joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Aasmäe

Aasmäe on eesti perekonnanimi.

Aasmäe on eestistatud nimi, mida võeti 59 korral aastatel 1935–1940. Seda võtsid isikud, kelle algne nimi oli näiteks Aamann, Abramson, Amann, Ammon, Ardel, Assmuth ja Ausner.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aasmäe 127 mehel ja 164 naisel. Perekonnanimede levikult on Aasmäe meeste puhul 581. ja naiste puhul 462. kohal.

Nime kandjaid
Eduard Aasmäe, politseinik
Hardo Aasmäe, geograaf, poliitik
Käty Aasmäe, kunstipedagoog
Mari-Liis Aasmäe, laulja
Meelis Aasmäe, murdmaasuusataja
Niina Aasmäe, keeleteadlane
Rain Aasmäe, jalgpallur
Rebeca Lotta Aasmäe (Tristan Czar Aasmäe), modell ja spordinaine
Valter Aasmäe, majandusteadlane ja riigiametnik

Viited

Eestistamisel antud perekonnanimed
Kallas (perekonnanimi)

Kallas on eesti perekonnanimi. 

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kallas 717 mehel ja 817 naisel. Perekonnanimede levikult on Kallas meeste puhul 28. ja naiste puhul 25. kohal.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kallas 720 mehel ja 819 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kallas meeste puhul 28. ja naiste puhul 27. kohal. Levinuim oli see Hiiu maakonnas, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 45,04.

Nime kandjaid
Aigar Kallas, metsandustegelane
Aino Kallas, kirjanik
Aksel Kallas, näitleja ja lavastaja
Alla Kallas, ajakirjanik ja tõlkija
Ene Kallas, ajakirjanik ja poetess
Jaan Kallas, tootmisjuht ja ametnik
Kaja Kallas, poliitik
Karl Kallas, laulukirjutaja ja kitarrist
Karol Kallas, kunstikriitik ja ajakirjanik
Laine Kallas, põllumajandusteadlane ja kergejõustiklane
Madis Kallas, mitmevõistleja ja poliitik
Madis Kallas, võistlustantsija
Olimar Kallas, koomiksikunstnik, karikaturist ja raamatugraafik
Oskar Kallas, rahvaluuleteadlane ja diplomaat
Rudolf Kallas, kirikuõpetaja, teoloog, pedagoog ja kultuuriloolane
Siim Kallas, poliitik
Teet Kallas, kirjanik
Vaino Kallas, vabadusvõitleja, harrastusajaloolane, raadioamatöör ja kirjanik
Vello Kallas, margikunstnik

Viited 

Eesti perekonnanimed
Antti Rinne

Antti Juhani Rinne (sündinud 3. novembril 1962 Helsingis) on Soome poliitik ja ametiühingutegelane, kes oli 6. juunist kuni 10. detsembrini 2019 Soome peaminister.

Antti Rinne on õppinud õigusteadust.

Ta on alates maist 2014 Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees ning oli Jyrki Kataineni ja Alexander Stubbi valitsuses rahandusminister. 

Eduskunda valiti ta esimest korda 2015. aastal.

Vaata ka 

 Antti Rinne valitsus

Viited 

Soome poliitikud
Ametiühingutegelased
Helsingi ülikooli vilistlased
Sündinud 1962
Georg Veigelin

Georg Veigelin (vene Георгий Евгеньевич Вейгелин; 20. veebruar 1886 Tallinn – kevad 1945 Gdanski lähedal) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant).

8. oktoobril 1920 anti talle II liigi 3. järgu Vabadusrist.

Viited

Välislingid
http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=26441

Suurtükipaadi Lembit meeskond
Miiniristleja Lennuk meeskonnaliikmed
Vabadusristi II liigi 3. järgu kavalerid
Vabadussõja veteranid
Sündinud 1886
Surnud 1945
Sg-122

SG-122 oli saksa tanki PzKpfw III ja liikursuurtüki StuG III veermikule ehitatud nõukogude liikursuurtükk, mida ehitati peamiselt Stalingradi kotist saadud töökorras tankide veermikele. Sellel oli peal haubits M-30S (sama mis liikursuurtükil SU-122).

Nõukogude Liidu suurtükiväerelvad
Ferdinand Pettai

Ferdinand Pettai (12. mai 1888 Kaagjärve vald – 20. jaanuar 1976 New York) oli eesti näitleja ja näitejuht.

Ta lõpetas Valga linnakooli, õppis aastatel 1908–1910 Peterburis A. Zaslavski muusika- ja draamakoolis L. Suvorini juures laulmist, täiendas end aastatel 1922–1923 Berliinis ja Pariisis.

Ta mängis aastatel 1910–1912 teatris Vanemuine, aastatel 1912–1913 Peterburi eesti seltsides, aastatel 1913–1914 teatris Endla, aastatel 1914–1915 teatris Säde ja aastatel 1915–1931 teatris Vanemuine. Aastatel 1931–1934 oli ta Haridusliidu näitekunstikonsultant, aastatel 1934–1935 oli ta Narva Teatri juht, aastatel 1936–1938 teatri Säde juht ja aastatel 1938–1943 Võru teatri Kannel juht. Ta lavastas ka operette.

Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale, sealt aastal 1950 USA-sse.

Isiklikku 
Tema poeg on elektroonikainsener Raul Pettai, pojapoeg politoloog Vello Pettai.

Tunnustus 
 1936 Eesti Näitlejate Liidu kuldrinnamärk

Rolle 
 1910 Henrik Ibsen "Seltskonna toed" (Voegeland)
 1911 Hermann Sudermann "Jaanituli" (Plötz)
 1915 Lydia Koidula "Saaremaa onupoeg" (Muru Mikk)
 1916 Nikolai Gogol "Revident" (Dobtšinski)
 1916 August Kitzberg/Juhan Simm "Kosjasõit" (Lõoke)
 1921 Ferenc Lehár "Krahv Luxemburg" (Basil)
 1922 August Kitzberg/Juhan Simm "Kosjasõit" (Lõoke)
 1926 August Kitzberg/Juhan Simm "Kosjasõit" (Lõoke)
 1927 Henrik Ibsen "Peer Gynt" (Dovre-vana)
 1928 Shakespeare "Hamlet" (Guildenstern)
 1930 Charles Dickens "Kilk koldel" (Kaleb)

Lavastusi 
 1925 Valter Bromme "Marion"
 1925 Oskar Strauss "Viimne valss"
 1934 Pal Abraham "Viktooria ja tema husaar"
 1936 Oskar Luts/Andres Särev "Tagahoovis"
 1936 August Mälk/Andres Särev "Õitsev meri"
 1937 Hella Wuolijoki "Niskamäe naised"
 1939 Maria Jotuni "Mehe küljeluu"
 1940 Maksim Gorki "Vassa Železnova"

Kirjandus 
 Eesti teatri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Eesti Teatriliit. Tallinn 2000

Välislingid 
 http://isik.tlulib.ee/index.php?id=3099

Eesti näitlejad
Eesti lavastajad
Eestlased Ameerika Ühendriikides
Sündinud 1888
Surnud 1976
The Party Mix – Power Ballads

"The Party Mix – Power Ballads" on 2014. aastal avaldatud kolmest CD-st koosnev kogumikalbum. Kogumiku andis välja Suurbritannia suurim sõltumatu plaadifirma Demon Music Group label'i Crimson Productions all.

CD1

CD2

CD3 

2014. aasta albumid
Borõss Paton

Borõss Paton (ukr Борис Євгенович Патон, 27. november 1918 Kiiev – 19. august 2020 Kiiev) oli Ukraina teadlane ja akadeemik.

Elulugu 
Paton oli Ukraina metallurgia ja metallitehnoloogia teadlane, tehnikateaduste doktor, professor, NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik. Ajaloo esimene Ukraina kangelane (1998). Rooma klubi auliige.

