewis ja Peter Singer.

Publikatsioonid
 How do I love thee? Let me count the properties. – American Philosophical Quarterly, 2000, 37, lk 136–173.
Presentism and Truthmaking. – Dean Zimmerman (toim). Oxford Studies in Metaphysics, kd I, Oxford University Press 2004, lk 83-104.
Welfare and the Achievement of Goals. – Philosophical Studies, 2004, 121:1, lk 27-41.
Friendship and Belief. – Philosophical Papers, 2004, 33:3, lk 329-351.
Patriotism as Bad Faith. – Ethics, 2005, 115:3, lk 563-592.
Four Theories of Filial Duty. – Philosophical Quarterly, 2006, 56:223, lk 254-274.
Virtue Ethics is Self-Effacing. Australasian Journal of Philosophy, 2007, 85:2, lk 221-232.
Are Patriotism and Universalism Compatible? – Social Theory and Practice (erinumber "Virtue and Social Diversity"), 2007, 33:4, lk 609-624. 
How Patriots Think and Why It Matters. – Aleksandar Pavković, Igor Primoratz (toim). Patriotism: Philosophical and Political Perspectives, Aldershot: Ashgate 2007, lk 63-74.
Making Nonsense of Loyalty to Country. – Boudewijn de Bruin, Christopher S. Zurn (toim). New Waves in Political Philosophy, Basingstoke: Palgrave MacMillan 2008, lk 87-104.The Limits of Loyalty, Cambridge University Press 2007.
Welfarism. – Philosophy Compass, 2009, 4:1, lk 82-95.
Welfare as Success. – Nous, 2009, 4:34, lk 656-683.Partiality, Princeton University Press 2013
 Worldly Citizens: Civic Virtue without Patriotism. – Gillian Brock (toim). Cosmopolitanism versus Noncosmopolitanism, Oxford University Press 2013, lk 239-254
Simon Keller, John Kleinig, Igor Primoratz. Patriotism: A Philosophical Debate'', Wiley Blackwell, ilmumas 2014

Tunnustused
2009 Ameerika Filosoofiaassotsiatsiooni raamatuauhind raamatu "The Limits of Loyalty" eest

Välislingid
Tutvustus Victoria Ülikooli saidil
Koduleht Victoria Ülikoolis

Ameerika Ühendriikide filosoofid
Sünniaeg puudub
Klassikatähed 2014

"Klassikatähed 2014" oli Eesti Televisiooni saatesarja "Klassikatähed" 2014. aastal eetrisse läinud teine hooaeg, kus võistlesid noored klassikalise muusika interpreedid.

9. märtsil 2014 alustasid võistlemist klarnetist Taavi Orro, flötist Anni Ruugla, pianist Jakob Teppo, saksofonist Rene Laur, viiuldaja Katariina Maria Kits, akordionist Henri Zibo (noorim osaleja, 17-aastane), flötist Pipilota Neostus ja sopran Elina Netšajeva.

Võistlus "Klassikatähed 2014" koosnes kuuest televooru otsesaatest Eesti Televisioonis ja 26. märtsil Estonia kontserdisaalis toimunud kontserdivoorust. Võistluse lõpetas 16. aprillil Estonia kontserdisaalis toimunud finalistide galakontsert.

13. aprillil toimunud finaalsaatesse jõudsid Katariina Maria Kits, Henri Zibo ja Elina Netšajeva. Žürii hääletuse võitis Henri Zibo, publiku häälte lisamisel võitis võistluse Katariina Maria Kits.

