joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Eesti Lihaeksport

Eesti Lihaeksport oli Eestis aastatel 1937–1940 tegutsenud  äriühing, mille osanikeks olid mitmesugused põllumajandusühingud ja mis koondas ekspordile suunatud tapamajad Tallinnas, Tartus ja Võhmas üheks äriühinguks. “Eesti Lihaekspordi” majandustegevuses ja juhtorganites olid aktiivsemad  Abel Käbin, Artur Tupits,  Ott Arundi, A. Anderson, I. Voltri jt.

1937. aasta vabariigi valitsuse koosolekul 21. veebruaril määrati Põllutööministri ettepanekul „Eesti Lihaekspordi" esimeheks end.  „Uus Eesti" peatoimetaja Artur Tupits. Juhatuse liikmeteks määrati põllutöökoja nõuandetalituse juhataja Abel Käbin ja end. Põllumajandusliku Keskühistu "Estonia" sekretär A. Anderson. Peale juhatuse määrati sama „Eesti Lihaekspordi" nõukogu liikmeteks: seakasvatuse seltsi eriteadlane J. Velitar, Harjumaalt Raiküla põllumees Joh. Võmma, agr. A. Ehrlich, Porkuni valla sekretär ja Väike-Maarja põllumeeste konvendi esimees August Malla, Tartumaalt Mäksa valla põllumees August Ahmann, Laius-Tähkvere valla kohapidaja Otto Kask, Pärnumaa põllumeeste konvendidi esimees Chr. Arro, Võhmast põllumees Jaan Talur ja Järvamaalt Väinjärve vallavanem Aleks. Aas.

"Eesti Lihaekspordi", ühing juhtis mainitud kolme tapamaja ja Tallinnas Koplis asuva konservitööstuse tööd, korraldas elusloomade, liha ja lihasaaduste, peamiselt peekoni väljavedu ning sisekaubandust. Paljudes linnades ja asulates paiknevad jaemüügikauplused kandsid Lihatsentraalide nimetust. Tallinnas asusid Estonia Eksporttapamaja Lihatsentraali —— kauplused: Estonia puiestee 27,  Suur-Pärnu maantee 57, Vaksali puiestee 8, Suur-Tartu maantee 52, Suur-Tartu maantee 101, Vabriku tänav 3, Turuplats 1 Nõmmel, Vee tänav 9 Pärnus.

Esimene ühistegelik tapamaja asutati 6. detsembril 1922. aastal Tallinnas Põllumajandusliku Keskühisuse Estonia ettevõttel, kuid suleti 1924. aastal. P.K. "Estonia" piimaäri ja vorstivabrik asusid Tallinnas Jakobsoni tn 4.  1924. aasta teisel poolel alustas tegevust Tallinnas osaühisus Estonia Eksporttapamaja, millesse kaasati ka teisi ühistegelikke ettevõtteid. Estonia Eksporttapamaja juhtimine ja osakute kontrollpakett jäi PK Estonia kätte. 1926. aastal reorganiseeriti osaühisus, ühistuks Estonia Eksporttapamajad. 1928. aastal ehitati veel tapamaja Tapale ja 1929. aastal Võhma Eksporttapamaja. 1931. aastal jagunes aga ühistu kaheks ja Tartusse asutati ühistu Lõuna-Eesti Eksporttapamajad. 

1937. aastal ühendati kõik neli eksporttapamaja riigivanem Konstantin Pätsi eriseaduse alusel moodustatud ühistuga “Eesti Lihaeksport”. Sellega koondati ühte kõik tapamajad ja lihaühistud.

"Eesti Lihaeksport" natsionaliseeriti 1940. aasta augustis, allutati ENSV Kohaliku Tööstuse Rahvakomissariaadile ja nimetati hiljem ENSV Lihakombinaadiks.

Vaata ka 
Põllumajanduslik Keskühistu "Estonia"
Estonia Eksporttapamajad Tallinnas, Suur-Tartu maantee 79

Viited 

Eesti endised ettevõtted
Eesti ühistegevus
Eesti toiduainetööstuse ettevõtted
Püüa-steriliseeri-vabasta

Püüa-steriliseeri-vabasta (PSV), tuntud ka kui püüa-viljatusta-vabasta (PVV), on meetod vabakäigukasside populatsiooni ohjamiseks. 

