joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Celia Roose

Celia Roose (sündinud 13. augustil 1964) on eesti muusik ja muusikaõpetaja.

Ta on lõpetanud Tallinna Konservatooriumi 1989. aastal. Ta on töötanud muusikaõpetajana Tallinna 44. Keskkoolis (1985–1989) ja olnud Võru Muusikakooli direktor (2003–2011), samuti Lüllemäe Põhikooli muusikaõpetaja (alates 2013).

Ta on Viljandi Kultuuriakadeemia pärimusmuusika dotsent. 

Ta on ansambli Sannalise' liige.

Tunnustus 

 2011 – stipendium "Ela ja sära"
2014 – Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium
2016 – pärimuskultuuri auhind

Viited

Eesti muusikud
Sündinud 1964
Euroopa Liidu Teataja

Euroopa Liidu Teataja (inglise keeles Official Journal of the European Union; eestikeelne lühend ELT) on Euroopa Liidu ametlik väljaanne, milles avaldatakse õigusaktid ja muud dokumendid.

Euroopa Liidu Teataja ilmub igal tööpäeval kõigis Euroopa Liidu liikmesriikide ametlikes keeltes.

ELT on peamine EUR-Lexi andmeallikas. Õiguslikult siduvad on üksnes ELT-s avaldatud õigusaktid. 

Euroopa Liidu Teataja koosneb kahest seotud seeriast: 
L sisaldab õigusakte (määrused, direktiivid, otsused, soovitused ja arvamused), 
C sisaldab teavet ja teatisi (sh Euroopa Kohtu ja Üldkohtu otsused, lahendid),
ning allseeriatest:
 CA-allseeria (S-seeria avalike hangete pakkumiste avaldamiseks),
 alates 1. jaanuarist 2016 kasutusele võetud allseeria I (LI ja CI).

Väljaande esimene number ilmus 1952. aasta 30. detsembril „Euroopa Söe- ja Teraseühenduse Teataja“ nime all (Official Journal of the European Coal and Steel Community). Vahepealne nimetus – „Euroopa Ühenduste Teataja“ – muudeti praegusele kujule Nice'i lepingu jõustumisel 2001. aasta 26. veebruaril.

Väljaande elektrooniline versioon on kasutatav alates 2013. aasta märtsikuust. Alates 2013. aasta  1. juulist on ELT elektrooniline versioon (e-ELT) autentne ning õiguslikult siduv.

Viited

Välislingid
 Euroopa Liidu Teataja võrguversioon

Euroopa Liidu õigusaktid
Jätkväljaanded
Vaido Neigaus

Vaido Neigaus (sündinud 27. detsembril 1987) on Eesti poplaulja. 

Ta õppis Pärnu-Jaagupi muusikakoolis laulmist ja klassikalise kitarri mängimist. Lisaks täiendas ta ennast ka näitekoolis, kus õppis näitlemist.

Aastal 2007 pääses ta telesaates "Eesti otsib superstaari" saja parema hulka, kuid teatrivoorust edasi ei pääsenud.

Aastal 2009 tegi ta loo "Kõigest loobunud" ning saatis selle plaadifirmadele. Temaga võttis ühendust Madd Records, mille eestvedaja oli produtsent Meelis Eskola (aka. dj Cityflash). Lugu saadeti raadiotesse ja seda lugu hakati promoma. Loole tehti muusikavideo, millele järgnes üle-eestiline meedia tähelepanu. Sellest loost sai alguse tema läbilöök ning Vaido Neigaus tituleeris end Eesti esimeseks metroseksuaaliks. 

Aastal 2011 tegi Vaido Neigaus näitlejadebüüdi saates «Saladused».

Aastal 2012 andis ta välja esimese debüütalbumi "Sellel peol". Plaadil on 11 lugu pluss 2 boonusremiksi. Albumilt leiab lood "Kõigest loobunud" ja "Sellel peol". Albumi autoriteks on Vaido Neigaus, Meelis Eskola ja Anti Taar. Samal aastal tegi ta kaasa saates "Õhtusöök viiele".

Aastal 2014 sõlmis Vaido Neigaus lepingu MJ Productioniga, mille eestvedaja on Jüri Mets. Koostöös MJProductioniga andis valmis 2015. aastal album "Yolo". Plaadil on 8 eestikeelset lugu (nt "Kuuvalgus", "Lucifer" ja "Suvi"). Lugude autorid on Vaido Neigaus ja Jüri Mets.

Aastal 2015 valmis Vaido Neigausist eluloofilm «Mu nimi on Vaido», samal aastal mängis ta komöödiasarjas «Köök» kokka.

Kolmas stuudioalbum, "Vaido Neigaus", ilmus 2018. aastal. Plaadi produtseeris MJ Production. Albumil on 10 lugu pluss 1 boonus, nende seas singlid "Kõnnin tormiteed", "Rikun ma reegleid", "Linade vahel", "Nii hea", "Sind endaga viin" ja "Tüdruk". Lugude autorid on Vaido Neigaus ja Jüri Mets.

2019. aastal avaldatud digitaalset ingliskeelset EP-d "V:EP" saab kuulata Spotifys. EP-l on 5 lugu. Laul ”Give Me All Your Luvin‘“ valiti singliks ja sellele tehti muusikavideo. "V:EP" tehti koostöös MJ Productioniga ning peale seda lõpetati ka koostöö.
Aastal 2019 suvel teatas ta Kroonika ajakirjas, et on salaja abiellunud soomlasega ja kirjutab elulooraamatut. Samal aastal sügisel avaldas ta loo "Mees metsast" mille kaasautoriks on Mikk Tivas. Loole tehti ka muusikavideo. Enne jõule ilmus singel "Jõuluöö". Loo kaasautor on Ivo Degis.
Aastal 2020 avaldas Vaido LGBT-toetava loo "Värvid", mille kaasautoriks on Ivo Degis ja Marco Margna.

Kokku on ta avaldanud 3 stuudioalbumit ja ingliskeelse EP. Avaldanud muusikavideoid ja andnud sadu kontserte. 

Aastal 2020 sügisel avaldas ta raamatu ”Mees metsast”, kuhu omapoolse kommentaari selle raamatu kohta on lisanud ka Anu Saagim ja Diana Klas.

Viited 

Eesti lauljad
Sündinud 1987
AKM

AKM (vene keeles автомат Калашникова модернизированный, avtomat Kalašnikova modernizirovannõi - moderniseeritud Kalašnikovi automaat) on Nõukogude Liidus konstrueeritud 7,62 mm automaattulirelv, täiustatud varasemast Mihhail Kalašnikovi automaadist AK. AKM oli tootmises aastatel 1959 kuni 1977.

1959. aastal moderniseeriti AK-d põhjalikult, pärast seda sai relv tähistuse AKM. Peamiseks muudatuseks oli ühest metalltoorikust väljafreesitud lukukoja asendamine tehnoloogilisema, kvaliteetsest lehtmetallist stantsitud lukukojaga, mis muutis relva valmistamise palju lihtsamaks. AKM sai eelkäijast AK-st 1,6 kg kergem ja töökindlam. AKM-i vintraua suudmesse oli kinnitatud suudmekompensaator, mis aitas vintrauast väljuvate püssirohugaaside paremale üles suunamisega leevendada kuulide hajumist valangutega tulistamisel. 

AKM täiustused:Püssirohu põlemisgaaside avad viidi gaasitorult üle gaasikambrile; lukukoda on valmistatud stantsitud detailides, kasutades lisaks keevitust ja neetimist, mis ei vähendanud ainult relva massi, vaid võimaldas valmistamiseks kokku hoida varasemaga võrreldes 80% vajaminevat metalli; lukukoja õhukese stantsitud kaane jäikus tagati stantsitud piki- ja põikiribasüvenditega. 