Võistluse voorud
 I televoor / 9. märts 2014 "Virtuoosne tulevärk" – võistleja esitas ühe kuni 3-minutise virtuoosse pala või katkendi.
 II televoor / 16. märts 2014 "Unustamatu meloodia" – võistleja esitas ühe kuni 3-minutise meloodilise pala.
 III televoor / 23. märts 2014 "Koos superstaariga" – võistleja esitas ühe kuni 3,5-minutise teose koos partneriga.
 Kontserdivoor / 26. märts 2014 – võistleja esitas kuni 15-minutise vabalt valitud kontserdikava, mis erines televoorudes mängitavast kavast.
 IV televoor / 30. märts 2014 "Parafraas" (töötlus) – võistleja esitas kahe tuntud pala töötlused – üks töötlus klassikalisest muusikast, teine popmuusikast. Töötluste kestused olid vastavalt kuni 2,5 minutit ja 1,5 minutit. 
 V televoor / 6. aprill 2014 "Raamist välja" (sünergia kunstiliikide vahel) – esimeseks sai võistleja valida endale meelepärase filmikatkendi korraldaja poolt etteantud katkendite seast. Võistleja valis ja esitas katkendile sobiva meeleoluga muusika. Teise pala valik sõltus võistlejale loositud kunstiliigist, milleks oli kirjandus, kunst, tants või arhitektuur. 
 VI televoor / 13. aprill 2014 finaal – võistleja esitas kolm kuni 3-minutist pala järgmiselt: tantsuline pala, programmiline pala ning pala, mis võistleja anded parimalt esile tõi. Selgus võistluse võitja.
 Finalistide galakontsert – kontserdil esinesid kõik kolm finalisti. Iga finalist esitas koos ERSO-ga kuni 30-minutise kava. Finalistid olid Katariina Maria Kits, Elina Netšajeva ja Henri Zibo.

Popmuusikatöötlus

Klassikatöötlus

Koostöö teise kunstivaldkonna esindajatega

Filmimuusika

Programmiline pala

Tantsuline pala

Vabalt valitud pala

Vaata ka
Klassikatähed

Viited

Välislingid
 Otsingutulemused Klassikatähed 2014, ERR arhiiv, vaadatud 27.03.2018

Eesti telesarjad
Eesti Televisiooni telesaated
Muusikakonkursid
2014. aasta muusikas
August Kolk (kapten)

August Kolk (11. oktoober 1902 Valjala vald, Saaremaa – ?) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Ta ülendati aastal 1925 nooremleitnandiks, aastal 1929 leitnandiks ja aastal 1937 kapteniks.

Ta on teeninud 7. Jalaväerügemendis, Kaitseväe õppetsentrumis, olles riigikaitselise õppuse instruktoriks ja Kaitsevägede staabi VI osakonnas.

Teise maailmasõja ajal teenis ta 1. Eesti Piirikaitserügemendis rügemendi adjutandina ja staabikompanii ülemana.

Ta arreteeriti 13. septembril 1948, 18. märtsil 1949 mõistis tribunal talle §58 1a ja 11 järgi 25+5 vanglakaristuse. Ta oli Ozjorlag-is Irkutski oblastis, kust vabanes 16. juunil 1956.

Välislingid 
 Ohvitseride andmekogu
 http://www.okupatsioon.ee/et/memento-1996/184-k4-1996
 http://www.eestileegion.com/?eesti-leegion/ueksused/piirikaitseruegemendid/1-piirikaitseruegement-estnische-ss-grenzschutz-regiment-nr-1.html

7. Jalaväerügemendi koosseis
Sõjavägede Staabi koosseis
Eesti represseeritud isikud
Sündinud 1902
Surmaaeg puudub
Surnud 18. aprillil