Protsess hõlmab kasside püüdmist, steriliseerimist (emastel) või kastreerimist (isastel), hilisemaks tuvastamiseks kõrvaotsa lõikamist või mikrokiibi paigaldamist, võimaluse korral vaktsineerimist ja ravi ning seejärel nende oma territooriumile tagasi laskmist. Kui asukohta peetakse ebaturvaliseks või muul viisil sobimatuks, asutatakse kassid ümber teise sobivasse piirkonda. 

Ideaalis leitakse kodu noorematele sotsiaalsematele kassidele (kassipoja sotsialiseerumise aeg jääb 2.–7. elunädalasse). Vanema metsistunud kassi sotsialiseerumine tekitab loomal stressi, mis viib imuunsüsteemi tasakaalust välja ja loom võib haigestuda.

Kassid, kes kannatavad tõsiste meditsiiniliste probleemide all (ravimatud haigused, rasked nakkushaigused või traumad/vigastused) eutaneeritakse.

Eesmärk 

Programmide põhieesmärk on hulkuvate kasside populatsioonide vähendamine või täielik peatamine. See on siiani kõige laialdasemalt kasutatav mittesurmav ohjamismeetod. 

PSV eesmärk laieneb tihtipeale ka üldise kogukonna elukvaliteedi edendamisse: 

 parem elukvaliteet kogukonna-kassidele

 kassirohkete piirkondade märkamine ja nende edendamine
 avalikkuse teadlikkuse tõstmine (loomapidamis eeskirja kehtestamine) 
 vabakäigu-kasside põhjustatud kahju ja meelehärmi vähendamine ühiskonnas

Õigusraamistik 
Eestis kehtiva loomakaitseseaduse ja loomatauditõrje seaduse kohaselt loetakse iga lemmikloom, kes liigub ilma omanikuta väljaspool oma kinnist territooriumi, omanikuta koduloomaks. Omapäi ringi liikuvatele koduloomadele kutsutakse loomapüüdja, kes kontrollib kohapeal kiibi olemasolu. Kui kiip on olemas ja registreeritud, võetakse omanikuga ühendust, et loom esimesel võimalusel omanikule tagastada. Kui kiip puudub, siis toimetatakse loom varjupaika.

Kui endine omanik välja ei ilmu või kui uut omanikku ei leita, siis on seaduse järgi kohalikul omavalitsusel õigus mitte varem kui kaks nädalat pärast looma varjupaika võtmist loom eutaneerida. Juhul, kui kaks nädalat on möödas ning ei ole leitud vana ega uut omanikku, siis ei pea looma eutaneerima. Loomi võib varjupaigas hoida piiramata aja, kui selleks vajalikud rahalised vahendid on olemas.

Viited
Koduloomade passiivne suitsetamine

Koduloomade passiivne suitsetamine on protsess, mille käigus loomad hingavad sisse hõõguva sigareti suitsu või suitsetaja enda väljahingatavat suitsust õhku.

Sigaretikonide jäätmed ei ole ainult inetu, vaid allaneelamisel võib see olla loomade tervisele ohtlik. Sigaretikonisid visatakse tavaliselt randadele, tänavatele, parkidele jm, kus kodu- ja metsloomad võivad viibida allaneelamise ohule.

Sigaretid sisaldavad umbes 4000 kemikaali, millest umbes 50 on kantserogeensed. Paljud neist on tubakakasvatuses kasutatud herbitsiidid, ininsektitsiidd, fungitsiidid ja näriliste tõrjevahendid, maitsestajad ja sigareti põlemiskiiruse reguleerijad. Ka tubaka niiskuse hoidmiseks lisatakse niisutajaid. Neid peetakse ohutuks, kui tarbitakse "toiduna", aga mitte põletamisel ja seejärel tarbimisel. Sigareti hõõgumisel satuvad keskkonda raskemetallid, nikotiin ja etüülfenool vees.

