Adobe

Adobe Inc. (varem Adobe Systems Incorporated) on rahvusvaheline arvutitarkvara tootev ettevõte, mis asutati 1982. aastal ja mille peakorter asub USA-s San Joses. Firma on oma nime saanud Adobe Creeki järgi. Traditsiooniliselt on ettevõtte keskendunud multimeedia- ja loovustarkvara tootmisele, hiljem on suunitlus laienenud ka veebitarkvarale. Adobe asutasid 1982. aasta detsembris John Warnock ja Charles Ceschke pärast nende lahkumist Xerox PARC-ist eesmärgiga arendada ja müüa PostScripti. Ettevõtte nimi Adobe tuleneb samanimelisest ojast, mis voolas ühele loojatest kuulunud maja tagant läbi. Detsembris 2005 omandas Adobe ühe oma peamise konkurendi – Macromedia, mis tõi Adobe tarkvaratoodete hulka näiteks Coldfusioni, Dreamweaveri, Flashi ja Flexi.

2011. aasta detsembris oli ettevõttes 9925 töötajat. Kõige rohkem töötajaid töötab ettevõtte peakontoris, kuid Adobel on harukontorid ka näiteks Orlandos, Seattle'is, San Franciscos, Oremis, Minneapolises, Walthamis, San Luis Obispos, Ottawas, Hamburgis, Bangalore'is, Bukarestis ja Pekingis.

Ajalugu 

Adobe esimesed tooted pärast Postscripti olid digitaalsed kirjatüübid nimega Type 1 ja Type 3. Apple tuli hiljem välja konkureeriva TrueType'i standardiga. Adobe vastas oma kirjatüüpide spetsifikatsioonide avalikustamisega ja tõi turule Adobe Type Manageri tarkvara, mis võimaldas nende kirjatüüpide WYSIWYG-skaleerimist ekraanil, nagu ka TrueType'i puhul, kuid ilma täpse pikslitasemekontrollita. Aga oli juba liiga hilja TrueType'iga konkureerida. Vaatamata sellele, et kirjatüübid Type 1 ja Type 3 jäid trüki- ja graafikatööstuses standardseks, sai äri- ja tavakasutaja jaoks standardiks TrueType. 1996. aastal kuulutasid Adobe ja Microsoft välja kirjatüübi OpenType ja 2003. aastal sai valmis Adobe Type 1 teisendamine OpenType'iks. Adobe logo autor on John Warnocki abikaasa Marva Warnock, kes on graafikadisainer.

1980. aastate keskpaigas sisenes Adobe klienttarkvara turule Adobe Illustratoriga, mis on vektorgraafikal põhinev joonistusprogramm Apple Macintoshi jaoks. Firmasisesest kirjatüüpide tootmiseks mõeldud tarkvarast välja kasvanud Illustrator aitas populariseerida PostScripti toetavaid laserprintereid. Erinevalt Macdraw'st, tollal standardsest Macintoshi vektorgraafikaprogrammist, võimaldas Illustrator paindlikumalt kujutisi kirjeldada, kasutades Bezier' kõveraid ja saavutades konkurentsitu täpsuse. Kirjatüüpide renderdamine jäeti siiski Macintoshi QuickDraw' teekidele kuni Adobe Type Manageri turuletoomiseni.

1989. aastal esitles Adobe jällegi Macintoshile mõeldud toodet, millest on saanud tema lipulaev – graafikaprogrammi Adobe Photoshopi. Photoshop 1.0 väljalase oli stabiilne ja rohkete võimalustega ning tänu heale turundusele muutus Photoshop peagi domineerivaks rakenduseks.

1993. aastal tuli Adobe välja PDF-failivorminguga ning selle juurde kuuluva Adobe Acrobati ja Readeri tarkvaraga. PDF on nüüdseks standardiseeritud (ISO 32000-1:2008) ja kõnealune tehnoloogia on saanud elektrooniliste dokumentide jaoks tavaliseks.

