Maailma karikavõistlused laskesuusatamises

Laskesuusatamise maailma karikavõistlused (inglise Biathlon World Cup) on laskesuusatamise rahvusvaheline kõrgetasemeline iga-aastane terve hooaeg kestev võistlussari. Laskesuusatamises on see kõrgeima tasemega võistlussari. Sellest madalama tasemega võistlussari on IBU Cup. Mõlemat võistlussarja korraldab Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit (IBU).

Maailmakarika hooaeg kestab novembrist või detsembrist märtsi lõpuni. Võistlused toimuvad igal nädalal erinevates kohtades, välja arvatud mõned pühad, ja paar nädalat enne hooaja tähtsaid võistlusi (maailmameistrivõistlused või taliolümpia). Kokku hõlmab hooaeg üheksast kuni kümne etapini, võistlused toimuvad kolmapäevast-neljapäevani pühapäevani. Teatevõistlused toimuvad neli kuni kuus korda hooaja jooksul. Arvestades ka seda, et maailmakarikavõistlused on maailmameistrivõistlused ja varem taliolümpia võistlused (viimased olümpiamängud, mis arvestati maailmakarikavõistluste hulka, olid 2010. aasta taliolümpiamängud: alates 2014. aasta taliolümpiamängudelt ei anta võistlejatele enam olümpiamängude eest maailmakarikavõistluste punkte).

Ajalugu 

Esimene võitja maailma karikavõistlustel selgus 1977–1978 hooaja lõpul. Naised selgitasid esimese karikavõitja 1982. aastal. Kõigi aegade edukam maa on meeste arvestuses endine Saksa DV ehk Ida-Saksamaa. Seda maad esindanud võistlejad on võitnud karika kokku üheksa korda. Naiste arvestuses on edukam maa, tänu Magdalena Forsbergile Rootsi kaheksa võiduga. Meeste ja naiste koguarvestuses on parim maa Norra 12 karikavõiduga. Kõige rohkem karikavõistluste etappe on võitnud norralane Ole Einar Bjørndalen. Talle on neid kogunenud aastate jooksul 91 (seisuga 29. märts 2010)

Punktide arvestamine 

Alates hooajast 2008/2009 muudeti Maailma karikavõistluste punktisüsteemi:
Punkte saab 40 paremat(eelneva 30 asemel) (võitja saab 60 punkti, 2. koht 54, 3. koht 48, 4. 43, 5. 40, 6. 38, 7. 36, 8. 34, 9. 32, 10. 31, ja nii edasi järgmiste kohtade saajad ühe punkti eelmisest vähem, 40. koha saajani, kes saab 1 punkti)

Sportlasele, kellel on maailma karikavõistluste hooaja üldarvestuse üldarvestus (s.o kõigi alade üldarv), antakse Suur kristallgloobuse[Big Crystal Globe]] trofee. Iga distantsi eest antakse hooaja kokkuvõttes esikohale väikese kristallgloobuse trofee. Seega on sportlasel võimalik samal MK-hooajal võita nii Big Crystal Globe kui ka Small Crystal Globes.

Maailma karikavõistluste võitjad
Allpool toodud tabelid annavad ülevaate iga MK-võistluste hooaja parimatest laskesuusatajatest ja riikidest. Iga võistluse kohta annab esimene koht 60 punkti, 2. koha - 54 punkti, 3. koha - 48 punkti, 4. koha - 43 punkti, 5. koht - 40 punkti, 6. koht - 38 punkti, 7. - 36 punkti, 8. koht - 34 punkti, 9. - 32 punkti, 10. - 31 punkti, vähenedes seejärel lineaarselt ühe punkti võrra 40. kohal. Topelt asetused (võidud-kohad) annavad võrdse arvu punkte. Hooaja kõigi MK-etappide punktide summa, millest lahutatakse punktid IBU-lt etteantud võitude arvust halvimad kohad (nt 2) maha, annab sportlasele MK-tulemuste kogusumma.

Aastatel 1985–2000 anti MK-punkte nii, et neli esimest kohta andsid vastavalt 30, 26, 24 ja 22 punkti ning siis 5.-25. Koht andsid 21, 20, ..., alla 1 punkti. Enne seda jagati punkte lihtsalt lineaarselt 25-st 1-ni.

Mehed

Naised

MK-võistluste üldkarika võitnud sportlased

Mehed 
Tabelit  on uuendatud viimati ().

Naised

Enim MK-etappe võitnud sportlased 

Paksus kirjas on aktiivsed sportlased. Muudetud(seisuga 17. märts 2020)

Vaata ka 

Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

Välislingid 
IBU kodulehekülg

Laskesuusatamine
Laskesuusatamine