Teateid nikotiini allaneelamisest koduloomadel on vähe. Allaneelamine võib põhjustada liigset süljeeritust, erutust, värinat, oksendamist, koordinatsiooni puudumist, nõrkust, krampe, hingamispuudulikkust ja isegi surmi.

Loomaomanike suhtumine suitsetamisse kodus

Uuringu eesmärgid 
2008. aastal viidi läbi uuring, et selgitada välja, kuidas suhtuvad lemmikloomaomanikud kodus suitsetamisse. Uuringus osales kokku 3293 täiskasvanud omanikku. Peamised tulemusnäitajad olid lemmikloomaomanike ja nende kooselukaaslaste suitsetamiskäitumine; lemmikloomaomanike kodudes suitsetamise eeskirjad; ja passiivse suitsetamise ohtude kohta teabe mõju omanikele.

Tulemus 
Vastajatest 21% olid praegu suitsetajad ja 27% osalejatest elas koos vähemalt ühe suitsetajaga. Lemmikloomaomanikud, kes suitsetavad teatasid, et teave lemmikloomade passiivse suitsetamiseiga kokkupuute ohtude kohta motiveeriks neid suitsetamisest loobuma (28,4%) ja paluks inimestel, kellega nad koos elavad, suitsetamisest loobuda (8,7%) või mitte suitsetada siseruumides (14,2%). Lisaks ütlesid mittesuitsetavad lemmikloomaomanikud, kes elavad koos suitsetajatega, et selle teabe saamisel paluksid nad inimestel, kellega nad koos elavad, suitsetamisest loobuda (16,4%) või mitte suitsetada siseruumides (24,2%). Umbes 40% praegustest suitsetajatest ja 24% mittesuitsetajatest, kes elavad koos suitsetajatega, märkisid, et nad oleksid huvitatud suitsetamise, suitsetamisest loobumise või SHS-i kohta teabe saamisest.

Viited

Suitsetamine
Koduloomad
Jeonju

Jeonju (ka Chŏnju; ametlikult Jeonju-si, hangulis 전주시, hanjas 全州市) on linn Lõuna-Korea kirdeosas, Põhja-Jeolla provintsi halduskeskus.

Lõuna-Korea linnad
Muani maakond

Muani maakond (Muan-gun, hangulis 무안군, hanjas 務安郡) on maakond Lõuna-Korea kirdeosas, Lõuna-Jeolla provintsi halduskeskus.

Lõuna-Korea maakonnad
Wanju maakond

Wanju maakond (Wanju-gun, hangulis 완주군, hanjas 完州郡) on maakond Lõuna-Koreas Põhja-Jeolla provintsis.

Lõuna-Korea maakonnad
Gongju

Gongju (ka Kongju, korea kirjas 공주시, hani kirjas 公州市, Lõuna-Korea omaladinas Gongju-si [gongdžu-ši]) on linn Lõuna-Koreas Lõuna-Chungcheongi provintsis.

Linna pindala on 868,24 km² ja 2020. aastal oli elanikke 104 545.

Lõuna-Korea linnad
Sinani maakond

Sinani maakond (Sinan-gun, hangulis 신안군, hanjas 新安郡) on maakond Lõuna-Koreas Lõuna-Jeolla provintsis.

Lõuna-Korea maakonnad
Alessio Romagnoli

Alessio Romagnoli (sündinud 12. jaanuaril 1995 Anzios) on Itaalia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis AC Milan ja Itaalia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri AS Romas, debüteerides Itaalia kõrgliigas hooajal 2012–13. Hooajal 2014–2015 oli ta Romast laenul Itaalia kõrgliiga klubis Sampdoria.

2015. aasta augustis siirdus ta 25 miljoni euro eest AC Milani. Hooaja 2018–19 alguses määrati ta Milani kapteniks.

Itaalia jalgpallikoondises debüteeris Romagnoli 6. oktoobril 2016 MM-i valikmängus Hispaania vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 15. oktoobril 2019 EM-i valikmängus Liechtensteini vastu.