Ühiskondlikud ametid 
1959–1988 – Ukraina NSV Ülemnõukogu saadik
1962–1989 – NSV Liidu Ülemnõukogu saadik
1989–1991 – NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi liige
1960–1991 – Ukraina KP KK liige
1966–1991 – NLKP Keskkomitee liige
1997–2005 oli ta Ukraina rahvusliku julgeoleku ja kaitse nõukogu liige.

Tunnustus 
 Stalini preemia (1950)
 Lenini preemia (1957)
 neli Lenini ordenit (1967, 1969, 1975, 1978)
 kahekordne sotsialistliku töö kangelane (1969, 1978)
 Ukraina kangelane (1998)
 Kiievi aukodanik (1998)
 rahvusvaheline auhind "Usk ja ustavus" (1998)
 neli Vürst Jaroslav Targa ordenit (1997, 2003, 2008 ja 2018) 
 Vabaduse orden (2012)

Paton on enam kui tuhande teaduspublikatsiooni, 20 monograafia ja 400 avastuse autor.

Ta oli valitud mitme välismaise teadusakadeemia liikmeks (sealhulgas Bosnia ja Hertsegoviina Teaduste ja Kunstide Akadeemia välisliikmeks ning 2006. aastal Makedoonia Teaduste ja Kunstide Akadeemia auliikmeks)

101-aastasena oli ta 2020. aastal vanim kahekordne sotsialistliku töö kangelane ja vanim Ukraina kangelane.

Ukraina teadlased
Ukraina kangelased
Üle 100-aastased
Sündinud 1918
Surnud 2020
Rõõm

Rõõm on meeldiv emotsioon, mis tekib emotsionaalse reaktsioonina meeldivale olukorrale või mälestusele.

Rõõmu põhjus võib olla konkreetne (näiteks mõni ootus või vajadus on rahuldatud) või ebamäärane (näiteks elurõõm).

Rõõmutunne võib olla erineva intensiivsusega ja väljendub erinevates vormides, alates naeratusest kuni rõõmuhüüdeni.

Rõõm budismis

Budismis on rõõm mõistena kasutusel mitmes tähenduses.

 Rõõmustamine või kaasa rõõmustamine (sanskriti ja paali keeles muditā) on budismis üks neljast mõõtmatust ehk brahmaseisundi koostisosa ja see tähendab eelkõige rõõmustamist teiste hea käekäigu üle, olles vastukaaluks kadedusele ning seotud sõbralikkuse ja kaastundega.

.

 Ekstaatiline rõõm, ka õndsustunne (paali keeles pīti, sanskriti keeles prīti, inglise keeles rapture) on budismi meditatsioonipraktikas üks virgumise teguritest ning seotud keskendumisseisunditega ehk jhāna'dega.

.

 Rõõm ja heaolu igapäevases elus või ka budistliku meditatsioonipraktika käigus tekkiv õndsus või nauding seoses jhāna'dega, paali ja sanskriti keeles sukha, lähedane eelmise mõistega (piti).

.

Viited

Vaata ka

Õnnetunne

Psühholoogia
Emotsioon
Hitoshi Honda

Hitoshi Honda (jaapani keeles 本田均, ほんだひとし; sündinud 1946) on Jaapani diplomaat.

Ta on olnud Jaapani suursaadik mitmetes Euroopa riikides, sh Eestis.

Jaapani diplomaadid
Välismaa suursaadikud Eestis
Sündinud 1946
Elisabeth Linnuse

Elisabeth Linnuse (1896 – 13. mai 1973 Tallinn) oli eesti haridus- ja Eesti esperantoliikumise tegelane.

Ta oli Tallinna 14. Algkooli (praegune Liivalaia Gümnaasium) direktor.

Viited

Eesti haridustegelased
Eesti esperantistid
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1896
Surnud 1973
Ela-Heigi Martis

Ela-Heigi Martis (20. august 1939 Võru – 21. aprill 2015) oli eesti museoloog.

Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta mõnda aega Tartu Linnamuuseumis.

Ta oli Tartu Ülikooli Ajaloo Muuseumi rajajaid ning selle direktor aastail 1979–2005. Tema juhtimisel kujunes muuseumist üks Tartu teaduse ja kultuuri keskusi ning turismimagneteid. Martis oli ka üks Tartu toomkiriku konserveerimise eestvedajaid.

Tunnustus
2004 – Tartu Ülikooli suur medal
2005 – Tartu medal
2008 – Valgetähe V klassi teenetemärk

Viited

Eesti museoloogid
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Tallinna Nõmme Gümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased‎
Rahumäe kalmistule maetud
Sündinud 1939
Surnud 2015
Jaan Ojalo

Jaan Ojalo (18. veebruar 1914 – 2. veebruar 2004) oli eesti esperantist. 

Ojalo sündis Vana-Tänassilmas Rebaste külas põllupidajast metsavahi perekonnas.

Ta omandas alghariduse Oiu ja Viljandi 2. algkoolis ning keskhariduse Viljandi Maakonna Gümnaasiumis. Hiljem jõudis ta õppida ka kooperatiivkaubanduse koolis Tallinnas ning lõpetas 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ökonomistina.

1932. aastal osales ta Viljandi esperantoseltsi Ondo (Laine) asutamisel ning aprillis 1933 sooritas ta esperantoõpetaja eksami.

Nõukogude kolmanda okupatsiooni ajal oli Ojalo üle paarikümne aasta esperantistide juhtorganisatsioonide sekretär. 1992–1995 oli ta Eesti Esperanto Liidu president ja kuni surmani selle aupresident.

Alates 1991. aastast oli ta Ülemaailmse Esperantoliidu auliige.

Publikatsioone
"Kuidas sündis esperanto?" Pioneer, 7/1968
Esperanto keele õpik. 1973, 1986 ja 1995
Eesti-esperanto sõnaraamat. 1999. ISBN 9985-9130-2-7

Viited

Välislingid
Haud Viljandi Metsakalmistul

Eesti esperantistid
Eesti metsavahid
Viljandi Maagümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli õigus-majandusteaduskonna vilistlased
Eestistatud nimega inimesed
Viljandi Metsakalmistule maetud
Sündinud 1914
Surnud 2004
Tartu Naisselts

Tartu Naisselts (varasema nimega Tartu Eesti Naesterahva Selts) oli üks esimesi naiste õigustest rääkivaid organisatsioone Eestis.

Selts asutati 1907. aastal. Selts tegeles naiste õiguste tutvustamisega mitmesuguste ürituste kaudu, ent edendas ka rahvuslikku käsitööd, korraldas käsitöö-, majapidamiskursusi jms. Andis välja ajakirja Käsitööleht, selle lisaväljaandena naisküsimusi käsitlevat Naesterahva Töö ja Elu (hiljem Naiste Töö ja Elu). Vabadussõja ajal tegeles sõduritele riiete kudumise-õmblemisega ning haavatute põetamisega.

Üks seltsi asutajaid ja juhtivaid tegelasi oli Marie Reisik, kes aastatel 1907–1918 kuulus asutajaliikmena seltsi juhatusse, aastast 1932 oli auliige.

1921. aastal asutas selts Tartu Naisseltsi Majapidamiskooli.

Viited

Kirjandus
 "Tartu Naisselts 30-aastane", Sakala, nr. 32, 22 märts 1937

Eesti organisatsioonid
Feminism
Raimund Haabvere

Raimund Haabvere (1909 – 1989 Tartu) oli eesti keeleteadlane, esperantist.

Publikatsioone
Esperanto-eesti sõnaraamat = Esperanta-estona vortaro. Tallinn: Eesti Esperanto Liit, 2004. 810 lk

Eesti keeleteadlased
Eesti esperantistid
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1909
Surnud 1999
Roobet Kuma

Roobet Kuma (enne eestistamist Robert Gutmann, nimekujud ka Robert Gutman, Robert Kuma; 17. oktoober 1882 Tallinn – 13. jaanuar 1945 Tallinn) oli Eesti metroloog, esperantist ja õppejõud-professor.