AKM-i tootmissevõtmisega kaasnes võrreldes varasemaga, tehnoloogiliste protsesside täiustamine ja tootmiskulude vähenemine, paranes relva valmistamise kvaliteet ja selle detailide vastupidavus. Kui varem valmistati AK puidust detailid kasepuutoorikutest, siis nüüd valmistati AKM kaba vineerpaneel-toorikust. Gaasitoru kate tehti vineerspoonist, relva püstol-käepide valmistati plastmassist.

Lisaks täiustati AKM-i päästik-löökmehhanismi, mis sai ankru tüüpi viiviti. Lukuraami löök viidi paremalt poolelt üle vasemale, mis suurendas horisontaaltasapinnalist püsivust tulistamisel. Luku pööreldes pärast päästmist, lööb kukk kaks korda viiviti õlgadele, pöörlemise aeg suureneb sedavõrd, et lasu hetkeks saavutab raua suudmeosa vibratsiooni järel ligikaudu sama sihtimisasendi nagu enne eelnevat lasku.

AKM võeti Nõukogude armees relvastusse 1959. aastal. Nõukogude Liit soosis AKM-i levikut oma liitlasriikide seas Varssavi Lepingu Organisatsioonis, Aafrikas ja Aasias. AKM sai kogu maailmas leviva terrorismi põhiliseks tunnusrelvaks. 1970. aastate teisel poolel asendati AKM Nõukogude armees AK-74-ga.

AKM tehnilised andmed
 Kaal: 3,1 kg (salveta)
 Pikkus: 890 mm
 Raua pikkus: 415 mm
 Kuuli algkiirus: 715 m/s
 Praktiline laskekiirus: 100 lasku minutis
 Tehniline laskekiirus (kadents): 600 lasku minutis
 Suurim sihtimiskaugus: 1000 m
 Praktiline sihtimiskaugus: 400 m
 Salv: 30 padrunit

Välislingid 
 

Ründevintpüssid
Nõukogude Liidu jalaväerelvad
Eesti Põllumeeste Kogude Esindus Paguluses

Eesti Põllumeeste Kogude Esindus Paguluses oli eesti pagulaste ülemaailmne erakond.

Esimene põllumeeste koosolek toimus Otto Puki kutsel 21. jaanuaril 1948, otsustati alustada eeltöid Põllumeeste Kogude organiseerimiseks. Eesti Põllumeeste Kogude Esindus Paguluses asutati 15. juulil 1951 Boråsis toimunud koosolekul Põllumeestekogude endiste liikmete poolt ja valiti selle seitsmeliikmeline juhatus.

Esimene Põllumeeste Kogude kongress paguluses toimus 31. mail–1. juunil 1952 Sånga-Säbys Rootsi, Taani, Inglismaa, USA ja Kanada EPK esinduste osavõtul, valiti 28-liikmeline laiendatud keskjuhatus, esimees Johan Holberg. Teisel kongressil Göteborgis 6.–7. juunil 1954 lisandusid Argentina ja Uus-Meremaa esindajad.

Liikmeid
:kategooria:Eesti Põllumeeste Kogude Esinduse Paguluses poliitikud

Viited

põl
Väliseesti organisatsioonid
Tõsikindlus

Tõsikindlus on väite kahtlematu paikapidavus või kehtivus. Tõsikindel on miski, mille paikapidavuses pole põhjust kahelda.

Rene Descartesi (1596–1650) filosoofia eesmärk oli leida tõsikindel teadmine, st teadmine, milles saab täiesti kindel olla. Tõsikindlas teadmises ei saa enam kahelda. Sellise teadmise leidmiseks kasutas Descartes kõiges kahtlemise meetodit. Ta järeldas, et nii taju kui ka aru ei saa tõsikindluse alusena usaldada. Lõpuks sõnastas ta uusaja filosoofia kuulsaima lause: cogito ergo sum ('mõtlen, järelikult olen olemas').

Kuigi David Hume seadis kahtluse alla igasuguse võimaluse jõuda tõsikindlate teadmisteni maailma kohta, võtsid filosoofid endale ülesande: öelda, milline teadmine on usaldusväärne; kuidas põhjendada loodusteaduslike väidete tõsikindlat kehtivust?

Loogilise positivismi mõttekoolkonna esindajad püüdsid alates 1920.–1930. aastatest kõik mõttetud laused teaduskeelest eemaldada, et luua tõsikindel alus teadusele. Mõttekad olevat ainult need laused, mis on (teaduslikult või reaalselt) tõeste eelduste põhjal loogiliselt korrektselt koostatud; seepärast pole võimalik mõttekalt kõnelda jumalast, kunstist, eetikast jms. 1960. aastatel hakkasid loogilised positivistid ka ise tunnistama, et sellist ideaalkeelt pole võimalik luua.

Ludwig Wittgensteini märkmete põhjal koostasid Elizabeth Anscombe ja Georg Henrik von Wright raamatu "Tõsikindlusest" (1969).

Filosoofia
Apostlik palee

Apostlik palee (ladina keeles Palatium Apostolicum), tuntud ka kui Paavsti palee ja Vatikani palee, on Vatikanis Püha Peetruse basiilikast kirdes asuv Rooma Katoliku Kiriku paavsti ametlik residents.

Palee on mitmest hoonest koosnev kompleks, milles on enam kui 1000 tuba. Lisaks paavsti eluruumidele asuvad palees näiteks muuhulgas ka erinevad Püha Tooli & Rooma Katoliku Kiriku töötajate ametiruumid, kabelid, muuseumid ja kunstigaleriid. Palee tuntuimateks osadeks on Vatikani raamatukogu, Vatikani salaarhiiv, Vatikani muuseumid, Sixtuse kabel, Raffaeli saalid ja Borgia eluruumid. Varem asus kompleksis ka Vatikani observatoorium. Mitmed palee osad, näiteks Cappella Paolina kabel, Sala Regia saal ja Scala Regia (Kuninglik trepp), on turistidele suletud.

Vaata ka 
 Domus Sanctae Marthae
 Lateraani palee

Viited

Välislingid 
 

Vatikan
Enn Kirsman

Enn Kirsman (sündinud 21. novembril 1968) on eesti füüsik ja paljude füüsikaõpikute autor. Elukutselt pedagoog.

Aastatel 2013–2017 oli ta Kuusalu vallavolikogu esimees. 

Enn Kirsman on Kuusalurahva teatri näitleja, kes on esitanud ka monoetenduse A. Kivirähk "Aabitsa kukk"

Viited

Eesti füüsikud
Eesti pedagoogid
Sündinud 1968
Ülem-Bulanka

Ülem-Bulanka () ehk Eesti-Pulan (Ešti-Pulan) või Viru-Pulan on 1861. aastal asutatud Siberi eestlaste küla, mis asub Ida-Siberis Krasnojarski krai Karatuzi (kohalikus eesti keeles Karadus) rajoonis Bulanka jõe kaldal. 1850-ndatel Ida-Siberi luteriusuline keskus oli Ülem-Suetuk, kust aga lätlased läksid asutama Alam-Bulanka (Läti-Pulan) ja eestlased Ülem-Bulanka (Eesti-Pulan), jättes sisuliselt soomlased Ülem-Suetuki. Viru-Pulan on algselt soomlaste nimetus küla kohta ning kasutuses Suetukis. Tegelikult ajalooliselt need kolme rahvust on läinud piirkonnas segamini ning suhtluskeel on olnud eesti.

Rahvapärimuse järgi soovis küla esimene elanik Jaan Teras rajada küla alati "taigu ligemale". Nõnda olevat küla nimetatud puulaane järgi.