''Siin on loetletud 18. aprillil surnud tuntud inimesi.
 1802 – Erasmus Darwin, Briti botaanik
 1849 – Katsushika Hokusai, jaapani kunstnik 
 1873 – Justus von Liebig, saksa keemik
 1898 – Gustave Moreau, prantsuse kunstnik
 1936 – Ottorino Respighi, itaalia helilooja, muusikateadlane, pianist ja viiuldaja
 1942 – Aleksander Mitt, eesti kiiruisutaja 
 1942 – Richard Aks, Eesti sõjaväelane
 1943 – Isoroku Yamamoto, Jaapani admiral
 1947 – Jozef Tiso, Slovakkia poliitik ja katoliku preester (hukati)
 1949 – Leonard Bloomfield, USA keeleteadlane
 1955 – Albert Einstein, füüsik
 1986 – Bernhard Salong, eesti poksija ja poksitreener
 1989 – Raissa Kõvamees, eesti kirjanik
 1989 – Hilde Benjamin, saksa jurist ja Saksa DV riigitegelane
 1990 – Victoria O'Keefe, inglise näitleja
 1991 – Heino Jürisalu, eesti helilooja
 2002 – Thor Heyerdahl, norra maailmarändur
2003 – Emil Loteanu, Moldova filmilavastaja
2005 – Kaido Hanson, eesti arstiteadlane 
2006 – Anna Hagman, Soome vanim elanik 
 2006 – Dick Rockwell, USA koomiksikunstnik 
 2006 – Grady McWhiney, USA ajaloolane 
 2006 – Joseph Vissers, flaami rahvusest Belgia poksija 
2007 – Jaak Taul, eesti luterlik vaimulik ja teoloog
 2007 – Einar Sanden, proosakirjanik, luuletaja, kirjastaja ja meremees
2008 – Zoja Krahmalnikova, vene kirjanik 
2009 – Whitelaw Reid, USA ajakirjanik 
 2009 – Elías Wessin y Wessin, Dominikaani poliitik ja sõjaväelane 
 2009 – Bábis Kotrídis, kreeka jalgpallur 
 2009 – Toi Aukuso Cain, Samoa poliitik ja mõrvar 
 2009 – Vernon Malone, USA poliitik 
 2009 – Peter Dennis, Briti näitleja 
 2009 – Edward George, Briti pangajuht 
 2009 – Bill Orton, USA poliitik 
 2009 – Bruno Adams, Austraalia laulja ja laulukirjutaja 
 2009 – Stephanie Parker, Briti näitleja 
2010 – Orvokki Harjuvaara, soome teoloog ja koolitaja 
2011 – Hellat Rumvolt, Eesti poksija ja autoinspektor 
 2011 – Olubayo Adefemi, Nigeeria jalgpallur 
 2011 – Pietro Ferrero, Itaalia majandusjuht 
 2011 – Evald Reimets, eesti taimekasvatusteadlane
2012 – Cora Hansen, Kanada ülipikaealine 
 2012 – Dick Clark, USA raadio- ja telesaatejuht 
2013 – Storm Thorgerson, inglise graafik
2014 – Santo Souza, Brasiilia luuletaja 
 2014 – Ramon Malla i Call (Ramón Malla Call), katalaani katoliku piiskop 
 2014 – Brian Priestman, Briti dirigent 
 2014 – Habib Boularès, Tuneesia poliitik ja diplomaat 
 2014 – Dylan Tombides, Austraalia jalgpallur 
2015 – Alvar Sammal (Suur Sämm), eesti ettevõtja, grillimeister ja kokk
2017 – Martti Soosaar, eesti ajakirjanik
2020 – Visvaldis Lācis, Läti ajakirjanik, keeleteadlane, ajaloolane ja poliitik
 2020 – Göran Rystad, rootsi ajaloolane 
 2020 – Rezo Essadze, gruusia filmilavastaja ja näitleja 
 2020 – Paul O’Neill, Ameerika Ühendriikide poliitik 
 2020 – Lucien Szpiro, prantsuse matemaatik 
2022 – Harrison Birtwistle, inglise helilooja
 2022 – Rein Ratas, Eesti bioloog ja poliitik
 2022 – Hermann Nitsch, austria avangardistlik maali- ja etenduskunstnik

Aprill, 18.
Farbauti (kuu)

Farbauti (ka nimega Saturn XL) on Saturni üks kuudest. 

Selle kuu avastajateks on Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid ta olemasolust 4. mail 2005 vaatlusandmete põhjal, mida koguti ajavahemikul 12. detsember 2004 kuni 9. märts 2005. Esmaseks katalogiseerivaks nimeks pandi talle S/2004 S 9. 2007. aasta aprillis nimetati ta ümber skandinaavia mütoloogiasse kuulva Loki isa, tormihiiu Fárbauti järgi.

Farbauti on umbes 5 kilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 20 291 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal ligikaudu 1079,099 ööpäeva. Orbiidi kalle ekliptika suhtes on 158° (131° Saturni ekvaatori tasandi suhtes) ja ekstsentrilisus 0,209.

Välislingid
 Institute for Astronomy Saturn Satellite Data Vaadatud: 15.04.2014
 MPEC 2005-J13: Twelve New Satellites of  Saturn (andmeid) Vaadatud: 15.04.2014

Saturni kuud
Kultuuriline pluralism

Kultuuriline pluralism tähistab olukorda, kus suurema kogukonna sees olev väiksem grupp säilitab oma ainulaadse kultuurilise identiteedi ning laiem kultuur aktsepteerib nende väärtushinnanguid ja tavasid (juhul kui need on kooskõlas seaduste ja suurema kogukonna väärtushinnangutega). Kultuurilist pluralismi aetakse sageli segamini multikultuursusega, kus aga puudub domineeriva kultuuri nõue.