Haridus

Lõpetas Peterburi Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonnas füüsika eriala 1912.

Teenistus

Peterburi Ülikooli assistent ja lektor 1912–1920, omas professori kutset.

TTÜs 1921-1922: õppejõud-professor (õppeained: metroloogia, kõrgem geodeesia, hüdroloogia).

Ta oli alates 1923. aastast õpetaja Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumis. Töötanud ka Tallinna Ühisgümnaasiumi õpetajana.

Publikatsioone
Füüsika käsiraamat. I osa, Lühike ülevaade füüsika mõõduühikute ajaloost. 	Tallinn : Kooperatiiv, 1935. 35 lk.
Kuma, R. Füüsika käsiraamat. II osa, Füüsika mõõtude süsteemid, põhiühikud ja nende sümbolid. Tallinn : Kooli-Kooperatiiv, 1935. 39, [1] lk.
Kuma, R. Füüsika käsiraamat. III osa, Füüsika mõõduühikud ja võrdlustabelid. Tallinn : R. Kuma, 1936. 	48 lk.
Gutman, R. (koost.). Füüsika mõõtude üksused ja mõõtude võrdlustabelid. I osa.  [Tallinn : s.n.], c1930. 8 lk.

Isiklikku

Tema tütar esimesest abielust oli keraamik, kunstiteadlane ja -pedagoog Helene Kuma.
Helene Kuma (Viies) poeg on endine Omandireformiameti juhataja, praegune TTÜ infotehnoloogia teaduskonna arvutitehnika instituudi dotsent Vladimir Viies.

Viited

Välislingid

Haud Tallinna Aleksander Nevski kalmistul
Roobet Kuma Eesti Rahvusbibliograafias
Roobet Kuma Genis

Eesti füüsikud
Eesti esperantistid
Metroloogid
Tallinna Tehnikaülikooli professorid
Tallinna kõrgem tehnikum
Tallinna Kristiine Gümnaasiumi õpetajad
Eestistatud nimega inimesed
Tallinna Aleksander Nevski kalmistule maetud
Sündinud 1882
Surnud 1945
Korjus (perekonnanimi)

Korjus on eesti ja soome perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Korjus 176 inimesel: 97 mehel ja 79 naisel. Perekonnanimede levikult oli Korjus meeste puhul 856. ja naiste puhul 1285. kohal. Levinuim oli see Lääne maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 5,7.

Nime kandjaid
Artur Korjus, eesti sõjaväelane
Ella Grabbi (Korjus)
Engelhard Corjus (Korjus), eesti arhitekt
Hannes Korjus, eesti tõlkija ja ajakirjanik
Henn Korjus, eesti metsateadlane
Kevin Korjus, eesti autosportlane
Miliza Korjus, eesti päritolu Ameerika ooperilaulja ja näitlejatar
Tapio Korjus, soome endine odaviskaja

Viited 

Eesti perekonnanimed
Arp Rullingo

Arp Rullingo (1935. aastani Alfred Rullinkov; 26. juuli 1913 Tallinn – 14. juuli 1942) oli eesti sportlane, ajakirjanik ja kirjanik.

Õppis Gustav Adolfi Gümnaasiumis.

Tegeles kergejõustikuga spordiseltsis Kalev. 1934. aasta kergejõustiku Eesti meistrivõistlustel tuli Eesti meistriks 4×400 meetri teatejooksus Tallinna Kalevi meeskonnas.

1935. aastal eestistas oma nime.

1939. aastal avaldas romaani "Veider armastuslugu", mis võitis kirjastuse Loodus romaanivõistlusel III koha auhinna.

Töötas ajakirjanikuna, kirjutas spordiülevaateid ajakirjale Nädal Pildis, 1940–1941 ajalehe Noorte Hääl osakonna juhataja.

Hukkus 1942. aastal Punaarmees.

Viited

Eesti kergejõustiklased
Eesti kirjanikud
Eesti ajakirjanikud
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1913
Surnud 1942
Mitrofan Bretškevitš

Mitrofan Bretškevitš (4. juuni 1870 Bakoti Volõõnia kubermang – 4. juuni 1963 Kiiev) oli ukraina ajaloolane, slavist. 

Ta sündis Bakotis Kremenetsi maakonnas Volõõnia kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi asub sünnikoht Ternopili oblastis). Ta lõpetas 1890. aastatel Jelizavetgradis vaimuliku õppeasutuse ja 1901. aastal Tartu ülikooli ajaloo erialal. 

1906–1911 oli ta TÜ dotsent.

Viited

Ukraina teadlased
Slavistid
Ajaloolased
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased‎
Tartu Ülikooli õppejõud
Sündinud 1870
Surnud 1963
Indrek Varblane

Indrek Varblane (sündinud 5. mail 1968 Tallinnas) on endine eesti korvpallur. 

1990-1993 mängis ta Rootsi klubides. 1993-2005 mängis ta muu hulgas klubides Asto-Basket, Tallinn, Nybit, Pirita BM.

Viited

Välislingid

Eesti korvpallurid
Sündinud 1968
Tallinna Kalevi korvpallurid
Nybiti korvpallurid
Joel Indermitte

Joel Indermitte (sündinud 27. detsembril 1992 Tallinnas) on endine Eesti jalgpallur (kaitsja) ja praegune jalgpalliklubi FC Flora abitreener.

Klubikarjäär

Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Indermitte 19. juunil 2011 sõpruskohtumises Tšiili vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Mikk Reintam, Henri Anier, Joonas Tamm, Siim Tenno, Meelis Peitre, Albert Prosa ja Andrei Veis.

Karjääri statistika

Klubi
Uuendatud seisuga 29. november 2017

Koondis

Vaata ka
Eesti jalgpallikoondislaste loend

Viited
https://sport.postimees.ee/4377555/ei-mingit-ullatust-flora-ulendas-duubli-treeneri-abitreeneriks

Välislingid
Eesti Jalgpalli Liidu profiil
Transfermarkti profiil
Koondise mängud

Eesti jalgpallurid
Eesti jalgpallikoondislased
Sündinud 1992
FC Viljandi jalgpallurid
Viljandi JK Tuleviku jalgpallurid
Paide Linnameeskonna jalgpallurid
FC Elva jalgpallurid
Valga FC Warriori jalgpallurid
FC Kuressaare jalgpallurid
Eesti jalgpallurid välismaal
Eesti jalgpallitreenerid
Margus Metstak

Margus Metstak (sündinud 16. juunil 1961 Tallinnas) on endine eesti korvpallur.

Aastatel 1981–2003 Eesti korvpallikoondisse kuulunud Metstak on kolm korda valitud Eesti aasta parimaks korvpalluriks.

Haridus
Metstak lõpetas 1979. aastal Maardu keskkooli ja 1991. aastal masinaehituse ökonoomika erialal Tallinna Tehnikaülikooli.

Korvpalli hakkas mängima alles 16-aastaselt, kui õpetaja Kalle Olt suunas ta Tallinna Lenini rajooni spordikooli. Tema esimene treener oli Jaanus Levkoi, hiljem treenis August Soku juhendamisel.

Korvpallurikarjäär

Klubi
Metstak on TPI (hilisem TTÜ KK), BC Kalev ja BC Tallinn meeskonnas tulnud viis korda Eesti meistriks ja võitnud viis karikat. Lisaks on Metstak mänginud ka Soome, Luksemburgi, Saksamaa ja Poola klubides.

1991. aasta mais tuli Metstak Kalevi esindusmeeskonnaga Nõukogude Liidu meistriks.

Koondis
Aastatel 1981–2003 Eesti korvpallikoondisse kuulunud Metstak saavutas koondisega 1993. aasta Euroopa meistrivõistlustel 6. koha ja 2001. aasta Euroopa meistrivõistlustel 14. koha.

