Oskar Angelus

Oskar Georg Richard Angelus VR I/3 (25. aprill / 7. mai 1892 Loo mõis, Kolga vald, Harjumaa – 3. november 1979 Lund, Rootsi) oli eesti sõjaväelane, ajakirjanik, riigiametnik, publitsist ja Saksa okupatsiooni aegse Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi sisedirektor.

Elulugu 
Oskar Angeluse isa oli mõisavalitseja Karl Angelus ja ema Sophie Auguste Johanna Angelus (sündinud Eichhorn).

1909. aastal lõpetas ta Tallinna Peetri Reaalkooli kaubandus- ja 1911. aastal reaalharu ning 1918. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal. 1956. aastal kaitses ta Saksamaal Kieli ülikoolis dr. phil. kraadi.

1916–1917 oli Angelus Moskvas J. A. Ventser & Ko kaubamaja ärijuht ning seejärel lühikest aega Tallinna Gustav Adolfi Gümnaasiumi ajaloo- ja geograafiaõpetaja.

1918–1920 osales ta Vabadussõjas: esmalt 1. jalaväerügemendi ja seejärel kitsarööpaliste soomusrongide koosseisus. 1920. aastal ülendati O. Angelus vapruse eest lipnikuks.

1920–1941  

1921–1940 töötas Angelus Siseministeeriumis, olles siseministri adjutant (1921–1923), asjadevalitseja (1923–1926), administratiivosakonna abidirektor (1926–1935) ja üldosakonna abidirektor (1935–1940), ühtlasi vähemusrahvuste kultuurautonoomia järelevalveametnik.

1930. aastail juhtis ta nimede eestistamise aktsiooni ja kureeris aastatel 1939–1940 baltisakslaste ümberasumist Saksamaale.

Lisaks oli Angelus politseilehe Eesti Politseileht, Eesti Politsei) tegev- ja vastutav toimetaja aastatel 1924–1938 ning kuulus mitmete seltside ja nõukogude juhatustesse, näiteks oli Eesti Kultuurfilmi nõukogu esimees (1936–1940).

1941–1944 
1941. aasta algul siirdus Angelus järelümberasujana Saksamaale ja võttis Saksamaa kodakondsuse. Sama aasta augustis naasis ta Eestisse ja määrati Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi sisedirektoriks, kellena töötas järgmised kolm aastat. 1943. aastal taotles Angelus Berliinis üheskoos Hjalmar Mäega Eestile autonoomia andmist.

1944–1979 
1944. aastal põgenes ta Saksamaale ning läks sealt 1950. aastal Rootsi, kus ta oli esmalt vabrikutööline ja seejärel arhiivitöötaja (1951–1960). Paguluses olles avaldas ta mälestusteraamatu "Tuhande valitseja maa: Mälestusi Saksa okupatsiooni ajast 1941–1944" (1956) ning hulga kirjutisi väliseesti, Rootsi, Soome, Inglismaa, USA jt riikide ajakirjanduses. Angelus oli Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis liige.

Oskar Angelus suri 1979 Rootsis Lundis ja on maetud sealsele kalmistule.

Tunnustus 
 Vabadusristi I liigi 3. järk (1921)
 Eesti Punase Risti teenetemärgi II järgu II aste (1933)
 Valgetähe teenetemärgi III klass (1938)
 Eesti Politseiametnike Kogu Rootsis auliige

Tsitaate

Isiklikku 
Oskar Angelus oli alates 1930. aastast abielus Magda Mathilde Metinguga (1905–1993) ning neil sündis kolm last: Helja-Maret, Hans-Josef ja Karl Heinrich Angelus.

Teosed 
Eesti keeles
Tuhande valitseja maa. Mälestusi Saksa okupatsiooni ajast 1941–1944. Stockholm, EMP, 1956; 2. trükk Tallinn, Olion, 1995
 [Toim.] Piirivalve 1922–1932. Tallinn: Piirivalve Ohvitseride Kogu, 1932

Saksa keeles
 Balten danheim und draussen. Pratchen, Skizzen und Glossen. Hannover, Hirschheydt, 1961
 Die Kulturautonomie in Estland. Estnisches Zentralkomitee für Westdeutschland, 1951
 Die Russifizierung Estlands. Königstein im Taunus, Institutum Balticum, 1968
 Wirtschaftsfragen im deutschbesetzten Estland 1941–1944. Königstein im Taunus, 1976

Rootsi keeles 
 Från mir till kolchos. Uppsala 1954
 Kristendomens införande i Ryssland och rysk tradition. Uppsala 1955

Viited

Kirjandus 
RA EAA, fond 1216 – EELK Kuusalu kogudus
Eesti avalikud tegelased. Tartu 1932, lk 13–14
Eesti ohvitserid ja sõjandustegelased II. Tallinn 2002, lk 13
Eesti teadlased väljaspool kodumaad. Stockholm 1984, lk 16
Osvald Viirsoo. O. Angelus surnud.- Eesti Päevaleht, 17. november 1979, nr 89, lk 2

Välislingid 
Teosed andmekogus ESTER
Teosed andmekogus ISE
Eesti Sõjamuuseum – kindral Laidoneri Muuseum. Eesti ohvitserid 1918–1940

Kuusalu kihelkonna tuntud inimesi: Oskar Angelus
Tea Online Encyclopedia: Oskar Angelus
Filmitsensuur Ühendriikides ja Inglismaal. Uus Eesti, 20. veebruar 1938, lk 4

Eesti ametnikud
Eesti ajakirjanikud
Tallinna Reaalkooli vilistlased
Gustav Adolfi Gümnaasiumi õpetajad
Vabadussõja veteranid
1. Jalaväerügemendi koosseis
Kaitseliidu Tallinna maleva liikmed
Vabadusristi I liigi 3. järgu kavalerid
Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid
Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärgi kavalerid
Eestlased Saksamaal
Eestlased Rootsis
Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis liikmed
Sündinud 1892
Surnud 1979