Üks näide kultuurilisest pluralismist on Ameerika Ühendriigid, kus on olemas suhteliselt tugev domineeriv kultuur, mis sisaldab tugevaid rahvusluse elemente ning kus on olemas spordikultuur ja kunstiline kultuur. Pluralistlikus kultuuris ei eksisteeri unikaalsed grupid lihtsalt kõrvuti, vaid need käsitlevad teiste gruppide väärtusi kui tunnuseid, mis väärivad kohta ka domineerivas kultuuris. Edukas pluralistlik ühiskond ootab oma liikmetelt integreerumist, mitte assimileerumist. Ühiskond, kus puudub tugev domineeriv kultuur, võib kultuurilist pluralismi praktiseerimata ja ilma ühiskonnapoolsete tahtlike sammudeta hõlpsasti multikultuurseks ühiskonnaks muutuda.

Selliste institutsioonide ning tavade olemasolu on aga võimalik vaid juhul kui väiksemad kultuurilised kogukonnad on pluralistliku kultuuri suurema kogukonna poolt tunnustatud. Mõnikord on selleks tarvis ka seadustega kaitsmist. Teise kultuuri oma kultuuri vastu võtmine nõuab sageli seda, et vähemuse kultuur peab kõrvaldama oma kultuuri need aspektid, mis ei sobi kokku dominantse kultuuri seaduste või väärtustega.

Ameerika Ühendriikide kultuurilise pluralismi mõtte juured on transtsendentalistlikus liikumises ning seda on arendanud nii pragmatistlikud filosoofid William James ja John Dewey kui ka hilisemad mõtlejad Horace Kallen ja Randolph Bourne. Üks kuulsaimaid kultuurilise pluralismi ideede väljendusi on Randolph Bourne'i 1916. aasta essee "Trans-National America".

Vaata ka
 Multikultuursus

Viited

Sotsiaalteadused
Léopold II

Léopold II (saksa ja hollandi keeles Leopold II; sünninimega saksa keeles Leopold Ludwig Philipp Maria Viktor; prantsuse Léopold Louis-Philippe Marie Victor; hollandi Leopold Lodewijk Filips Maria Victor; 9. aprill 1835 Brüssel – 17. detsember 1909 Laeken) oli belglaste kuningas aastast 1865 kuni surmani.

Ta oli teine belglaste kuningas ja sai troonile pärast oma isa, esimese kuninga Léopold I surma. Ta valitses 44 aastat. See on pikim valitsusaeg Belgia monarhia ajaloos.

Léopold II sai tuntuks eelkõige erakordse julmusega Kesk-Aafrikas. Ta asutas 1885. aastal teiste seas Henry Morton Stanley abiga Kongo Vaba Riigi ja oli selle ainuomanik kuni 1908. aastani, mil Belgia valitsus selle kuritarvituste tõttu koos Katangaga oma hoole alla võttis. Lépold II valitsusaeg põhjustas 8-12 miljoni kongolase huku. Valdusest sai Belgia Kongo ja hiljem Kongo Demokraatlik Vabariik.

Välislingid 
 "Belgias kõlavad Leopold II monumentide suhtes nii vastu- kui poolthääled" ERR, 28. juuni 2020

Belgia monarhid
Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia
Sündinud 1835
Surnud 1909
Kramatorski sõjalennuväli

Kramatorski sõjalennuväli on sõjalennuväli Ukrainas Donetski oblastis, umbes 3,4 km kaugusel Kramatorski keskusest idakagus, umbes 20 km kaugusel Slovjanskist lõunas.

2014. aasta 15. aprillil vallutasid valitsusväed terrorismivastase operatsiooni käigus lennuvälja venemeelsetelt separatistidelt tagasi. Erinevatel kinnitamata andmetel hukkus mõlemal poolel kokku kuni 11 inimest.

Ametivõimude teatel sai ööl vastu 10. juunit 2014 lennuväljale toimunud umbes 3 tundi kestnud terroristide ebaõnnestunud rünnakus surma esialgsetel andmetel ligikaudu 40 terroristi.