Saavutused 
Milan
Supercoppa Italiana: 2016

Itaalia jalgpallurid
AS Roma mängijad
UC Sampdoria mängijad
AC Milani mängijad
Serie A mängijad
Sündinud 1995
Kajaka tänav (Rakvere)

Kajaka tänav on tänav Rakveres ja paikneb linna kaguosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 2,2 km.

Kajaka tänav on 680 meetrit pikk,   tänava-ala 25–35 meetrit lai ning asub Linnuriigi linnaosas. 20. sajandi alguses asus piirkond Rägavere valla territooriumil, siin paiknesid talumaad. Nõukogude okupatsiooni ajal kuulus Kajaka tänava ümbrus Vinni külanõukogu alla. 1990. aastatel liideti Linnuriigi tänavate ala Rakvere linnaga.

Tänav saab alguse Tedre tänava ristmikult ning kulgeb kirde suunas, ristudes Metsise, Rähni, Räägu ja Kauri tänavatega. Kajaka tänav lõpeb umbtänavana linna piiril.

Kajaka tänava äärde on 20. sajandi lõpukümnenditel rajatud ühepereelamud abihoonetega, lõunapoolsel küljel on istutatud kõrghaljastus. Tänav on välisvalgustuse, asfaltkattega sõidutee ning 2021. aastal ehitatud kõnniteega.

Viited

Välislingid 
Geoportaal
Vaade Kajaka tänava algusest kirde suunas

Rakvere tänavad
Fire Island

Fire Island on Outer Barrieri saarte suur kesksaar Atlandi ookeanis, mis kulgeb paralleelselt Long Islandi kirdekaldaga.

Vaata ka
Jones Beach Island
Great South Bay

Välislingid

New Yorgi osariik
Digiteenuste õigusakt

Digiteenuste õigusakt (inglise keeles Digital Services Act ehk DSA) on õiguslik ettepanek, mille Euroopa Komisjon esitas 15. detsembril 2020 Euroopa Parlamendile ja Nõukogule. See on osa digiteenuste õigusakti paketi ettepanekust, kuhu kuulub ka digiturgude õigusakt (DMA).

Paketi eesmärgiks on "luua turvalisem digitaalne ruum, kus kaitstakse digitaalteenuste kasutajate põhiõigusi, ning luua võrdsed tingimused innovatsiooni, majanduskasvu ja konkurentsivõime edendamiseks Euroopa ühtsel turul ja kogu maailmas".

Õigusaktiga kehtestatakse uued üleeuroopalised nõuded, mille seas on näiteks eeskirjad ebaseaduslike kaupade, teenuste või veebisisu eemaldamiseks ning läbipaistvusmeetmed internetireklaami ja sisusoovitusalgoritmide osas. Platvormidele, mida kasutavad üle kümne protsenti Euroopa Liidu elanikkonnast, luuakse ka uus järelevalvestruktuur.

Rahvusvaheline valitsusväline organisatsioon European Digital Rights on kritiseerinud eelnõu karme sisueemaldusreegleid, mille järgi tuleks kohe maha võtta mistahes materjalid, mis on märgitud potentsiaalselt ebaseaduslikuks, ning on hoiatanud, et selline lähenemine võimaldab väärkasutust ning viib arvatavasti õiguspäraselt lisatud sisu sagedase eemaldamiseni, sest ettevõtetel on palju lihtsam ja turvalisem märgendatud materjali kustutada kui kontrollida selle tegelikku seadusvastasust. Leitakse ka, et eelnõus on mitmeid häid külgi, kuid see ei tegele veebireklaami selliste probleemsete külgedega nagu internetikasutajate lausjälitamine ja mikrosihitud reklaamid.

Vaata ka 
 Digitaalne ühtne turg

Viited

Välislingid 
 Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus, mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ

Euroopa Liidu õigusaktid
Tedre tänav (Rakvere)

Tedre tänav on tänav Rakveres ja paikneb linna kaguosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 2,1–2,4 km.