Vaieldavalt oli üks Adobe vähestest vigadest Macintoshi platvormil nende suutmatus toota oma kompaktkirjastamisprogrammi (DTP). Seetõttu said Aldus oma 1985. aasta PageMaker ja Quark 1987. aasta QuarkXPress programmidega varajase edumaa DTP turul. Samuti oli Adobe aeglane ka Windowsi DTP-turule sisenemisega, kuid hiljem hakkas jõudsalt konkureerima tänu Creative Suite'i turustamisele. Arvutinduse tulevikusuuna arvamisel eksiti samuti, hakates tootma Illustratori täisversiooni Steve Jobsi ebaõnnestunud NeXT süsteemile ja halva kvaliteediga versiooni Windowsile.

Nendele vigadele vaatamata suutis Adobe, tänu konkurentide turult lahkumisele või nende äraostmisele 1980. lõpus ja 1990. alguses, jääda püsima. 1991. aasta detsembris tõi Adobe välja Adobe Premiere'i, mis nimetati 2003. aastal ümber Adobe Premier Pro'ks. 1994. aastal ostis Adobe ära Alduse ning lisas oma toodetele Adobe Page Makeri ja Adobe After Effectsi, samuti omandati TIFF-failivormingu õigused. 1995. aastal pärast Frame Technology Corp-i soetamist lisati toodete hulka ka Adobe Framemaker. 1999. aastal tuldi välja Adobe InCopyga, mis sai otseseks konkurendiks QuarkCopyDeskile.

Sündmused ettevõttes 

1992. aastal ostis Adobe OCR Systems Inc-i. 1994. aastal ostis ettevõte Aldus Corporationi. 30. mail 1997 liitus Adobe Delaware'is asuva Adobe Systemsiga, mis asutati 9. mail 1997. Säilis korporatsioon Adobe Systems Incorporated (Delaware) ning Adobe hakkas liitunud ettevõttena kandma nime Adobe Systems Incorporated.

12. detsembril 2005 omandas Adobe oma peamise konkurendi Macromedia 3,4 miljardi USD suuruseks hinnatud aktsiavahetuse teel ning see lisas Adobe tootenimekirja programmid Adobe ColdFusion, Adobe Contribute, Adobe Captivate, Adobe Acrobat Connect (varem Macromedia Breeze), Adobe Director, Adobe Dreamweaver, Adobe Fireworks, Adobe Flash, FlashPaper, Adobe Flex, Macromedia FreeHand, Macromedia HomeSite, Macromedia JRun, Adobe Presenter ja Macromedia Authorware.

2007. aasta jaanuaris toodi turule digifotode töötlemiseks mõeldud programm Adobe Photoshop Lightroom. See toode oli mõeldud konkureerimiseks Apple'i Aperture tarkvaraga RAW-tüüpi piltide töötlemiseks. Adobe omandas populaarset pilditöötlusplatvormi tootva ettevõtte Scene7 samal aastal. Sama aasta juulis tuli Adobe välja Soundboothiga. See toode ei olnud mõeldud asendamaks olemasolevat Adobe Auditionit, vaid võimaldamaks töökeskkonda professionaalidele, kes ei ole spetsialiseerunud helile. 3. augustil 2007 teatas ettevõte, et Authorware'i arendus lõpetatakse. Authorware oli üks arendusvahenditest, mille Adobe omandas koos Macromedia ostmisega. See asendati tarkvaraga Adobe Captivate. Oktoobris ostis ettevõte Virtual Ubiquity koos nende veebipõhise tekstiredaktoriga Buzzword. 12. novembril 2007 teatas ettevõtte tegevdirektor Bruce Chizen enda tagasiastumisest. Alates 1. detsembrist sai tema asendajaks Shantanu Narayen, praegune Adobe president.

Adobe avalikustas Adobe Media Playeri aprillis 2008. 27. aprillil lõpetas Adobe oma senise HTML/veebiredaktori GoLive arenduse ning müügi ja asendas ta Dreamweaveriga. Adobe pakkus GoLive kasutajatele Dreamweaveri ostmisel allahindlust ja pakub teatud määral siiani GoLive kasutajatele tuge. 1. juunil lasi Adobe käiku Acrobat.com-i, mis ühendab mitmeid veebirakendusi võimaldamaks ühiselt töötamist. Oktoobris 2008 toodi turule Creative Suite 4 kuues konfiguratsioonis hinnavahemikus 1303–1917 eurot. 3. detsembril 2008 vallandas Adobe 600 töötajat (8% kogu töötajate hulgast) viidates majanduse madalseisule.