2008. aastal tähistas küla oma 150 aasta juubelit. Karatuzi rajooni juht Vladimir Saar, kes on ise külast pärit ja eestikeelne, ütles tollal, et küla võiks olla veel olemas 10 aastat. Tollal oli külas vaid 52 elanikku, kellest 40 olid eestlased. 1984. aastal oli eestlasi 93 ja lätlasi 2. Küla kuldaeg oli 1930-ndate alguses, millal külas elas 900 elanikku, kellest kõik olid eestlased. Kollektiviseerimise ja stalinistliku repressiooni tõttu hakkas aga elanike arv varsti kahanema. Esimene venelane kolis külla elama alles pärast 1960-ndate lõppu. Vanasti oli külas ka eestikeelne 3-klassiline algkool, mis hiljem suleti. Nõukogude ajal tegutses Motorski brigaadina, põhitööks karjakasvatus.

Viited 

Krasnojarski krai
Venemaa külad
Väliseesti külad
Chronicon terrae Prussiae

"Chronicon terrae Prussiae" ('Preisimaa kroonika') on preestervenna Peter von Dusbergi raamat (kroonika), mis räägib Saksa ordu sõjategevusest 1190-1330. Dusberg sai kroonika valmis 1326. See kroonika on tähtsaim allikas Saksa ordu lahingutest preislaste ja leedukatega.

Kroonikad
Saksa ordu
Leedu ajalugu
Osavald

Osavald on Eestis kohaliku omavalitsuse, enamasti valla koosseisus olev üksus, mis tegutseb kohaliku omavalitsuse koosseisus ja maa-alal kohaliku omavalitsuse poolt sätestatud alustel.

Osavallad loodi mitmel pool Eestis pärast haldusreformi, et tagada haldusreformi järel tekkinud suurvaldade kõigis osades igapäevaselt vajaminevate teenuste kättesaadavus, piirkonna heakord ning kohalike kogukondade huvide esindatus ning autonoomia. Osavaldadel võib olla ka oma eelarve. Sisu poolest on osavald analoogne suurlinnade, Eesti kontekstis näiteks Tallinna linnaosadega, kuid paikneb valdavas osas maapiirkondades.

Viited 

Eesti haldusjaotus
Õnnewalaja

Õnnewalaja, oli satiirileht, mis ilmus 1908. aastal Tallinnas.

Väljaandjad olid Bernhard Mäns ja Juhan Luiga, toimetaja Georg Eduard Luiga.

Illustraatorid olid Otto Krusten ja Karl Merilaid-Schnell (pseudonüümiga R. Sõnnikuhark).

Ajalehel oli 8 lehekülge, seda trükiti Tallinnas J. A. Paalmanni trükikojas ning ajalehte ilmus ainult 1 number.

Välislink 

 Digar - Õnnewalaja 1908

Viited 

Eesti endised ajalehed
Eesti huumoritrükised
Tallinna ajalehed
2012. aasta Läti põhiseaduse referendum

2012. aasta Läti põhiseaduse referendum (ka Vene keele referendum Lätis; läti keeles Tautas nobalsošana par likumprojektu "Grozījumi Latvijas Republikas Satversmē") oli 18. veebruaril 2012 Lätis läbi viidud referendum vene keelele ametliku staatuse andmise küsimuses. Selleks, et vene keel teiseks ametlikuks riigikeeleks saaks, oleks tulnud parandada Läti põhiseaduse punkte 4, 18, 21, 101 ja 104.

Referendumil hääletas poolt 273 347 inimest (24,88%) ja vastu 821 722 (74,8%). Kehtetuid sedeleid oli 3524 (0,32%). Referendum oleks õnnestunud, kui poolt hääle oleks andnud vähemalt 771 893 inimest ehk vähemalt 50% hääleõiguslikest inimestest.

Viited

Läti poliitika
2012
Veisiejai regionaalpark

Veisiejai regionaalpark (leedu keeles Veisiejų regioninis parkas) on regionaalpark Leedus Lazdijai rajoonis.

Veisiejai regionaalpark asub Leedu edelaosas. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta Veisiejai ümbriskonna järvi ja metsasid, ökosüsteemi ning kultuuripärandit.

Kultuuriväärtustest on seal kaitse all Veisiejai vanalinn, Prancūzkalnise nime kandev legendidega seotud küngas, Veisiejai mõisakompleks ja kirik, Vainežerise mõisakompleks ja selle juures asuv keskaegsete muldkindlustiste vöönd ning kiviaegne asulapaik Okopka,  Kapčiamiestise ja Leipalingise vaheline munakivitee, helilooja Juozas Neimantase haud, seitse keskaegset kalmistut ja neli muinaskalmet, Šlavantai jatvingite linnamägi ja sealne muinasasula, Mėčiūnai muinasasula, metsavendade matmispaik ja Teises maailmasõjas hukkunud nõukogude sõdurite vennashaud.

Regionaalpargis elutsevad sookilpkonn ja harilik lehekonn. Levinumad puud on seal harilik valgepöök ja harilik pärn, ent esineb ka tamme. Taimedest on seal sagedased harilik pohl ja harilik leesikas, lisaks veel mets-tähthein, karvane akakapsas, harilik sinilill ja imekannike. Haruldasematest taimedest kasvavad seal harunenud orasliilia, suur haguhein, harilik müürlook, palu-karukell, püst-linalehik, lõhnav maarjalepp, ja seahernes Lathyrus laevigatus. Järvede kallastel kasvavad võnk-kastevars, tumepunane neiuvaip ja sale tanukeel. Sealsetes männikutes kasvab palu-põisrohi.

Veisiejai regionaalpargi halduskeskus asub Veisiejais aadressil Santarvės g. 9. Tähtsaimaks asulaks on Veisiejai linn, selle piiridel asub ka Kapčiamiestise alev.

Veisiejai regionaalpargi pindala on 12 259 hektarit. Sealsetest järvedest on suurim Ančia järv, kokku on seal 37 järve. 104 hektarit võtavad enda alla reservaadid ja 4098 hektarit erinevad kaitsealad.

Viited

Välislingid 
 Veisiejai regionaalpargi kodulehekülg
 Regionaalpark Leedu kaitsealade registris (leedu keeles)
 Regionaalpark YouTube'is

Leedu regionaalpargid
Lazdijai rajoon
Arved Vain

Arved Vain (sündinud 29. oktoobril 1936 Tartumaal Avinurme vallas) on eesti akrobaat ja sporditeadlane. Ta on tegelenud muu hulgas müomeetriga.

Ta õpetab Tartu ülikoolis, aastast 2007 emeriitdotsent.

Viited

Välislingid

Eesti sporditeadlased
Sündinud 1936
Medicina. Legalis. Baltica

Medicina. Legalis. Baltica oli 1992-1993 Vilniuses organisatsiooni Baltic Medico-Legal Association (leedu keeles Baltijos teismo medicinos asociacija) välja antud meditsiiniõiguse ajakiri. Ajakirja vastutav toimetaja oli Antanas Algirdas Garmus.

Ajakirjast ilmus 4 numbrit. Ajakirja tiraaž oli 1000 eksemplari.

Välislingid

Ajakirjad
Baltimaad
Meditsiin
Õigusteadus
TRINITI

TRINITI (ka Triniti) on Baltimaades tegutsev advokaadibüroo, mis on keskendunud ettevõtjate õigusnõustamisele. Ettevõtte peakontor asub Vilniuses (TRINITI Lietuva). Kontorid on ka Riias (TRINITI Latvia) ja Tallinnas (TRINITI Estonia).

Ettevõte asutati 2003.

Viited

Välislingid
Koduleht

Advokaadibürood
Baltimaad
Pulmakohus

Pulmakohus oli pulmanali eesti talupojapulmas. 

Pulmakohus oli algselt tõsimeelne, hiljem naljaks kujunenud kohtumõistmine pruuttüdrukute ja peiupoiste üle, kui need omavahel ei leppinud ja rikkusid tavasid (peamiselt koos magamist). Naljaks võis pulmakohtu ette tuua teisigi pulmalisi, ent mitte pulmarituaaliga seotud tegelasi. Kohtunikeks oli kas üks või kolm sõnaosavat meest, tavaline karistus oli rattapeks.