2001. aastal 40-aastasena Türgis peetud Euroopa meistrivõistlustel keskmiselt 8,3 punkti ja 6 lauapalli toonud Metstak on siiani vanim mängija, kes Euroopa suurturniiril mänginud.

Saavutused
 NSV Liidu meister (1991)
 5-kordne Eesti meister (1984, 1985, 1996, 1997, 1999)
 5-kordne Eesti karika võitja (1992, 1996, 1999, 2001, 2003)
 Eesti aasta parim korvpallur (1995, 1997, 1998)

Treenerikarjäär
Metstak on olnud aastatel 2007–2015 Tallinna Kalevi (endine Pirita Palliklubi, TTÜ/Kalev) abitreener, saanud treenerina 2011. aasta Eesti meistrivõistlustel pronksi.

Viited

Välislingid

Eesti korvpallurid
TTÜ KK korvpallurid
BC Kalev/Cramo korvpallurid
Sündinud 1961
Martin Jurtom

Martin Jurtom (sündinud 11. märtsil 1994) on eesti korvpallur. 
2021/2022, Korvpalli Meistriliiga, Tallinna Kalev/TLÜ
2020/2021, Korvpalli Meistriliiga, Tallinna Kalev/TLÜ
2019/2020, Meeste I liiga, KA Tallinna Kalev/TSK
2018/2019, Meeste I liiga, KA Tallinna Kalev/TLÜ
2018/2019, Estonian-Latvian Basketball League, BC Valga-Valka/Maks&Moori
2017/2018, Korvpalli Meistriliiga, Tallinna Kalev/TLÜ
2016/2017, Korvpalli Meistriliiga, TLÜ/Kalev
2015/2016, Korvpalli Meistriliiga, TLÜ/Kalev
2014/2015, Korvpalli Meistriliiga, Rakvere Tarvas
2012–2013 mängis ta klubis Rapla KK. Aastast 2014 mängib ta Itaalia klubis New Basket Brindisi.
2011/2012, Korvpalli Meistriliiga, Piimameister Otto/Rapla
2011/2012, Korvpalli Meistriliiga, Tallinna Kalev
2010/2011, Meeste I liiga, Audentese SG/Noortekoondis
2009/2010, B klassi poeglaste mv, T. Soku KK

Eesti korvpallurid
Rapla KK korvpallurid
Sündinud 1994
Silver Leppik

Silver Leppik (sündinud 31. märtsil 1983 Siimustis) on eesti korvpallur. 

Ta on mänginud 2002–2013 TÜ/Rocki, 2013–2014 BC Rakvere Tarvase ja aastast 2014 KK Pärnu meeskonnas.

Viited

Välislingid

Eesti korvpallurid
Sündinud 1983
Tartu Ülikool/Rocki korvpallurid
BC Rakvere Tarvase korvpallurid
KK Pärnu korvpallurid
Toomas Liivak

Toomas Liivak (sündinud 10. septembril 1970 Tartus) on endine eesti korvpallur. 

Ta on mänginud klubides Tartu Rock, Dalkia Nybit, BC Rakvere Tarvas, Valga Korvpallikool.

Ta oli 2020. aastal Eesti karikavõitjaks tulnud Tartu Ülikooli naiskonna treener.

Isiklikku
Tema vend on Jaanus Liivak.

Viited

Eesti korvpallurid
Tartu Ülikool/Rocki korvpallurid
Nybiti korvpallurid
BC Rakvere Tarvase korvpallurid
Eesti korvpallitreenerid
Sündinud 1970
Valentin Klõšeiko

Valentin Klõšeiko (poolapäraselt Walenty Kłyszejko; 19. detsember 1909 Peterburi – 20. august 1987 Varssavi) oli Eesti päritolu Poola korvpallur ja spordipedagoog. 

Ta tuli 1928 meeskonnas Vitjas ja 1929, 1932 ja 1933 meeskonnas Russ Eesti meistriks. 

Hiljem on ta muu hulgas olnud Poola korvpallimeeskonna treener.

Viited

Välislingid

Eesti korvpallurid
Eesti spordipedagoogid
Poola korvpallurid
Sündinud 1909
Surnud 1987
Radikaaldemokraatlik Partei (Hispaania, 1934)

Radikaaldemokraatlik Partei (hispaania keeles Partido Radical Demócrata) oli 1934. aastal Hispaanias tegutsenud erakond.

Erakond asutati 1934. aasta mais Radikaalse Vabariikliku Partei ridadest lahkunute poolt, nende hulgas erakonna asepresident Diego Martínez Barrio, kaks juhatuse liiget ja mitukümmend parlamendisaadikut, kes ei toetanud RVP kaldumist paremale ega olnud rahul pärast 1933. aasta parlamendivalimisi moodustatud koalitsiooniga.

"Erimeelsused kerkisid esile seoses taktikaga, mida erakond peaks järgima võimule jäämiseks. Mina rõhutasin avalikult, et meie erakond teostaks omaenda poliitikat, mis on kooskõlas selle doktriini postulaatidega, selle elukäiguga, nende lootustega, mida see oli äratanud," selgitas Martínez Barrio eraldumise põhjuseid. 

1934. aasta septembris ühines erakond Radikaal-Sotsialistliku Vabariikliku Parteiga, moodustades Vabariikliku Liidu, mis osales 1936. aasta parlamendivalimistel võitnud erakondade liidu Rahvarinne koosseisus, samas kui RVP järelejäänud osa läks nendele valimistele eraldi ja kukkus täielikult läbi.

Vaata ka

 Radikaaldemokraatlik partei

Viited

20. sajand Hispaanias
Hispaania parteid
Gundars Daudze

Gundars Daudze (sündinud 9. mail 1965 Riias) on Läti arst ja poliitik. 

Ta lõpetas 1989. aastal Riia Stradiņši Ülikooli pediaatriateaduskonna.

Ta oli 2007–2010 Läti seimi spiiker.

5. juunil 2012 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Läti presidendi kantselei direktorina.

Viited

Läti arstid
Läti poliitikud
Maarjamaa Risti II klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1965
Ilmārs Rimšēvičs

Ilmārs Rimšēvičs (sündinud 30. aprillil 1965 Riias) on Läti pangandustegelane. 

1990. aastal lõpetas ta Riia Polütehnilise Instituudi.

Aastast 2001 kuni aastani 2019 oli ta Läti Panga president.

7. detsembril 2005 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Läti Panga presidendina.

17. veebruaril 2018 peeti ta Riias kinni. Teda kahtlustatakse enam kui 100 000 euro suuruse pistise nõudmises ja vastuvõtmises.

Viited

Läti inimesed
Pankurid
Riia Tehnikaülikooli vilistlased
Maarjamaa Risti II klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1965
Imants Freibergs

Imants Freibergs (sündinud 1934) on läti informaatik. Tema abikaasa on endine Läti president Vaira Vīķe-Freiberga.

7. detsembril 2005 anti talle Valgetähe I klassi teenetemärk.

Viited

Läti inimesed
Informaatikud
Valgetähe I klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1934
Rancho Mirage

Rancho Mirage on kuurortlinn Ameerika Ühendriikides California osariigis Riverside'i maakonnas. See paikneb Cathedral City ja Palm Deserti vahel ning on üks üheksast Coachella orus asuvast linnast.

Elanike arv on 2015. aasta seisuga arvestuslikult 18 083. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 17 218. Talviti võib elanike arv USA külmematest piirkondadest saabuvate talvitujate toel suureneda paari tuhande inimese võrra.

Linnas paiknevas Sunnylandsi villas on käinud puhkamas või lühemalt külastanud paljud seltskonna- ja riigitegelased, teiste seas Frank Sinatra, Bob Hope, Fred Astaire ja Ginger Rogers ning presidendid Richard Nixon, Ronald Reagan ja Gerald Ford. Hiljem ostis Ford Rancho Mirage'is endale häärberi ja elas seal kuni oma surmani 2006. aastal. Linnas paikneb lisaks vähemalt tosin golfirada, millest esimene avati 1946. aastal.