2015. aasta 10. veebruari päevases raketiheitjarünnakus Kramatorskile hukkus vähemalt kakskümmend viis inimest (17 tsiviilisikut ja 8 sõjaväelast), vähemalt 64 inimest (sealhulgas 29 sõjaväelast) sai haavata, 10 haavatu seisund oli kriitiline. Sõjaväelased said haavata peamiselt sõjalennuvälja juures asuvas Ukraina sõjaväebaasis (ATO staap).

Viited

Ukraina lennujaamad
Donetski oblast
Eva Koff

Eva Koff (sünninimi Eva Rõuk; sündinud 17. aprillil 1973) on eesti kirjanik ja õpetaja.

Haridus
Ta lõpetas 1991. aastal Tallinna Reaalkooli ja 1996. aastal Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe prantsuse keele ja kirjanduse alal.

Töökäik
Lisaks vabakutselisele tööle kirjanikuna on ta töötanud prantsuse keele õpetajana Rocca al Mare koolis (2001–2006) ja on praegu prantsuse keele õpetaja Vanalinna Hariduskolleegiumis.

Looming
Ta on kirjutanud stsenaariumi Vikerraadio lastesaatele "Mina lood", mis oli eetris aastatel 2004–2007. Aastatel 2011–2014 oli ta Eesti Televisiooni lastesaate "Lastetuba" stsenarist.

Ilukirjandus
 "Kust tulevad vastused?", Valgus, 2002
 "meie isa", 2002; esietendus 12. oktoobril 2002 Eesti Draamateatris
 "notre père" ("meie isa"), Presses Universitaires de Caen, 200;
 "Sabaga täht", 2005; esietendus 12. detsembril 2006 Pärnu teatris Endla
 "Mirr", Kirjastuskeskus, 2008; esietendus 5. veebruaril 2007 VAT Teatris
 "Laste hotell", koos Indrek Koffiga, lastenäidendite kogumik "Hea sõna", Eesti Teatri Agentuur, 2010
 "Keerutädi", Päike ja Pilv, 2012
 "Sinine mägi", Varrak, 2017 
"Kirgas Uni", Härra Tee ja proua Kohvi, 2021

Tõlkeid
 Amélie Nothomb, "Jahmatus ja värinad", Varrak, 2006

Tunnustus
 2001 – Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse I preemia ("Meie isa")
 2005 – Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse III preemia ("Sabaga täht")
 2011 – Põlvepikuraamatu konkurss, I koht („Keerutädi“, illustratsioonid Marja-Liisa Plats)
 2017 – Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistlus 2017 II preemia käsikirja "Sinine mägi" eest
 2018 – aasta kirjanik ("Sinine mägi")
2021 – aasta kirjanik ("Kirgas uni")

Isiklikku
Eva Koff on abielus Indrek Koffiga ja neil on neli last.

Eesti kirjanikud
Eesti tõlkijad
Eesti pedagoogid
Tallinna Reaalkooli vilistlased
Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1973
Kaupo Deemant

Kaupo Deemant (12. veebruar 1936 Kõrgepalu, Võrumaa – 14. juuni 2010 Tallinn) oli eesti ajaloolane.

Ta lõpetas 1962. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal. Magistritöö "Proosa kivikalmistu" kaitses ta Tartu Ülikoolis 1993. aastal.

Ta töötas aastatel 1962–2002 Tallinna Linnamuuseumis.

Viited

Eesti ajaloolased
Eesti arheoloogid
Eesti koduloolased
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased‎
Kaitseliidu Tallinna maleva liikmed
Vana-Roosa kalmistule maetud
Sündinud 1936
Surnud 2010
Elapomorphus

Elapomorphus on maoperekond.

Klassifikatsioon
Perekonda Elapomorphus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
 Elapomorphus lepidus Reinhardt, 1861
 Elapomorphus quinquelineatus (Raddi, 1820)
 Elapomorphus spegazzinii Boulenger, 1913
 Elapomorphus wuchereri Günther, 1861.

Levila 

Need maod elavad Lõuna-Ameerikas.

Viited

Välislingid 
Sissekanne Animal Diversity Web-is
Sissekanne Catalogue of Life-s
Sissekanne NCBI-s
Sissekanne roomajate andmebaasis
Sissekanne SITI-s
Sissekanne saidil Wikispecies

Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Elapomorphus seisuga 17.04.2014.