Viited 

Pulmakombed
Ühemeheorkester

Ühemeheorkester ehk ühemehebänd (saksa keeles Ein-Mann-Orchester) on muusikas mitme eri tüüpi muusikainstrumentide kooslus, mida üks muusik mängib üheaegselt või salvestab järgemööda samaks teoseks.

Muusika
1969. aasta Toronto laulupidu

1969. aasta Toronto (juubeli)laulupidu oli mais 1969 Kanadas Torontos toimunud Kanada eestlaste ja USA eestlaste ühine laulupidu. Peo peakorraldaja oli Eesti Lauljate Liit Põhja-Ameerikas. Peo üldjuht oli Roman Toi.

Viited

Välislingid
Juubelilaulupeo puhastulu ligi $5000?, Vaba Eestlane, 29. juuli 1969

Välis-Eesti
Laulupeod
Toronto
Narva Koorikool

Narva Koorikool (vene keeles Нарвская хоровая школа) on Narva muusikakooli üksus, kus õpetatakse koorilaulu.

Koorikooli ajalugu ulatub aastasse 1981, kui moodustati lastekoori stuudio. Stuudiot juhtis Tatjana Prokatševa.

1990. aastal organiseeriti stuudio ümber kooliks.

Kool lõpetas iseseisvana tegevuse 2011. aastal, saades seejärel Narva muusikakooli üksuseks.

Viited

Välislingid
Koorikooli koduleht

Narva koolid
Eesti muusikakoolid
Hannoveri ringkond

Hannover oli aastatel 1946–2004 Regierungsbezirk Alam-Saksimaal. See paiknes liidumaa lõunaosas ümber Hannoveri linna. Selle pindala oli 9046,82 km², 30. septembril 2004 elas seal 2 167 343 inimest.

Ajalugu

1885. aastast kuni Teise maailmasõja lõpuni oli toonases Preisimaa Hannoveri provintsis sarnane samasuguse nimega haldusüksus; ja enne seda 1823. aastal loodud Landdrostei Hannoveri kuningriigis.

Kreisid aastatel 2001–2004

 Diepholz
 Hameln-Pyrmont
 Hannover
 Hildesheim
 Holzminden
 Nienburg
 Schaumburg
Acornhoek

Acornhoek on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Acornhoeki elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,71%, India või Aasia päritolu inimesi 0,11%, valgeid 0,06%, värvilisi 0,05% ja teisi 0,06%. Tsonga keelt pidas emakeeleks 73,83% inimesi, pedi keelt 16,86%, sotho keelt 6,05%, svaasi keelt 0,85% ja inglise keelt 0,81%.

Viited

Mpumalanga provintsi linnad
Amersfoort (LAV)

Amersfoort on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas Pixley ka Seme vallas.

Amersfoort on asutatud 1888. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Amersfoorti elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,24%, valgeid 4,29%, India või Aasia päritolu inimesi 1,74%, värvilisi 0,23% ja teisi 0,49%. Suulu keelt pidas emakeeleks 83,98%, afrikaani keelt 4,35%, svaasi keelt 3,39%, inglise keelt 2,12% ja sotho keelt 1,63%.

Viited

Mpumalanga provintsi linnad
Muhamedi karikatuurid

Muhamedi karikatuurid oli 30. septembril 2005 Taani päevalehes Jyllands-Posten pealkirja "Muhamedi nägu" (taani keeles "Muhammeds ansigt") all ilmunud karikatuurisari, kus oli kujutatud islami prohvetit Muḩammadit.

Välislingid 
 Muhamedi karikatuurid ("Muhammeds ansigt"), Jyllands-Posten, 30. september 2005

Kunst
Huumor
Ajakirjandus
Islam
2005
21. sajand Taanis
Boschfontein

Boschfontein on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Boschfonteini elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,68%, India või Aasia päritolu inimesi 0,23%, värvilisi 0,05% ja valgeid 0,03%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 97,22% inimesi, tsonga keelt 1,14%, inglise keelt 0,40% ja suulu keelt 0,38%.

Viited

Mpumalanga provintsi linnad
Cunningmoor

Cunningmoor on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cunningmoori elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,80%, India või Aasia päritolu inimesi 0,10%, värvilisi 0,03% ja valgeid 0,03%. Tsonga keelt pidas emakeeleks 96,82% inimesi, svaasi keelt 1,37%, sotho keelt 0,87% ja inglise keelt 0,27%.

Viited

Mpumalanga provintsi linnad
Kabokweni

Kabokweni on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Mbombela vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kabokweni elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,27%, värvilisi 1,07%, India või Aasia päritolu inimesi 0,18%, valgeid 0,08% ja teisi 0,41%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 82,16% inimesi, inglise keelt 3,75%, tsonga keelt 3,38%, suulu keelt 2,95% ja sotho keelt 2,29%.

Viited

Mpumalanga provintsi linnad
Ngodwana

Ngodwana on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ngodwana elanikest mustanahalisi aafriklasi 60,21%, valgeid 36,75%, värvilisi 1,69%, India või Aasia päritolu inimesi 1,18% ja teisi 0,20%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 35,01% inimesi, afrikaani keelt 32,12%, inglise keelt 9,66%, tsonga keelt 7,83%, suulu keelt 5,35%, pedi keelt 3,99% ja sotho keelt 3,41%.

Viited

Mpumalanga provintsi linnad
Kalatšinsk

Kalatšinsk on linn Venemaal Siberis Omski oblastis, Kalatšinski rajooni halduskeskus. Kalatšinsk asub Omi jõe ääres, linna läbib Siberi raudtee.

Asulat on esimest korda dokumentides mainitud 1795. aastal, linnaõigused sai Kalatšinsk 1918. aastal.

Venemaa linnad
Omski oblast
Šadrinsk

Šadrinsk on linn Venemaal Kurgani oblastis. Šadrinsk on oblastilise alluvusega linn. Šadrinsk on Šadrinski rajooni halduskeskus, kuid ei kuulu ise rajooni koosseisu. Linn asub Isseti jõe ääres.

Asula on rajatud 1662. aastal, linnaõigused sai Šadrinsk 1712. aastal.

Venemaa linnad
Kurgani oblast
Olga Schihalejev

Olga Schihalejev (sündinud 26. oktoobril 1969 Pärnus) on teoloog, kasvatusteadlane

Lõpetas 1988 Pärnu 6. keskkooli, 1998 EELK Usuteaduse Instituudi lastetöö erialal, 2002 TÜ usuteaduskonna ja üheaastase õpetajakoolituse, 2009 TÜ-s doktorantuuri, teoloogiadoktor (2009, TÜ)

Viited 

Eesti teoloogid
Eesti kasvatusteadlased
Sündinud 1969
Lennart Sasi

Lennart Sasi (6. jaanuar 1935 Tallinn – 11. aprill 2011) oli eesti tehnikateadlane.

Ta lõpetas 1953. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna. 1962–1965 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi aspirant. Aastal 1967 kaitses ta tehnikakandidaadi väitekirja.

Viited

Välislingid

Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul

Eesti tehnikateadlased
Tallinna Reaalkooli vilistlased
Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased
Sündinud 1935
Surnud 2011
Pärnamäe kalmistule maetud
Silver Sarapuu

Silver Sarapuu (sündinud 9. oktoobril 1957 Tartus) on arstiteadlane, anestesioloog-reanimoloog.

Lõpetas 1976. aastal Tartu 2. keskkooli ja 1982 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. 

Oli aastatel 1990–2000 Tartu Kliinilise Haigla ja Tartu Ülikooli Kliinikumi anestesioloogia-intensiivravi kliiniku intensiivravi osakonna juhataja. 

Uurinud toksilisi ja polüorgankahjustusi intensiivravis. 

Eesti Anestesioloogide Seltsi ja Euroopa Intensiivravi Seltsi liige.