Asend 

Rancho Mirage asub Riverside'i maakonna keskosas. See piirneb läänes Cathedral City linnaga, idas Palm Deserti linnaga ja kirdes Thousand Palmsi asulaga, lõuna ja põhja jääb kohaliku omavalitsuseta piirkond.

Läbi linna kulgeb maantee California State Route 111. Linna põhjapiiri lähedalt möödub kiirtee Interstate 10.

Rancho Mirage paikneb Los Angelesest ligikaudu 180 km kaugusel kagus, Phoenixist 420 km kaugusel loodes ja San Diegost 190 km kaugusel põhjas.

Kliima 
Rancho Mirage'i kliimat mõjutab ümbritsev pinnamood. Tänu selle asukohale kõrgete mäeahelike vahel ja lõunasse avanevas orus, on linna kliima aasta läbi soe. Talvi peetakse Coachella orus isegi USA lääneosa kõige soojemateks. Valitseb ariidne kliima. Suvekuudel tõuseb õhutemperatuur sageli üle 40 °C, harva isegi 50 °C lähedale. Ka öösiti ei lange suvel õhutemperatuur tavaliselt alla 25 °C. Talvekuudel on õhutemperatuur päeval tavaliselt 20–22 °C. Miinuskraade esineb harva. Sademeid langeb aastas keskmiselt 150 mm. Päikeselisi päevi aastas on keskmiselt 348.

Ajalugu 

Kuigi esimesed asulad paiknesid praeguse linna kohal juba 1920. ja 1930. aastatel, suurenes linna tuntus kuurortlinnana pärast teist maailmasõda.

Rancho Mirage'i linn loodi Mirage Cove'i ja viie kohaliku omavalitsuseta kogukonna liitmisel. Rancho Mirage sai linnaõigused 3. augustil 1973.

Rahvastik 
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt 17 218. Aastal 2000 oli elanikke 13 249. Võrreldes 1990. aastaga on elanike arv peaaegu kahekordistunud. Kõige suurem rassirühm on valged (88,7%). Ladinaameeriklaste (sõltumata rassist) osakaal on California osariigi kohta võrdlemisi väike – 11,4%. Teised rahvusrühmad, näiteks afroameeriklased ja aasialased, moodustavad vähemuse.

Iseloomulik on kõrge ea mediaan – 62,3 aastat. Üle 65-aastased moodustavad linna rahvastikust tervelt 44%.

Tuntud elanikke 
 Gerald Ford, president
 Betty Ford, esimene leedi
 Spiro Agnew, asepresident
 Barbara Boxer, poliitik
 Larry Ellison, ettevõtja
 Phil Harris, muusik, näitleja ja koomik
 Patrick Macnee, näitleja
 Mary Martin, näitleja
 Zeppo Marx, näitleja ja koomik
 Anne Rice, kirjanik
 Ginger Rogers, näitleja
 Jane Wyman, näitleja

Viited

Välislingid 
 Koduleht

California linnad
Jakub Wołąsiewicz

Jakub Wołąsiewicz (1. veebruar 1960 – 7. juuni 2016) oli Poola diplomaat. 

1994–2001 oli ta Poola suursaadik Eestis.

14. septembril 2000 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola Vabariigi erakorralise ja täievolilise suursaadikuna Eesti Vabariigis 1994–2000.

Viited

Poola suursaadikud
Poola suursaadikud Eestis
Maarjamaa Risti II klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1960
Surnud 2016
Jan Lewandowski

Jan Zbigniew Lewandowski (sündinud 1944) on poola ajaloolane.

18. märtsil 2002 anti talle Valgetähe V klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Marie Curie-Sklodowska Ülikooli lektorina.

Viited

Poola ajaloolased
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1944
Jan Stankiewicz

Jan Stankiewicz VR I/3 (valgevene Ян Станкевіч; 26. november 1891 – 16. august 1976) oli Valgevene-Ameerika Ühendriikide keeleteadlane, ajaloolane, filosoof, sõjaväelane (kaptenleitnant).

Ta sündis Arlianiatõs (Ašmiany lähedal).

Tunnustus
1925 Vabadusristi I liik 3. järk, tunnustades tema tööd kaptenleitnandina

Isiklikku
Tema vend Adam Stankiewicz (1891–1949) oli katoliku preester, kes hukkus Ozerlag-is, Irkutski oblastis olnud stalinistlikus koonduslaagris.

Viited

Valgevene inimesed
Poola sõjaväelased
Ameerika Ühendriikide inimesed
Vabadusristi I liigi 3. järgu kavalerid
Sündinud 1891
Surnud 1976
Tartu lastekirjanduse auhind

Tartu lastekirjanduse auhind ehk Lapsepõlve auhind on Tartu linna kirjandusauhind, mille pälvib üks eelmisel aastal laste- või noorsooraamatu avaldanud Eesti autor. Esimest korda anti auhind välja 2015. aastal. Auhinda rahastab Tartu linn ja selle väljaandmist korraldavad Tartu Mänguasjamuuseum ja Tartu Linnaraamatukogu. Auhinna suurus on 2000 eurot. Lapsepõlve auhind kuulutatakse välja ning antakse üle igal aastal raamatu ja roosi päeval, 23. aprillil Tartu Mänguasjamuuseumi Teatri Kodus.

Laureaadid 
2015 – Kairi Look, "Peeter, sõpradele Peetrike"
2016 – Andrus Kivirähk, "Oskar ja asjad"
2017 – Reeli Reinaus, "Kuidas mu isa endale uue naise sai"
2018 – Kadri Hinrikus, "Katariina ja herned"
2019 – Jana Maasik, "Hopspelleri amulett"
2020 – Tuul Sepp, “Allikahaldjas”

Viited

Välislingid
 Tartu lastekirjanduse auhinna statuut. Riigi Teataja IV, 27. veebruar 2015, nr 8.

Eesti kirjandusauhinnad
Tartu auhinnad
Mart Rahumaa

Mart Rahumaa VR II/3 (kuni 1937 Reimann; 20. märts 1884 Sikana, Vana-Vändra vald – 9. detsember 1940 Vändra vald) oli Venemaa ja Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).

Rahumaa võttis osa I maailmasõjast. Ta lõpetas Pihkvas lipnikute kooli ja Toržokis rooduülemate kursused.

Eesti Vabadussõjas teenis lõpuks 9. Jalaväepolgus.

Teda autasustati 18. veebruaril 1925 Vabadusristi II liigi 3. järguga.

Viited

Kirjandus
Mart Rahumaa. // Tuntud nimesid Vändra vallast. Koostaja Jannu Holsting. Vändra 2004. Lk 99

Välislingid
Mart Rahumaa Eesti ohvitseride andmekogus

9. Üksiku Jalaväepataljoni koosseis
Vabadusristi II liigi 3. järgu kavalerid
Vabadussõja veteranid
Eestistatud nimega inimesed
Vändra vanale kalmistule maetud
Sündinud 1884
Surnud 1940
Tadeusz Gąsiorowski

Janusz Tadeusz Gąsiorowski (17. juuni 1889 Lwów – 19. oktoober 1949) oli Poola sõjaväelane (kindral).

1933 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

Viited

Poola kindralid
Kotkaristi I klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1889
Surnud 1949
Taavet Leppik

Taavet Leppik (sündinud 31. juulil 1993 Häädemeestel) on eesti võrkpallur. 

Ta lõpetas 2012. aastal Häädemeeste Keskkooli ja Pärnu Linna Spordikooli. Alates 2011. aastast on ta Pärnu VK mängija.

Eesti võrkpallurid
Sündinud 1993
Marek Gębczyński

Marek Gębczyński (sündinud 1938) on poola bioloog. 

Ta oli aastatel 2002–2005 Białystoki Ülikooli rektor.