Tedre tänav on 446 meetrit pikk,   tänava-ala on 15–20 meetrit lai ning asub Linnuriigi linnaosas. 20. sajandi alguses asus piirkond Rägavere valla territooriumil, siin paiknesid talumaad. Nõukogude okupatsiooni ajal kuulus Tedre tänava ümbrus Vinni külanõukogu alla. 1990. aastatel liideti Linnuriigi tänavate ala Rakvere linnaga.

Tänav saab alguse Ööbiku tänava ristmikult ning kulgeb lõuna suunas, ristudes Kajaka tänavaga ja lõpeb Kotka tänava ristmikul.

Tedre tänava äärde on 20. sajandi lõpukümnenditel rajatud ridaelamu, korterelamu ja ühepereelamud abihoonetega, lõunapoolses osas on istutatud kõrghaljastus. Tänav on välisvalgustuse, asfaltkattega sõidutee ning 2021. aastal ehitatud osalise kõnniteega.

Viited

Välislingid 
Geoportaal
Vaade Tedre tänavale Ööbiku tänava ristmikult lõuna suunas

Rakvere tänavad
Marko Kekišev

Marko Kekišev (sündinud 5. jaanuaril 1963) on eesti kujundusgraafik (märgigraafik ja plakatist) ning disainer (meediadisainer).

Kekišev on lõpetanud 1981. aastal Pärnu 4. Keskkooli ja 1986. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi disaini erialal. 

Ta on tegutsenud lisaks graafilisele disainile ka õppejõuna (sealhulgas Eesti Kunstiakadeemias), reklaamifirmades Kolm Karu ja Zavod BBDO art director'ina, samuti kriitikuna ja kuraatorina. 

2008. aastast töötab ta OÜ Siirup kujundusjuhina ja 2013. aastast ühtlasi Kõrgemas Kunstikoolis Pallas meediadisaini osakonnas professorina. Ta on Eesti graafilise disaini- ja plakativäljapanekute kuraator. Lisaks on ta Haapsalu Graafilise Disaini Festivali eestvedaja ja korraldaja.

Tunnustus
2011 – Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia

Välislingid

EKL volikogu 2019–2022. eaa.ee
Kõrgema Kunstikooli Pallas meediadisaini osakond. pallasart.ee
Lawrence Ferlinghetti

Lawrence Monsanto Ferlinghetti (24. märts 1919 – 22. veebruar 2021) oli Ameerika luuletaja, maalikunstnik, ühiskonnaaktivist ja kirjastuse City Lights Booksellers & Publishers kaasasutaja.

Ta kirjutas luulet, ilukirjandust, esseistikat, kunstikriitikat, näidendeid ja filmisüžeesid. Ferlinghetti oli tuntud oma teise luulekogu 1958ndal ilmunud "Meele lunapark" ("A Coney Island of the Mind") poolest, mis on tõlgitud üheksasse keelde ja müüdud üle miljoni eksemplari. Kui Ferlinghetti sai 2019. aasta märtsis 100-aastaseks, kuulutas San Francisco linn tema sünnipäeva, 24. märtsi "Lawrence Ferlinghetti päevaks".

Teoseid 

 "Meele lunapark", Salv, 2020, tõlkinud Peeter Sauter, ISBN 9789949734122

Viited 

Ameerika Ühendriikide maalikunstnikud
Ameerika Ühendriikide luuletajad
Ameerika Ühendriikide üle 100-aastased
Sündinud 1919
Surnud 2021
Budišov nad Budišovkou

Budišov nad Budišovkou (saksa keeles Bautsch) on linn Tšehhis Morava-Sileesia maakonnas Opava ringkonnas. Budišov nad Budišovkou asub Opavast 24,5 km edelas, Olomoucist ligi 36 km kirdes ja Ostravast umbes 45 km idas.

Budišov nad Budišovkoud on esmamainitud 1301. aastal.

Budišov nad Budišovkou vanalinn on alates 2003. aastast ajalooline linnakaitseala.