Jämepeamadulased
Kiviuq (kuu)

Kiviuq (ka  Saturn XXIV) on Saturni üks mitmetest kuudest ning ta tiirleb oma emaplaneedi pöörlemisega samas suunas. Selle avastajaks 2000 aastal on Brett J. Gladmani juhitud uurimisrühm ning esmaseks ajutiseks nimeks sai ta S/2000 S 5. Hiljem nimetati ta ümber inuiti mütoloogiasse kuuluva kangelase, Kiviuqi järgi. 

Kiviuq on umbes 16 kilomeetrise läbimõõduga ja tiirleb ümber Saturni keskmisel kaugusel 11 384 000 kilomeetrit. Ühe tiiru ümber Saturni teeb ta 449,2 ööpäevaga. See kuu kuulub Saturni inuiti grupi kuude hulka. Värvilt on ta heledam punane ja infrapunaspektrilt sarnaneb teiste inuiti grupi kuudega Siarnaqi ja Paaliaqiga, mis toetab teooriat, et inuiti gruppi kuuluvad kaaslased on pärit ühelt samalt eellastaevakehalt, mis on kunagi tükkideks purunenud.

Arvatakse, et Kiviuq on Kozai resonantsis, mille tõttu ta orbiidi kalle tsükliliselt väheneb samal ajal kui suureneb orbiidi ekstsentrilisus ja vastupidi.

Uurimine
30. augustil 2010 vaatles Kiviuqi kosmoseaparaadi Cassini ISS kaamera (ISS-Imaging Science Subsystem, pildikuva alamsüsteem) ning määras 9,3 miljoni kilomeetri kauguselt Kiviuqilt paistva valguse intensiivsuse perioodilise muutumise põhjal ta pöörlemisperioodiks 21 tundi ja 49 minutit.

Viited

Saturni kuud
Ijiraq (kuu)

Ijiraq  või Saturn XXII on väike Saturni kuu, mis tiirleb Saturni pöörlemisega samas suunas. Selle avastajaks 2000. aastal on 
Brett Gladmani ja John J. Kavelaarsi poolt juhitud uurimisrühm. Esmaseks ajutiseks nimeks sai ta  S/2000 S 6. 2003. aastal nimetati ta ümber inuiti mütoloogiasse kuuluva kujumuutva olendi Ijiraqi järgi,, kes röövib lapsi ja jätab nad hiljem maha.

Viited

Saturni kuud
Luke Shaw

Luke Paul Hoare Shaw (sündinud 12. juulil 1995 Londonis) on Inglismaa jalgpallikoondise ja Manchester Unitedi kaitsja.

Luke Shaw on Southamptoni noorteakadeemia kasvandik. Southamptoni esindusmeeskonda pääses ta esimest korda hooajal 2011–2012. Järgmisest hooajast kuulus ta juba Southamptoni põhikoosseisu. Hooajal 2013–14 tuli ta klubiga Inglise kõrgliigas kaheksandale kohale ja Shaw valiti sel hooajal kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2014. aasta juunis liitus ta 30 miljoni naela eest Manchester Unitediga.

Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta hooaja 2018–2019 esimeses mängus 10. augustil 2018 Leicester City vastu. Samal hooajal valiti ta fännide poolt Manchester Unitedi hooaja parimaks mängijaks.

Esimest korda mängis ta Inglismaa jalgpallikoondises 5. märtsil 2014 18-aastasena. Ta kuulus Inglismaa koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel. Ta pääses platsile alagrupiturniiri viimases mängus Costa Rica vastu. Ta oli noorim mängija turniiril.

Saavutused 
Manchester United
FA Community Shield: 2016
UEFA Euroopa Liiga: 2016-17

Viited

Välislingid 

Inglismaa jalgpallurid
Southampton FC mängijad
Manchester United FC mängijad
Premier League'i mängijad
Sündinud 1995
Subaru Forester

Subaru Forester on Subaru väike maastur, mis on tootmises 1997. aastast ning mida on toodetud 5 põlvkonda. Kõik Foresterid kasutavad sama platvormi, mida kasutab ka Impreza. 
Teist põlvkonda tutvustati 2002. aasta Chicago autonäitusel. 

Kolmas põlvkond jõudis Euroopasse 2008. aastal.
4. põlvkonda müüdi märtsis 2014 Eestis 36 tükki.

5. põlvkonda esitleti 2018. aastal ning mootorivalikusse lisandus Subaru e-Boxer  hübriidajam.

Forester
Sõiduautomudelid