19. märtsil 2002 anti talle Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Białystoki Ülikooli rektorina.

Viited

Poola bioloogid
Maarjamaa Risti III klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1938
Māris Kučinskis

Māris Kučinskis (sündinud 28. novembril 1961 Limbaži piirkonnas) on Läti poliitik. Ta oli 11. veebruarist 2016 23. jaanuarini 2019 Läti peaminister.

Ta lõpetas 1980. aastal Valmiera 4. Keskkooli ja 1988. aastal Läti Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna.

Ta oli 2004. aasta detsembrist kuni 2006. aasta novembrini Läti regionaalminister.

7. detsembril 2005 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Läti regionaalministrina.

2014. aasta parlamendivalimistel valiti ta seimi liikmeks Roheliste ja Talurahva Liidu nimekirjas. Ta kuulub Liepaja Parteisse. 1998–2011 kuulus ta Rahvaparteisse.

13. jaanuaril 2016 tegi president Raimonds Vējonis talle ülesandeks moodustada uus valitsus. 11. veebruaril 2016 kinnitas Läti parlament häältega 60:32 Kučinskise valitsuse ametisse.

Vaata ka

 Māris Kučinskise valitsus

Viited

Läti peaministrid
Maarjamaa Risti II klassi teenetemärgi kavalerid
Läti Ülikooli vilistlased
Sündinud 1961
Stanisław Marian Koziej

Stanisław Marian Koziej (sündinud 8. juulil 1943 Glinnikis Lubartówi maakonnas Lublini vojevoodkonnas) on Poola sõjaväelane, poliitik, õppejõud (professor).

Ta on olnud Poola Rahvusliku Julgeolekubüroo juht.

18. märtsil 2014 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola rahvusliku julgeolekubüroo juhina.

Viited

Poola kindralid
Poola poliitikud
Maarjamaa Risti II klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1943
Tina Karol

Tina Karol (ukraina keeles Тіна Кароль; sündinud Tatjana Grigorjevna Liberman (ukraina Тетяна Григорівна Ліберман) 25. jaanuaril 1985 Orotukanis) on ukraina laulja. Ukraina rahvakunstnik (2017). 

Ta esindas 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Ukrainat, kus ta saavutas lauluga "Show Me Your Love" 145 punktiga 7. koha.

Välislingid 
 Ametlik koduleht

Ukraina lauljad
Eurovisioonil osalejad
Sündinud 1985
Paežeriai mõis (Šiauliai rajoon)

Paežeriai mõis (Paežerių dvaras) on endine mõis Leedus Šiauliai rajoonis Raudėnai vallas Paežeriais.

Kuni XIX sajandini oli mõis Nagurskistele kuuluv karjamõis. XIX sajandi lõpus sai sellest iseseisev mõis, mille omanikuks oli Zigmantas Nagurskis. Aastal 1910 valmis järve kaldale mõisa eklektiline peahoone, selle juurde jõuti rajada ka kaks teenijate maja, aga nende asemele on tänapäeval uued elamud ehitatud.

Aastail 1900-1905 rajati mõisa park, mis võtab enda alla 500 meetri pikkuse ja kuni 300 meetri laiuse riba järve kaldal.

Nõukogude ajal asus mõisa peahoones Pavenčiai suhkruvabriku puhkebaas, tänapäeval on see kasutusel noortelaagrina.

Välislingid
Sissekanne Leedu mõisate saidil; fotod (leedu keeles)
Sissekanne Leedu mõisate saidil; asendiplaan (leedu keeles)
Fotod mõisa peahoonest (leedu keeles)

Šiauliai rajoon
Leedu mõisad
Ilona Laaman

Ilona Laaman (10. veebruar 1934 Tallinn – 26. juuni 2017 Uppsala) oli eesti luuletaja.

Anna Ilona Laaman oli eesti ajakirjaniku ja poliitiku Eduard Laamani (1888–1941) tütar. Pärast Eesti okupeerimist nõukogude vägede poolt arreteeriti ta isa 1941. aasta veebruaris okupatsioonivõimude poolt ning hukati mõni kuu hiljem Kirovi vanglas. Isa saatusest teavitati perekonda alles destaliniseerimise käigus.

1944. aastal põgenes Ilona Laaman koos ema, õigusteadlase Tatjana Poska-Laamani (1900–1988) ja õe Silviaga Rootsi. Pärast abituuriumi lõpetamist 1953. aastal õppis ta 1954/1955. aastal Uppsala Ülikoolis. Seitsme aasta jooksul töötas ta meditsiiniõena vaimse puudega inimeste hooldekodus. 1983. aastal tegi ta lõpueksamid prantsuse, vene ja eesti filoloogia erialal. 

Ilona Laaman on tuntust kogunud eelkõige luuletajana. Tema tihti irooniliste luuletuste teemadeks on muuhulgas protest kehtivate normide vastu. Tihti on tajutav ka tema skeptilisus religiooni suhtes.

Ta kuulus Välismaisesse Eesti Kirjanike Liitu. Tema teosed on ilmunud väliseesti kirjastustes Kanadas (Toronto), Ameerika Ühendriikides ja Rootsis. Laaman kuulub nende väliseestlaste põlvkonda, kes on oma koolihariduse omandanud valdavalt väljaspool Eestit. 

Lisaks luuletustele kirjutas Laaman ka lühiproosat ning tõlkis belletristikat eesti keelest rootsi keelde, sealhulgas Valev Uibopuu loomingut.

1997. aastal avaldas ta kergelt võõrandatud, ilukirjanduslikus vormis oma autobiograafia "Vesi ahjus".

Luulekogud 
 1970 "Mis need sipelgad ka ära ei ole"
 1974 "Süda vaatab kiikriga" 
 1980 "Üks üsna kerge haigus"
 1984 "Nii on see inimeseks olemine"
 1994 "Mõttekriips"
 1999 "Mulle ei meeldinud su nimi"
 2003 "Maakulgur on maandunud"

Tunnustus
2003 Valgetähe V klassi teenetemärk

Viited

Välislingid 

Eesti elulood. Tallinn: Eesti entsüklopeediakirjastus 2000 (Eesti Entsüklopeedia 14) ISBN 9985-70-064-3, S. 216
Ilona Laaman. Eesti biograafilises andmebaasis
Short outlines of books by Estonian authors
Ilona viimane tulemine Eesti Päevaleht 5. veebruar 2000
Ilona Laaman tähistas juubelit Postimees 13. veebruar 2004

Eesti luuletajad
Eestlased Rootsis
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1934
Surnud 2017
Lepp (perekonnanimi)

Lepp on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lepp 1587 inimesel: 770 mehel ja 817 naisel. Perekonnanimede levikult on Lepp meeste puhul 25. kohal ja naiste puhul 26. kohal.

Nime kandjaid
Arne Lepp, eesti arstiteadlane, anatoom
Artur Lepp, eesti arst Rootsis
Ela Kogerman-Lepp, eesti arstiteadlane, anatoom
Feliks Lepp, eesti arstiteadlane
Hans Peter Lepp,  eesti päritolu Rootsi kunstiteadlane ja diplomaat
Ignace Lepp, eesti päritolu kirjanik, publitsist, psühholoog ja katoliku preester
Jaan Lepp, eesti sõjaväelane, Vabadussõja veteran
Kadri Lepp, eesti näitlejatar
Marta Lepp, eesti kirjanik ja publitsist ning taarausuline
Nieves Lepp, eesti laulja (sopran) ja näitleja
Peeter Lepp, eesti poliitik
Ülo Lepp, eesti arstiteadlane
...

Viited 

Eesti perekonnanimed
Tim

Tim on mehenimi. See võib olla iseseisev nimi või Timothy hüüdnimi.