Viited 

Tšehhi linnad
Morava-Sileesia maakond
Book Depository

Book Depository on Ühendkuningriigist opereeritav veebipõhine raamatumüügiplatvorm, millel on suure valikuga kataloog ja tasuta kohaletoimetamine enam kui 160 riiki. Veebipoe asutas endine Amazoni töötaja Andrew Crawford, kes müüs selle 2011. aastal oma endisele tööandjale.

Välislingid
www.bookdepository.com

Suurbritannia ettevõtted
Eesti Laevajuhtide Liit

Eesti Laevajuhtide Liit (lühend ELJL) on Eesti mittetulundusühing, mis koondab Eesti laevajuhte. Ehkki ELJL ühendab sarnase elukutsega isikuid, pole tegemist ametiühingu, vaid kutseorganisatsiooniga. See on Eesti suurim laevaohvitsere ühendav kutseorganisatsioon, millel on üle 200 liikme. Kõik ELJL-i liikmed omavad laevajuhi kutset või omandavad seda, see tähendab, et liikmeskonda kuulub nii kapteneid, tüürimehi kui ka (üli)õpilasi. Kuigi märkimisväärse osa ELJL-i liikmeskonnast moodustavad tegevmeremehed, on paljud liikmed otsustanud jätkata oma karjääri ka kaldasektori eri valdkondades. Liikmeskonna mitmekesisus on seejuures ELJL-i üheks suurimaks väärtuseks.

Missioon
aidata kaasa merenduse arengule Eesti Vabariigis
Liidu liikmeskonna abistamine ja nõustamine kutseoskuste arendamisel ja erialaste teadmiste tõstmisel
Liidu liikmete kutsealaste, majanduslike ja sotsiaalsete huvide ja õiguste kaitsmine tööandjate, riigi- ja majandusorganite ees
Liidu liikmete juriidiline nõustamine
laevajuhi ameti propageerimine ja teadvustamine üldsusele
kontaktide otsimine ja koostöö rahvusvahelisel tasemel

Loomine
Idee taolise organisatsiooni moodustamiseks sündis ühe Eesti Mereakadeemia vilistlaste sõpruskonna koosviibimisel. Neid julgustas asjaolu, et esimese iseseisvusperioodi ajal oli tegutsenud sarnane organisatsioon, mida nimetati tollal Eesti Laevajuhatajate Seltsiks. Umbes 2008. aasta augustis alustasid mitmed ühiste eesmärkidega laevajuhid ametliku organisatsiooni loomisega. Asutamisprotsess kätkes endas pikki arutelusid ja mitmeid koosolekuid, täitmaks mittetulundusühinguid puudutavate õigusaktide nõudeid ning koostamaks liidu põhikirja.

29. septembril 2008 toimunud asutamiskoosolekul valiti ELJL-i esimene juhatus ja kinnitati põhikiri. Juhatuse esimeseks esimeheks sai Janno Laende ning juhatuse liikmeteks valiti Andrus Saulep, Raido Ruse, Janek Lember ja Marek Kotsulim. 25. novembril 2008 kanti ELJL mittetulundusühinguna registrisse.

Eesti mittetulundusühingud
Eesti laevandus
Uherský Ostroh

Uherský Ostroh (kuni 1846. aastani Ostroh, saksa keeles Ungarisch Ostra) on linn Tšehhis Zlíni maakonnas Uherské Hradiště ringkonnas. Uherský Ostroh asub Uherské Hradištěst umbes 10 km lõunaedelas ja Zlínist ligikaudu 33 km edelas.

Uherský Ostrohi on esmamainitud 1275. aastal.

Uherský Ostrohi vanalinn on alates 20. novembrist 1990 ajalooline linnakaitseala.

Viited 

Tšehhi linnad
Zlíni maakond
Náměšť nad Oslavou

Náměšť nad Oslavou (saksa keeles Namiest, Namiest an der Oslawa) on linn Tšehhis Vysočina maakonnas Třebíči ringkonnas. Náměšť nad Oslavou asub Oslava jõe ääres, Třebíčist umbes 16 idas, Brno kesklinnast 33 km idas ja Jihlavast ligikaudu 42 km idakagus.