Viited 

Eesti anestesioloogid
Tartu Ülikooli arstiteaduskonna vilistlased
Sündinud 1957
Tuhandenäoline kangelane

"Tuhandenäoline kangelane" ("The Hero with a Thousand Faces") on Joseph Campbelli raamat. Selle esmatrükk ilmus 1949, tõlge eesti keelde 2005 (tõlkijad Maarja Valk ja Ülo Valk, väljaandja Eesti Transpersonaalne Assotsiatsioon).

Kokkuvõte

Eessõna: Monomüüt
Sigmund Freud ja Carl Gustav Jung ning nende järgijad on ümberlükkamatult näidanud, et müüdi loogika, kangelased ja teod elavad tänapäeval edasi unenägudes. Noor mees näeb unes, et tapab kogemata oma isa, kes manitses teda naise juurde tagasi minema, ning ema lohutab ja suudleb teda. Selleasemel et rakendada oma vaimuenergia abieluprobleemide lahendamisele, tuleb ta tagasi olukorda, kus ta võistleb isaga ema armastuse pärast. Inimesed vajavad kõige kauem ema rinda; ema jääb neid kaitsma maailma ohtude eest, nii et üsasisene aeg läheb otsekui pikemaks. Ema koos lapsega jäävad üheks füüsiliseks ja psühholoogiliseks ühikuks. Kui ema jääb kauaks ära, tekib lapses pinge ja agressiivsus. Agressiivsus tekib ka siis, kui ema last takistab. Lapse esimene armastuse objekt on ka tema esimene vaenulikkuse objekt, ja tema esimene ideaal, millest saab õndsuse, tõe, ilu ja täiuslikkuse kujutluste teadvustamata alus, on madonna ja Bambino (lapse) ühtsus. Isa näol tungib sellesse õndsusse esimest korda radikaalselt sisse teine reaalsusjärk, mistõttu laps kogeb isa eeskätt vaenlasena. Ta kannab isale üle agressioonisüüdistuse, mis algselt oli suunatud halvale, eemal olevale emale, kusjuures iha hea, kohal oleva, toitva ja kaitsva ema järele jääb alles. Sellel väikelapsele omasel jaotusel surmatungi (Thanatos) ja armastustungi (libiido; Eros) vahel põhineb Oidipuse kompleks, mis Freudi järgi on põhjus, miks täiskasvanud ei käitu ratsionaalselt.
Nikolai Dobronravov

Nikolai Dobronravov (vene keeles Николай Николаевич Добронравов; sündinud 22. novembril 1928 Leningradis) on vene luuletaja ja laulukirjutaja.

Nikolai Dobronravovil on kahekordne kõrgharidus: 1950. aastal lõpetas ta Moskva Kunstiteatri juures asuva V. I. Nemirovitš-Dantšenko nimelise Kool-Stuudio ja 1952. aastal Moskva Linna Õpetajate Instituudi.

Alates 1956. aastast on Nikolai Dobronravov abielus helilooja Aleksandra Pahmutovaga, kellega koostöös on nad palju laule loonud.

Vene luuletajad
Sündinud 1928
Inga Sarand

Inga Sarand (sündinud 3. juulil 1966 Tallinnas) on eesti mikrobioloog.

1983. aastal lõpetas ta Tallinna 26. Keskkooli ja 1988. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli bioloogia ja maauurimise osakonna.

Viited 

Eesti mikrobioloogid
Sündinud 1966
Erich Hugo Sari

Erich Hugo Sari (14. veebruar 1888 Narva – 1. jaanuar 1946 Tallinn) oli tehnikateadlane. 

Ta lõpetas 1916 Petrogradi Nikolai I nimelise Tehnoloogilise Instituudi tehnoloogilise insenerina. Sari oli 1920–1923 raudteevaldkonnas veoosakonna tehnikajaoskonna abijuht.

Viited 

Eesti tehnikateadlased
Sündinud 1888
Surnud 1946
Balti laevatehas

Balti laevatehas (vene keeles Балтийский завод) on laevatehas Peterburis. See on üks vanimaid Venemaa laevatehaseid. Tehas kuulub tänapäeval ettevõttele United Shipbuilding Corporation (vene keeles Объединённая судостроительная корпорация). Tehase direktor on Aleksei Kadilov.

Tehas asutati 1856.

Tehases töötab umbes 6000 inimest.

Tehase käive on 2,11 miljardit rubla (2012).

Välislingid
Koduleht

Venemaa ettevõtted
Peterburi
Laevatehased
Ḩadīth

Ḩadīth (araabia keeles حديث‎ 'jutustus') on pärimus islami prohveti Muḩammadi ütlustest ja tegudest, mida Muhammadi järglased suuliselt edasi andsid ning mitu põlvkonda pärast prohveti surma kokku kogusid ja kirja panid. Iga hadith'i puhul on leitud ja välja toodud inimesed, kes seda lugu kuulsid ja edasi andsid. Nende allikate järgi määratakse narratiivi usaldusväärsus.

Suuliselt edasi antud ja hadith'idena kirjapandud islami püha pärimus prohvet Muhammadi tegudest ja ütlustest moodustab islami sunna ehk tava.

Joseph Schacht kirjeldab hadith'i kui sunna dokumentatsiooni.

Viited 

Islam
Uvongo

Uvongo on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Ugu ringkonnas Ray Nkonyeni vallas. Linn asub India ookeani rannikul Vungu jõe suudmes.

Uvongo on asutatud 1954. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Uvongo elanikest valgeid 71,78%, mustanahalisi aafriklasi 21,60%, India või Aasia päritolu inimesi 4,36%, värvilisi 2,01% ja teisi 0,28%. Inglise keelt pidas emakeeleks 57,70% inimesi, afrikaani keelt 25,49%, suulu keelt 8,08% ja koosa keelt 5,57%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Park Rynie

Park Rynie on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Ugu ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul.

Park Rynie on asutatud 1857. aastal. Linn on nime saanud kohaliku maaomaniku naise Renetta Hoffmani järgi, kelle hüüdnimi oli Rynie.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Park Rynie elanikest India või Aasia päritolu inimesi 47,99%, mustanahalisi aafriklasi 34,78%, valgeid 11,55%, värvilisi 5,12% ja teisi 0,56%. Inglise keelt pidas emakeeleks 65,20% inimesi, suulu keelt 23,72%, koosa keelt 3,69% ja afrikaani keelt 3,58%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Küünlaprobleem

Küünlaprobleem, mida teatakse ka Dunckeri küünlaprobleemina, on kognitiivse soorituse test, mis mõõdab seda, kuivõrd mõjutab asja funktsioonis kinni olemine inimese probleemilahendusoskusi. Testi autor on geštaltpsühholoog Karl Duncker. Test avaldati 1945. aastal pärast tema surma. Duncker kirjutas sellest testist algselt probleemilahendusülesandeid käsitlevas töös Clarki ülikoolis.

Probleem 
Katses antakse osalisele järgnev ülesanne: kuidas kinnitada küünal korkseinale nii, et selle süütamisel küünlavaha lauale ei tilguks. Ülesande lahendamiseks on osalejal ühes küünlaga kasutamiseks ainult järgnevad vahendid: 

 Tikutoos
 Karp knopkasid

Lahendus 

Ülesande edukaks lahendamiseks tuleb knopkadega knopkakarp seinale kinnitada, panna küünal karpi ja süüdata see tikuga. Asja funktsioonis kinni olemise kontseptsioon ennustab, et osaleja näeb karpi ainult asjana, mis on knopkade hoiustamiseks ning ei näe seda kohe eraldi ja funktsionaalse asjana, mis on vajalik ülesande lahendamiseks.