Nime kandjaid
Tim Allen, USA näitleja
Tim Bendzko, saksa laulja ja laulukirjutaja
Tim Bergling (Avicii), rootsi DJ ja produtsent
Tim Berners-Lee, inglise arvutiteadlane
Tim Burke, USA laskesuusataja
Tim Burton, USA filmilavastaja, produtsent ja stsenarist
Tim Cahill, Austraalia jalgpallur
Tim Duncan, USA korvpallur
Tim Howard, USA jalgpallur
Tim Ingold, šoti antropoloog
Tim Krul, hollandi jalgpallur
Tim Lobinger, saksa teivashüppaja
Tim Montgomery, USA jooksja
Tim Owens, USA laulja
Tim Rice, muusikalide laulusõnade autor
Tim Sandlin, USA kirjanik
Tim Tscharnke, saksa murdmaasuusataja

Mehenimed
Gruzdžiai mõis

Gruzdžiai mõis (leedu Gruzdžių dvaras) on endine mõis Leedus Šiauliai rajoonis Gruzdžiais.

Mõisa on esimest korda mainitud XVI sajandi alguses. Aastal 1793 läks see Platon Zubovi valdusse ja kuulus aastani 1858 tema suguvõsale. Seejärel ostis mõisa Aleksander Narõškin, tema järglastele kuulus mõis kuni Esimese maailmasõjani. Aastal 1923 hakkas mõisakompleksis tegutsema Gruzdžiai põllumajanduskool. 

Mõisakompleks ehitati välja aastail 1810–1812. Lisaks peahoonele on tänapäeval alles ka palju kõrvalhooneid, nende seas rohkesti lautu, veetorn, kontor, meierei, auruveski-kuivati ja majandusjuhi elamu.

Välislingid

Sissekanne Leedu mõisate saidil; fotod (leedu keeles)
Sissekanne Leedu mõisate saidil; asendiplaan (leedu keeles)

Šiauliai rajoon
Leedu mõisad
Hallasääsk

Hallasääsk (Anopheles) on sääseliste alamseltsi pistesääsklaste sugukonda kuuluv kahetiivaliste perekond.

Hallasääsk levitab malaariat ja lümfisoonte filarioosi. Tuntuimaks malaarialevitajaks on Anopheles gambiae.

Klassifikatsioon

Hallasääse perekonda liigitatakse umbes 460 sääseliiki:
Anopheles arabiensis Patton, 1905
Anopheles atroparvus van Thiel, 1927
Anopheles beklemishevi Stegnii & Kabanova, 1976
Anopheles claviger (Meigen, 1804)
Anopheles coustani Laveran, 1900
Anopheles crypticus Coetzee, 1995
Anopheles farauti Laveran, 1902
Anopheles forattinii Wilkerson & Sallum, 1999
Anopheles funestus  Giles, 1900
Anopheles gambiae  Giles, 1902
Anopheles grabhamii Theobald, 1901
Anopheles hailarensis Xu & Luo, 1998
Anopheles halophylus Silva do Nascimento & Lourenço-de-Oliveira, 2002
Anopheles hyrcanus (Pallas, 1771)
Anopheles kosiensis Coetzee, Segerman & Hunt, 1987
Anopheles maculipennis Meigen, 1818 – hallasääsk ehk harilik hallasääsk
 Anopheles messeae (Falleroni, 1926)
Anopheles minimus Theobald, 1901
Anopheles moucheti Evans, 1925
Anopheles nili (Theobald, 1904)
Anopheles ovengensis Awono-Ambene, Simard, Antonio-Nkonkjio & Fontenille, 2004
Anopheles pampanae 
Anopheles peytoni Kulasekera, Harrison & Amerasinghe, 1989
Anopheles quadrimaculatus Say, 1824
Anopheles rennellensis Taylor & Maffi, 1991
Anopheles rivulorum Leeson, 1935
Anopheles stephensi Liston, 1901
Anopheles triannulatus (Neiva & Pinto, 1922)

Viited

Pistesääsklased
Hapukoor

Hapukoor on piimatoode, mis saadakse rõõsa koore hapendamisel piimhappebakteritega. Mida kõrgema rasvasusega on hapukoor, seda tihkem on konsistents.

Eestis toodetava hapukoore rasvasisaldus on 10 kuni 30 protsenti.

Hapukoort kasutatakse salatites ning lisatakse suppidele, küpsetistele, vormi-, ahju- ja pajaroogadele.

Viited

Piimatooted
Stanisław Dygat

Stanisław Ludwik Dygat (5. detsember 1914 Varssavi – 29. jaanuar 1978 Varssavi) oli poola kirjanik.

Stanisław Dygat õppis Varssavi Polütehnilises Instituudis arhitektuuri ja Varssavi ülikoolis filosoofiat.

Kuna Dygat oli ema poolt Prantsusmaa kodanik, siis interneeriti ta Saksa võimude poolt Teise maailmasõja alguses 1939. aastal ja paigutati interneeritud isikute laagrisse Konstanzis Bodeni järve ääres.

1946. aastal debüteeris Dygat autobiograafilise jutustusega "Jezioro Bodeńskie" ("Bodeni järv"). 1958. aastal ilmunud romaan "Podróż" ("Teekond") on ilmunud 1962. aastal eestikeelses tõlkes. Samal aastal ilmus eesti keeles veel ka Dygati novellikogu "Käsualuse kättemaks".

Dygat oli Poola Ühendatud Töölispartei liige, kuid astus sealt 1957. aastal välja protestiks selle vastu, et võimud ei andnud talle luba ajakirja Europa asutamiseks. 1976. aasta jaanuaris oli ta üks, kes kirjutas alla 101 poola intellektuaali protestikirjale konstitutsioonimuudatuste vastu.

Isiklikku
Stanisław Dygati esimene abikaasa oli näitlejanna Władysława Nawrocka. Nende tütar Magda Dygat (sünd. 1945) on kirjanik. 

Stanisław Dygati teine abikaasa oli näitlejanna Kalina Jędrusik.

Viited

Poola kirjanikud
Sündinud 1914
Surnud 1978
Peter Firth

Peter Firth (sündinud 27. oktoobril 1953 Bradfordis) on Suurbritannia näitleja. 

Tema tuntuim roll on Sir Harry Pearce sarjas Spioonid. Firth on mänginud mitmetes filmides ja sarjades alates 1970ndatest.

Suurbritannia näitlejad
Sündinud 1953
Kostivere liukivi

Kostivere liukivi on Harju maakonnas Jõelähtme vallas Kostivere alevikus Väikeniidu maaüksusel asuv liukivi. Kivi on arvele võetud arheoloogiamälestisena. Selliseid kive, millele inimene on kulutanud sisse ümmargused lohud, on kaitseala territooriumil 100 ringis. Lohkude tegemise komme oli meil levinud I a.t. e.Kr. ning seotud viljakus- ja sigivusmaagia rituaalidega. Kostivere Liukivil usuti olevat viljatust raviv toime.

Kirjeldus 

Kostivere aleviku tagusel põlisel karjamaal kõrgub Rebala muinsuskaitseala kõige suurem väikeselohuline kultuskivi (kõrgus kuni 3,5 m) – Kostivere Liukivi. Kivil on ühtekokku 6 väikest nõgusat lohku. Kui üldiselt asetsevad lohud kivi peal, siis sellel kivil on pooled lohud külgedel (need lohud ei ole ohvriandide jaoks, sest üks neist paikneb kivi püstjal küljel). Kivil olnud aga rahvapärimuse kohaselt imeline vägi, mis ravinud lastetust. Selleks tuli õnnetul naisel palja tagumikuga kivilt alla sõita. Kivi peal on näha ka liulaskmisrenn. Selliseid niinimetatud liukive on Eestis suhteliselt vähe teada.

Viited

Välislingid

Liukivid
Jõelähtme vald
Jõelähtme kihelkonna looduslikud pühapaigad
Maardu hiiemetsa ohvrikivi

Maardu hiiemetsa ohvrikivi on Harju maakonnas Jõelähtme vallas Saha külas asuv ohvrikivi. Kivi on arvele võetud arheoloogiamälestisena. 