2009 teatas Adobe kahe ettevõtte omandamisest: 29. augustil liitus Adobega Business Catalyst ja 15. septembril ostis Adobe Omniture. 10. novembril vallandas ettevõte 680 töötajat. 2010. aastal teatas Adobe, et uurib koordineeritud küberrünnakut ettevõtte süsteemidele Hiinas. Sama rünnaku alla sattusid ka Google ja üle 20 teise ettevõtte. 12. aprillil 2010 teatas Adobe uue Creative Suite versiooni (CS5) turule toomisest. Teatati ka uutest tarkvaratoodetest nagu Flash Catalyst ja Business Catalyst.

2010. aastat jäi märkima pidev põhjenduste pildumine Apple'i ja Adobe vahel, kuna Apple ei toetanud Adobe Flashi oma toodetel, sh iPhone'il ja iPadil. Apple'i tegevdirektor Steve Jobs väitis, et Flash ei olnud piisavalt usaldusväärne ja turvaline, kuid Adobe juhid väitsid, et Apple tahab säilitada kontrolli iOS-i üle.

Jaanuaris 2011 omandas Adobe Demdexi.

Photoshop World 2011-l avalikustas Adobe uue mobiilse fototeenuse. Carousel on uus rakendus iPhone'i, iPadi ja Maci jaoks, mis kasutab Photoshop Lightroomi tehnoloogiat, võimaldades kasutajatel fotosid töödelda kõigil platvormidel. Carousel võimaldab ka automaatselt sünkroonida ja jagada fotosid.

9. novembril kinnitas Adobe, et mobiilsete seadmete Flashi arendus on lõpetatud. Selle asemel keskendutakse HTML5-le, kuna selle võimalused on laiemad kui Flashil.

1. detsembril 2011 teatas Adobe, et on saavutanud kokkuleppe internetireklaami valdkonnas tegutseva eraettevõtte Efficient Frontier soetamiseks.

2018. aasta oktoobris teatab Adobe Systems Incorporated, et nende uueks nimeks saab Adobe Inc.

Ettevõtte tippjuhid

Tooted

Graafikaprogrammid 
Adobe Photoshop, Adobe Illustrator, Adobe Acrobat, Adobe InDesign, Adobe Fireworks,

Veebidisainiprogrammid 
Adobe Dreamweaver, Adobe Contribute, Adobe Flash Builder ja Adobe Animate

Videotöötlus, animatsioonid ja visuaalefektid 
Adobe Premiere Pro, Adobe After Effects

e-õppe tarkvara 
Adobe Captivate

Serveritarkvara 
Adobe ColdFusion, Adobe Content Server ja Adobe LiveCycle Enterprise Suite

Helitöötlusprogrammid 
Adobe Audition

Failiormingud

Portable Document Format (PDF), PDF-i eelkäija PostScript, ActionScript, Shockwave Flash (SWF) ja Flash Video (FLV)

Veebipõhised teenused 

Adobe Kuler, Photoshop Express ja Acrobat.com

Organisatoorne tarkvara 

Adobe Extension Manager ja Adobe Bridge

Finantsinformatsioon

Adobe Systems sisenes NASDAQ börsile 1986. aastal. Adobe 2006. aasta aastatulu oli 2,575 miljardit USA dollarit.

Aastatulu

2000ndad

1990ndad

Adobe rahandusaasta kestab detsembrist novembrini.

Auhinnad 

Alates 1995. aastast on ajakiri Fortune hinnanud Adobet kui väljapaistvalt head kohta töötamiseks. Adobe oli paremuselt viies koht töötamiseks USA-s 2003. aastal, kuues 2004. aastal, 31. 2007. aastal, 40. 2008. aastal, 11. 2009 aastal ja 65. 2011. aastal. Mais 2008 oli Adobe Systems India paremuselt 19. koht Indias töötamiseks. Oktoobris 2008 nimetas Mediacorp Canada Inc. Adobe Systems Canada Inc-i üheks sajast parimast Kanada tööandjast.

Kriitika

Adobet on kritiseeritud hinnapoliitika tõttu, kuna tema toodete müügihinnad on USA-st väljaspool pea kahekordsed. Juunis 2009 suurendas Adobe hindu Suurbritannias 10% võrra.

Viited

Börsiettevõtted
Ameerika Ühendriikide infotehnoloogiaettevõtted
NASDAQile noteeritud ettevõtted