Vastus 
Paljud püüdsid ülesannet lahendada teiste loominguliste, kuid vähem efektiivsete meetoditega. Näiteks, mõned püüdsid küünalt knopkakarpi kasutamata seinale panna, ja teised püüdsid sulatada osa küünlavahast ja kasutada seda küünla seinale kinnitamisel. Kumbki meetod ei tööta. Kui ülesanne esitada nii, et knopkad on oma karbist välja tõstetud, siis lahendavad pea kõik osalejad ülesande õigesti.

Küünlatesti on tehtud suure hulga inimestega, ka Kellogi juhtimiskooli tudengitega uurimuses, kus vaadati välismaal elamise ja loomingulisuse seoseid.

Viited 

Tunnetusteadus
Holy Motors (ansambel)

Holy Motors on Eesti bänd, kes alustas tegevust 2013. aastal Tallinnas. Sellesse kuuluvad Eliann Tulve (vokaal), Lauri Raus (kitarr), Gert Gutmann (kitarr) ja Caspar Salo (trummid).   

Žanriliselt võib Holy Motorsi loomingut kirjeldada kui segu shoegaze’ist, Americana’st, tumedast twang’ist, reverb’ist ja dream pop’ist. Bändi nimi tuleneb samanimelisest Leos Caraxi filmist, kuid mitte filmist inspireeritult, vaid sõnapaari kõla tõttu. Algusaegadel kandis bänd mõnda aega Heavenly Motorsi nime. 

2014. aastast tegutseb bänd Ameerika Ühendriikide indie-plaadifirma Wharf Cat Records all. 

Peale Eesti linnade on Holy Motors andnud kontserte Venemaal, Ukrainas, Lätis, Saksamaal, Prantsusmaal, Šveitsis, Hispaanias, Portugalis ja mujal Euroopas ning teinud kontserdireisi Ameerika Ühendriikides, kus ta esines ka muusikafestivalil South by Southwest.

Ajalugu 
Bändi esimene esinemine toimus Tallinnas Sõpruse kinos enne Jim Jarmuschi filmi „Mystery Train“ seanssi. Esimesed kontserdid jäävad 2014. aastasse, kui esineti festivalidel Schilling ja Tallinn Music Week. Samal aastal laaditi ka esimene lugu, demolugu „Lightning Struck“ SoundCloudi. 2015. aastal anti välja esimene kahelooline 7” vinüülsingel „Heavenly Creatures“, 2017. aastal teine vinüülsingel „Sleeprydr“.

Bändi esimene täispikk album „Slow Sundown“ ilmus 2018. aastal. Selle produtsent oli Ameerika bändide Merchandise eeslaulja ja produtsent Carson Cox.

Preemiad 

 Loo „Stay the Night“ video saavutas Eesti muusikasaate „Eesti TOP 7“ edetabelis 2. koha.  
 Album „Slow Sundown“ on nimetatud Stereogumi nädalaalbumiks ja Bandcamp Daily päevaalbumiks.  
 2018. aastal võitis Holy Motors kolmanda astme artistipreemia Tallinn Music Weekil.

Diskograafia

Albumid 
„Slow Sundown“ (2018)

Singlid ja EPd
„Heavenly Creatures“ (2015)
„Sleeprydr“ (2017)
„Honeymooning“ (2017)
„I Will Try“ (2018)
„Signs“ (2018)

Kogumikud
Seksound „Kohalik ja kohatu 4“ (2015)

Viited

Välislingid
Holy Motors SoundCloudis
Holy Motors Instagramis 
Holy Motors Facebookis
Holy Motors Bandcampis
Colin Joyce „Estonia’s Holy Motors Write With a Unique Desolation“. Vice.com, 28. november 2017.
Steven Arroyo „Holy Motors, „Slow Sundown““. Pitchfork, 14. veebruar 2018.
Irene Kivi „Holy Motors salvestas albumi Brooklynis: välismaal ei ole kodus olemisest tekkivaid tülisid“. Sky.ee, 27. märts 2018.
Helo Liis Soodla „Holy Motors – „Slow Sundown““. Müürileht, 4. aprill 2018.
Sandra Leushina „Intervjuu kollektiiviga Holy Motors“. Häppening, 2. detsember 2018.

Eesti ansamblid
Priit Humal

Priit Humal (sündinud 9. septembril 1970) on eesti elektroonikainsener, ettevõtja ja munitsipaalpoliitik.

Ta on lõpetanud Nõo Keskkooli 1988. aastal ja õppinud Tartu Ülikoolis füüsikat.  

Ta on templitehase Humal Elektroonika OÜ tegevdirektor. 

Humal on olnud ka EELK Tartu Pauluse koguduse juhatuse esimees ja aseesimees. 

2014. aastal liitus ta kodanikuliikumisega Avalikult Rail Balticust ning on selle baasil loodud MTÜ juhatuse liige.

2021. aasta sügisel toimunud kohalike omavalitsuste valimistel pääses ta Isamaa nimekirjas Tartu Linnavolikokku ja on alates 20. novembrist 2021 Tartu abilinnapea, tema vastutusvaldkonnad on rahandus ja eelarve, laenupoliitika ja linnavarad.

Isiklikku 
Tema isa on füüsik Leo-Henn Humal, vanaisa oli matemaatik Arnold Humal, äi oli vaimulik Paul Saar. Ta on 17. septembrist 1994 abielus Anna Humalaga (neiuna Saar), neil on neli last.

Teoseid
Priit Humal, Karli Lambot, Illimar Paul, Raul Vibo 2018. Major mistakes in Rail Baltica cost-benefit analysis made by Ernst & Young Baltic. Tartu: MTÜ ARB. (ISBN 978-9949-88-289-2)

Viited

Välislingid
 "Rail Balticu uuring tõi Tartu abilinnapea Humalale plagiaadisüüdistuse" ERR, 09.12.2021

Eesti insenerid
Nõo Reaalgümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1970
Kerstti Kittus

Kerstti Kittus (30. oktoober 1952 – 23. september 2018) oli eesti tõlkija.

Ta lõpetas Tartu 5. Keskkooli 1970. aastal. 

Aastail 1998–2008 töötas ta Eesti Korvpalliliidu büroo juhatajana.

Ta oli aastast 2004 vabakutseline konverentsitõlk Euroopa Liidu institutsioonide juures. Ta on tõlkinud inglise, saksa ja vene keelest kokku umbes 60 raamatut, Ta valdas ka ungari keelt.

Viited

Eesti tõlkijad
Sündinud 1952
Surnud 2018
Aivar Juhanson

Aivar Juhanson (sündinud 15. augustil 1962) on eesti kunstnik.

Eesti Kunstiakadeemia graafikaosakonna lõpetas 1992. aastal.

Peamiselt joonistab portreid ja šarže Eesti Ekspressile, kus on avaldatud juba üle 2000 portree. Esimene šarž oli seal Andrus Öövelist, järgmine oli Lennart Merist ja kolmas Hardo Aasmäest.

2015. aastal tunnustati teda maailma ühel mainekamal illustratsioonikonkursil World Press Cartoon, kus ta märgiti ära Eesti Ekspressis ilmunud patriarh Kirilli šarži eest.

Kujundanud laulupeole pühendatud margiploki ja illustreerinud raamatuid.