Kivi asub Maardu hiiemetsa raiesmikul.

Viited

Välislingid

Ohvrikivid
Jõelähtme vald
Jõelähtme kihelkonna looduslikud pühapaigad
Tarmo Jüristo

Tarmo Jüristo (sündinud 15. augustil 1971) on eesti kodanikuaktivist ja kolumnist, 2016. aasta augustist 2020. aasta detsembrini oli ta mõttekoja Praxis juhatuse esimees. 

Ta lõpetas 1993. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna rahanduse ja krediidi alal ning on töötanud panganduses. 2015. aasta seisuga oli ta Tallinna Ülikooli kultuuriuuringute doktorant. 

2012. aasta novembris oli ta üks avaliku pöördumise "Harta 12" algatajaist.

2020. aasta sügisel asutas Jüristo sihtasutuse Liberaalne Kodanik (SALK) ning astus sellega seoses tagasi Praxise juhi kohalt. Ta nimetas SALK-i eesmärgina "võidelda ja seista liberaalse maailmavaate ning laiemas mõtte avatud ühiskonna eest" ja ütles, et sihtasutus "luuakse vastukaaluks väga hästi organiseeritud ja rahastatud konservatiivsetele kodanikuühendustele". 

Jüristol on kendos 5. dani järk.

Viited

Välislingid

 
 Tarmo Jüristo, "Kirjandusest, mängust ja mängulisest kirjandusest". Vikerkaar 1–2, 2015.
 "Jüristo: valimiskampaania kujuneb agressiivseks ja närviliseks mitmel rindel" ERR, 22. oktoober 2022

Eesti inimesed
Tartu Ülikooli majandusteaduskonna vilistlased
Sündinud 1971
Rebekka Lotman

Rebekka Lotman (sündinud 23. aprillil 1978) on eesti kirjandusteadlane, toimetaja ja tõlkija, 2014. aastast Tallinna Ülikooli Kirjastuse peatoimetaja.

Haridus
Ta lõpetas 2004. aastal Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudi kultuuriteooria ajal ning sai 2009. aastal cum laude magistrikraadi tööga "Indrek Hirve värsikultuur" (juhendaja Ülar Ploom). 2019. aastal sai ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna maailmakirjanduse erialal doktorikraadi väitekirjaga "Eesti sonett".

Töökäik
Aastail 2004–2005 töötas ta ajalehe Postimees uudistereporterina, 2005–2009 kultuuritoimetuse juhataja ja kirjandustoimetajana. Ta on lugenud loengukursusi Tallinna Ülikoolis. 

Aastatel 2011–2014 oli ta Tallinna Ülikooli Kirjastuse tegevtoimetaja, 1. septembrist 2014 on peatoimetaja. 2020. aastast töötab ka Tartu Ülikooli kultuuriteaduste instituudis, 2021. aastast maailmakirjanduse kaasprofessorina.

Tõlkeid eesti keelde
James Robert Waller, "Tuhat külateed", Tallinn: Varrak, 2010 (koos Valner Valmega; ilmunud ühes köites Lia Rajandi tõlgitud teosega "Madisoni maakonna sillad")
David Abbott, "Klaverimängija", Tallinn: Varrak, 2011 (koos Valner Valmega)
Edward Myers, "Jutuvestja", Tallinn: Varrak, 2012 (koos Valner Valmega)
Julian Lees, "Õnnemängijad", Tallinn: Varrak, 2012 (koos Valner Valmega)
C. K. Stead, "Risk", Tallinn: Varrak, 2014 (koos Valner Valmega)

Isiklikku
Rebekka Lotman on Mihhail Lotmani ja Piret Lotmani tütar. Maria-Kristiina Lotman on tema õde.

Viited

Välislingid
 

Eesti kirjandusteadlased
Eesti tõlkijad
Eesti toimetajad
Eesti ajakirjanikud
Sündinud 1978
Oja (perekonnanimi)

Oja on eesti ja soome perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Oja 1891 inimesel: 926 mehel ja 965 naisel. Perekonnanimede levikult on Oja 15. kohal (meeste puhul 15. kohal ja naiste puhul 17. kohal).

Nime kandjaid
Arnold Oja, eesti vaimulik
Arnold Oja (psühholoog), eesti loogik ja psühholoog
Bruno Oja (pseudonüüm Poolas Bruno O'Ya), eesti-poola filminäitleja ja laulja
Eve Oja, eesti matemaatik, Eesti Teaduste Akadeemia akadeemik
Olev Oja, eesti koori- ja orkestrijuht ning muusikapedagoog
Peeter Oja (matemaatik), eesti matemaatik
Pääru Oja, eesti näitleja
Regina Oja, eesti laskesuusataja
Silvia Oja, eesti spordipsühholoog, suusataja, ujuja ja ujumistreener
Tatjana Oja, Eesti bioloog
Tõnu Oja, eesti näitleja
Tõnu Oja (ökoloog), eesti loodusteadlane, ökoloog ja geoinformaatik
...

Viited 

Eesti perekonnanimed
Piip (perekonnanimi)

Piip on eesti perekonnanimi. 

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Piip 120 inimesel (54 mehel ja 66 naisel). Perekonnanimede levikult on Piip meeste puhul 1890. ja naiste puhul 1665. kohal.

Nime kandjaid
Ants Piip, eesti advokaat, diplomaat, poliitik
Ants Tõnis Piip, eesti okeanograaf
Boriss Piip, eesti päritolu Venemaa vulkanoloog
Leopold Piip, Eesti NSV riigitegelane, meediajuht
...

Viited 
Eesti perekonnanimed
Mõntu mõisa kalmistu

Mõntu mõisa kalmistu on kalmistu Jämaja kihelkonnas Saaremaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Mõntu külas Saaremaa vallas Saare maakonnas.

Ajalugu
Kalmistu rajas Mõntu mõisa tollane omanik Oskar von Ekesparre arvatavasti ajavahemikul 1873. aastast (siis omandasid Ekesparred mõisa) kuni 1880. aastani (siis suri Oskari abikaasa Bertha von Ekesparre, kes maeti 1881. aastal kalmistule püstitatud seal esimene matus). 

1970. aastatel rajati sinna karjäär kruusa kaevamiseks, millega hävitati kalmistut ja kabelit. Kabeli säilinud alusmüüri osale paigaldas Saaremaa Muinsuskaitse Selts 6. septembril 2006 mälestustahvli. 

Kalmistule on teadaolevalt maetud neli või viis lahkunut. Võimalik, et sinna oli keegi maetud juba 1860. aastal.

Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 600 meetri kaugusele põhjaloodesse.

Kalmistu kabel
Kalmistul paikneb matusekabel, mis püstitati 1881. aastal, et sinna matta Oskari 1880. aastal surnud abikaasa Bertha von Ekesparre. Edaspidi maeti kabelisse veel kolm pereliiget, sh ka Oskar ise. 

Kabelist on praegu säilinud alusmüüri osa.

Kalmistule maetuid
1860? – ?
1880 – Bertha Annette von Ekesparre (sündinud Buxhoevden; 1859–1880), Oskari abikaasa
1916 – Harry Reinhold Peter Arthur von Ekesparre (1880–1916), nende poeg
1925 – Oskar von Ekesparre (1839–1925)
1930 – Ilse Elisabeth Adelheid Bertha von Stackelberg (sündinud Ekesparre; 1879–1930), nende tütar

Viited

Kirjandus
Valdo Praust. "Mõntu mõis (Mento)". // Saaremaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2006. Lk 121
Alo Särg. "Mõntu (Mento)". // Saaremaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2007. Lk 91

Välislingid

Raul Salumäe. "Sõrves püstitati mälestustahvel Ekesparre kabeli varemeile". Meie Maa, 13. september 2006

Jämaja kihelkonna kalmistud
Saaremaa vald
Saare maakonna kalmistud
Eesti mõisakalmistud