Raamatud 

 1995 – Aivar Juhanson "Luiskaja muinasjutt" – ruumiliste piltide ja papist lehtedega lasteraamat
 1998 – Madis Jürgen "Ratsa läbi Eesti riigi" – joonistused: Aivar Juhanson (Eesti Ekspressi Kirjastus)
 2010 – Erkki Kõlu "10 000 uut anekdooti Erkki Kõlult", esikaane illustratsioon Aivar Juhanson, ISBN 9789949903542 (lisaks veel 2 ja 3 osa)
 2011 – Aimée Beekman "Metsasigudik ja printsessi koer", illustreerinud Aivar Juhanson, ISBN 9789949240913
 2014 – Reet Bobõlski "Peegel 2" : 8. klassi eesti keele õpik, illustreerinud Aivar Juhanson (Koolibri)

Näitused 

 Püsinäitus Eesti Huumorimuuseumis
 2008 – Mädapea mõisas, "Graafilised šaržid Eesti Ekspressis 1992–2007"
 2009 – Tallinn, KuKu klubis
 2012 – Eesti Lastekirjanduse Keskus
 2016 – Kuusalu rahvamajas
 2018 – veebruar–märts, Tallinn, VIPEX AS-i salongis isikunäitus "EV 100 portreed"
 2018 – september–november, Viljandi Kondase keskus

Tunnustus
2021 Valgetähe V klassi teenetemärk

Viited 

Eesti kunstnikud
Eesti karikaturistid
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1962
Boris Aareandi

Boris Aareandi (kuni 1923 Boris Villmann; hiljem Saksamaal ka Berendt Willmann; 12. august (vkj)/ 25. august 1902 Pärnu – 30. aprill 1942 Kirovi oblast, Vene NFSV) oli Eesti vaimulik.

Osales Vabadussõjas. 

Ta lõpetas 1930. aastal Tallinna Rahvaülikooli Seltsi Erakolledži. Ta õpingute ajal ka alates 1926. aastast Tartu Ülikooli usuteaduskonna vabakuulaja, õppis samas 1930–1931 (lõpetas), 1931 filosoofiateaduskonnas ja 1932 uuesti usuteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Fraternitas Liviensise liige.

1932–1934 Käina, Kärdla ja Pühalepa koguduse õpetaja. Ta eemaldati 1934. aastal ajutiselt ametist kahtlustatuna vägistamises.

Läks edasi Saksamaale, tuli 1939. aastal Eestisse tagasi. Arreteeriti Nõukogude okupatsioonivõimu poolt 10. veebruaril 1941. aastal.

Viited

Välislingid
Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944

Käina Martini koguduse vaimulikud
Pühalepa Laurentsiuse koguduse vaimulikud
Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Fraternitas Liviensise liikmed
Vabadussõja veteranid
Eesti Vabadussõjalaste Liidu poliitikud
Eestistatud nimega inimesed
Eestlased Saksamaal
Eesti represseeritud isikud
Sündinud 1902
Surnud 1942
Kendall Jenner

Kendall Nicole Jenner (sündinud 3. novembril 1995 Los Angeleses) on Ameerika modell, teda tuntakse peamiselt tõsieluseriaalist "Keeping Up with the Kardashians".

Lapsepõlv 
Kendall Jenneri isa on olümpiakulla võitnud kümnevõistleja Bruce Jenner (nüüd Caitlyn Jenner) ja ema televisioonitöötaja Kris Jenner. Kendalli teine nimi Nicole oli pandud ema parima sõbranna Nicole Brown Simpsoni auks, kes suri enne Kendalli sündi. Kendall kasvas suures perekonnas, kus olid poolõed Kim, Khloé, Kourtney, poolvennad Robert, Brandon ja Sam ning õde Kylie. 

Kendall käis Sierra Canyoni koolis ja seejärel oli koduõppel. Ta lõpetas kooli 2014. aastal. 

Ameerika Ühendriikide modellid
Sündinud 1995
Khloé Kardashian

Khloé Alexandra Kardashian (sündinud 27. juunil 1984 Los Angeleses) on Ameerika tõsielustaar, ettevõtja ja modell. 

Ta sai tuntuks USA tõsielusarjas "Keeping Up with the Kardashians".

Lapsepõlv 
Khloé Kardashiani ema on telestaar Kris Jenner ja isa advokaat Robert Kardashian. Tal on vanemad õed Kim ja Kourtney, noorem vend Robert ning poolõed Kendall ja Kylie (ema teisest abielust Bruce Jenneriga). 

Kardashian käis Marymounti keskkoolis Los Angelese osariigis.

Isiklikku 
2001. aastal sattus autoavariisse ja sai ajukahjustuse. 

27. septembril 2009 abiellus ta korvpallur Lamar Odomiga. Nad abiellusid kuu aega pärast kohtumist. Nad lahutasid Kardashiani algatusel 2015. aasta juulis.

Pärast seda astus ta suhtesse korvpallur Tristan Thompsoniga. 12. aprillil 2018 sündis neil tütar True Thompson.

Ameerika Ühendriikide modellid
Sündinud 1984
Kris Jenner

Kristen Mary Jenner (sündinud Houghton 5. novembril 1955 San Diegos) on Ameerika tõsielustaar, produtsent ja ettevõtja. 

Tuntud tõsieluseriaalist "Keeping Up with the Kardashians".

Lapsepõlv 

Kris Jenner oli Mary Jo Shannoni ja Robert True Houghtoni esimene laps. Jenner lõpetas Clairemonti keskkooli 1976. aastal.

Isiklikku 
Kris Jenner abiellus advokaat Robert Kardashianiga 8. juulil 1978. Neil on neli last: tütred Kourtney (sündinud 1979), Kim (sündinud 1980), Khloé (sündinud 1984) ja poeg Rob (sündinud 1987). Nad lahutasid abielu 1991. aastal, kuid jäid väga headeks sõpradeks kuni Roberti surmani 2003. aastal. 

1991. aasta aprillis, kuu aega pärast lahutust, abiellus Jenner olümpiavõitjast kümnevõistleja Bruce Jenneriga. Neil on tütred Kendall (sündinud 1995) ja Kylie (sündinud 1997). Nad lõpetasid oma suhte 2013. aasta oktoobris. Ametlik lahutus toimus 22. septembril 2014. 

Jenneril on üheksa lapselast.

Ameerika Ühendriikide inimesed
Sündinud 1955
Mart Hiob

Mart Hiob (sündinud 4. aprillil 1975) on eesti maastikuarhitekt.

Ta kaitses doktoritöö 2016. aastal teemal "Paradigma muutus Eesti ruumilises planeerimises: Kogukonna aktiivsuse esiletõus ja väljakujunenud linnapiirkonna säilitamine Tartu ajaloolise linnaosa Supilinna näitel. 

Ta on töötanud Tallinna Tehnikaülikooli Tartu kolledži õppejõuna.

Viited

Välislingid

Eesti maastikuarhitektid
Sündinud 1975
Prooviabielu

"Prooviabielu" oli TV3 loodud tõsielusari.

Tõsielusarja "Prooviabielu" esimene osa oli eetris 22. veebruaril 2017. Sarja tegevus toimus Tartus ja Tallinnas. Sari piirdus ühe hooajaga. Sarja peatoimetaja oli Raimo Kummer.

Saate peategelased Helen ja Liisa on avalikkusele varem tuntud tõsielusarjast “Abielust esimesest silmapilgust”. Sarja tegelased Kalvi-Kalle Kruusamäe ja Helen Kõpp on meedias palju tähelepanu pälvinud. Nüüdseks on nende omavaheline suhtlus lõppenud. Helen sai ka 2018 aasta suvel lapse. Oma tegemisi üksikemana hakkas Helen Kõpp kajastama Õhtulehe veebiväljaandes teemalehel "Heleni beebiblogi".

Sisututvustus 
Telesarjas peavad kaks naist elama kolme nädala vältel, iga nädal eri mehega. Saate lõpuks peavad naised valima ühe mehe, kellega ühist elu alustada.

Osalejad 

1Vanus saate eetris oleku ajal

Vaadatavus 

1 Koht TV3 saadete vaadatavuse edetabelis

TNS Emori Eesti teleauditooriumi ülevaadete põhjal.

Kokkuvõte 
Sarja lõpus pidid kaks naist oma valiku tegema. Peategelased Liisa ja Helen tegid oma valikud järgmiselt: Liisa otsustas Žiga kasuks ning Helen valis Kalvi-Kalle.

Viited

Välislingid 
 Palju õnne! "Prooviabielu" staarpaar Helen ja Kalvi-Kalle said lapsevanemateks. Kroonika, 3. juuni 2018.
 "Prooviabielu" Helen sünnitas koridoris: Kalvi-Kalle jõudis kohale viimasel minutil!. Seitsmesed, 18. juuni 2018.
 «Prooviabielu» parimad palad: skandaalne saade vallandas Facebookis meemihulluse!. elu24.postimees.ee, 1. märts 2017.
 VAATA UUESTI: "Prooviabielu" esimeses osas lõi ohtralt sädemeid ning üks paar otsustas magamistuba filmiva kaamera kinni katta!. Kroonika, 22. veebruar 2017
 TV3 uus suhtesari “Prooviabielu”, kus üks peategelane on Saaremaalt pärit medõde Liisa Kuusmaa, on pannud kihama nii kõmu- kui ka sotsiaalmeedia. Saarte Hääl, 3. märts 2017.

TV3 telesaated
Eesti tõsielusarjad
Mihkel Langebraun

Mihkel Langebraun on eesti esseist.

Haridus
Lõpetanud Hugo Treffneri Gümnaasiumi 2005. aastal ja 2010. aastal Tallinna Tehnikaülikooli bakalaureuseõppe rahvamajanduse erialal. Tema kirjatöid on autasustatud esseekonkurssidel, ka Hansapanga stipendiaat 2008.

Harrastused
Õppinud Karlova Gümnaasiumi muusikaklassis, olnud Tartu Poistekoori liige ja lõpetanud 2004. aastal Tartu I muusikakooli klarneti erialal Tiit Veigeli klarnetiklassis, sh aastatel 2002-2004 Tartu Klarnetikvintetis. Õpingute vältel osalenud üleriigilistel ja rahvusvahelistel konkurssidel. Tudengipõlves on laulnud Tallinna Tehnikaülikooli Kammerkooris ja segakooris HUIK!. 

Harrastaja tasemel on ta tegelenud alpinismiga, läbinud 2008./2009. aastal Jaan Künnapi Alpinismiklubi baaskursuse, käinud 2009. aastal õppereisil Elbrusel ja samal hooajal Mont Blanci tipus 36 tunniga jalamilt.

Viited

Välislingid

Artikleid
 http://epl.delfi.ee/news/arvamus/mihkel-langebraun-eesti-100-votame-laenu-ja-teeme-oma-suurprojektid-viimaks-teoks?id=81219001
 https://www.apollo.ee/sajand-tartu-rahulepingut-1920-2020.html
https://arvamus.postimees.ee/2093660/mihkel-langebraun-narva-rindel-sundis-solzenitson
 http://www.tut.ee/ttu-uudised/uudised/arvamus/mihkel-langebraun-2/
 http://epl.delfi.ee/news/arvamus/mihkel-langebraun-ettepanek-simsoni-miljonite-paremaks-kasutamiseks?id=80470468
 http://www.delfi.ee/archive/mihkel-langebraun-rail-baltic-voiks-rekkad-ja-kaubaveo-viia-maanteedelt-roobastele?id=67781427
 http://maaleht.delfi.ee/news/maaleht/arvamus/mihkel-langebraun-praamiliiklus-silla-hinnaga?id=73633935
 https://arvamus.postimees.ee/2809114/mihkel-langebraun-maaelu-kriisi-juured-ja-viljad
 http://www.delfi.ee/archive/mihkel-langebraun-neivelti-miinimumpalga-idee-nurka-viskamine-on-rumalus?id=68924671
 https://arvamus.postimees.ee/1164242/langebraun-butsantslik-venemaa-oskab-leida-morasid-baltimaade-uhises-valispoliitikas
 https://arvamus.postimees.ee/1037698/mihkel-langebraun-tartu-rahu-piir-viidata-voi-tuhistada
 https://www.lasering.ee/elu-pohjataeva-all-life-under-the-northern-sky-cd.html

Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased
Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1986
Kristi Vinter-Nemvalts

Kristi Vinter-Nemvalts (sündinud 23. detsembril 1978 Pärnus) on eesti haridusteadlane ja riigiametnik, alates 9. augustist 2021 Haridus- ja Teadusministeeriumi kantsler.

Ta lõpetas 1997. aastal Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi. 2000. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Seminari lasteaiaõpetaja erialal. 2003. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli bakalaureuseõppe alushariduse pedagoogi erialal. 2006. aastal kaitses ta Tallinna Ülikoolis magistrikraadi kasvatusteaduste erialal. 2013. aastal kaitses ta Tallinna Ülikooli kasvatusteaduste instituudis doktorikraadi (PhD) ("Digitaalse ekraanimeedia tarbimine 5–7-aastaste laste seas ja selle sotsiaalne vahendamine Eestis: Pedagoogiline vaatekoht").

Karjäär 

 2013–2015 Tallinna Ülikooli kasvatusteaduste instituudi direktor
 2015–2019 Tallinna Ülikooli haridusteaduste instituudi direktor
 2019–2021 Haridus- ja Teadusministeeriumi alus- ja põhihariduse, keele- ja noortepoliitika asekantsler
 alates 9. augustist 2021 Haridus- ja Teadusministeeriumi kantsler

Viited

Eesti kasvatusteadlased
Tallinna Ülikooli vilistlased
Eesti riigiametnikud
Sündinud 1978
Caitlyn Jenner

Caitlyn Marie Jenner (sünninimega William Bruce Jenner; sündinud 28. oktoobril 1949 Mount Kiscos) on Ameerika endine kümnevõistleja, kes on avalikustanud oma transsoolisuse.

Lapsepõlv ja haridus 
Caitlyn Marie Jenner oli sündides William Bruce Jenner. Tema vanemad on Esther Ruth ja William Hugh Jenner. Tema isa oli arborist. Tal on kaks õde, Lisa ja Pam. Tema vend Burt sai surma autoõnnetuses 30. novembril 1976. Lapsena diagnoositi Jenneril düsleksia. Ta käis Sleepy Hollow' ja Newtowni keskkoolis. Lõpetas kooli 1968. aastal.

Isiklikku 
Jenner oli abielus Chrystie Scottiga 1972–1981. Neil on kaks last, poeg Burton Jenner ja tütar Cassandra Marino (Jenner).

5. jaanuaril 1981 abiellus näitleja Linda Thompsoniga. Neil on kaks poega, Brandon Jenner ja Sam Brody Jenner. 1986. aasta veebruaris nad lahutasid.

21. aprillil 1991 abiellus ta tõsielustaari Kris Jenneriga. Neil on kaks tütart, Kendall Jenner ja Kylie Jenner. Nad lõpetasid oma suhte 2013. aasta oktoobris, ametlikult neid lahutati 23. märtsil 2015.

Caitlyn Jenner tuli avalikult transnaisena välja 2015. aasta aprillis. Tema uus nimi kuulutati avalikult välja sama aasta juulis ning tema nime ja sugu tunnustati juriidiliselt sama aasta septembris. Aastatel 2015–2016 mängis Jenner televisioonis tõsieluseriaalides "I Am Cait", mis keskendus tema soolisele üleminekule. 2017. aasta jaanuaris tehti talle sookorrigeerimise operatsioon. Jennerit on nimetatud maailma kuulsaimaks transsooliseks inimeseks. 

Ameerika Ühendriikide kümnevõistlejad
Sündinud 1949
Rustika (kirjastiil)

Rustika (ladina keeles littera capitalis rustica) on vanarooma kirjastiil, mis kujunes välja 4. sajandiks ruutkapitaalist. See on kergem ja voolujoonelisem kiri, mida kasutati papüürusel raamatute kirjutamisel.

Kirjastiil sai nime rustika ('talupoeglik'), kuna seda vastandati "tsiviliseeritumale" ruutkapitaalile. Kirjastiili tähed on kitsamad, kokkusurutumad ja ümaramad.

Välislingid 
Rustika. R. Maantoa kirjakursus Tartu Kõrgemas kunstikoolis

Kiri
Kirjastiilid (paleograafia)