Viited 

Tšehhi linnad
Vysočina maakond
Hemolüüs

Hemolüüs on erütrotsüütide rakuseina lõhustumine ja rakusiseste komponentide vabanemine väliskeskkonda. Seda võivad põhjustada bioloogilised lahustid, mikroobide toodetud toksiinid, ultraviolettkiirgus, mehaaniline purustamine, mõned raviained jpt.

Hemolüüs võib põhjustada hemoglobineemiat vereplasmasse eralduva hemoglobiini tõttu, mis mängib olulist rolli sepsise patogeneesis ja võib kaasasündinud immuunsüsteemi pärssiva toime tõttu kaasa tuua suurenenud nakkusohu.

Viited
Doksy

Doksy (saksa keeles Hirschberg am See) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Česká Lípa ringkonnas. Doksy asub Česká Lípast ligikaudu 15 km lõunakagus ja Liberecist umbes 36 km edelas.

Doksyt on esmamainitud 1293. aastal.

Viited 

Tšehhi linnad
Libereci maakond
Česká Kamenice

Česká Kamenice (saksa keeles Böhmisch Kamnitz) on linn Tšehhis Ústí maakonnas Děčíni ringkonnas. Česká Kamenice asub Děčínist ligi 15 km idas ja Ústí nad Labemist umbes 31 km kirdes.

Česká Kamenicet on esmamainitud 1352. aastal. Kuid linn on asutatud varem, enne 1283. aastat, tõenäoliselt 1270. aastatel.

Česká Kamenice vanalinn on alates 1992. aasta septembrist ajalooline linnakaitseala.

Viited 

Tšehhi linnad
Ústí maakond
Eesti Laul 2022

Eesti Laul 2022 oli neljateistkümnes Eesti Laulu võistlus ja 29. Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor.

Uuendusena toimuvad Eesti Laulu konkursil 4 veerandfinaali vahemikus 20.11.-11.12.2021. Poolfinaalid toimuvad 3. ja 5. veebruaril, finaal 12. veebruaril. Igas veerandfinaalis osaleb 10 laulu, kus edasi pääseb 5 parimat. Mõlemast poolfinaalist pääseb finaali 5 laulu, seega finaalis osaleb kokku 10 laulu.

1. veerandfinaal 
Esimene veerandfinaal toimus 20. novembril ETV stuudios. Saatejuhid olid Eda-Ines Etti ja Tanel Padar. Žürii koosseisu kuulusid: Sissi, Synne Valtri, Egert Milder, Maiken, Olav Osolin, Bert Järvet, Vaido Pannel ja Andres Puusepp.

2. veerandfinaal 
Teine veerandfinaal toimus 27. novembril ETV stuudios. Saatejuhid olid Uku Suviste ja Tanja Mihhailova-Saar.

3. veerandfinaal 
Kolmas veerandfinaal toimus 4. detsembril ETV stuudios. Saatejuhid olid Ott Lepland ja Laura Põldvere.

4. veerandfinaal 
Neljas veerandfinaal toimus 11. detsembril ETV stuudios. Saatejuhid olid Jüri Pootsmann ja Getter Jaani.

1. poolfinaal 
Esimene poolfinaal toimus 3. veebruaril Saku Suurhallis. Saatejuhid olid Priit Loog, Maarja-Liis Ilus ja Jüri Pootsmann.

I Voor

II Voor

2. poolfinaal 
Esimene poolfinaal toimus 5. veebruaril Saku Suurhallis. Saatejuhid olid Priit Loog, Maarja-Liis Ilus ja Jüri Pootsmann.

I Voor

II Voor

Finaal 
Eesti Laulu finaalvõistlus toimus 12. veebruaril 2022 Saku Suurhallis. Saatejuhtideks olid Maarja-Liis Ilus, Priit Loog ja Jüri Pootsmann.

I Voor

Superfinaal

Viited

Välislingid 

 Eesti Laulu veebileht

Eesti Laul
Eesti Televisioon
2022. aasta muusikas
2022. aasta Eestis
Andres Sarapuu

Andres Sarapuu (sündinud 31. oktoobril 1978 Võhmas) on vangla-ajaloo uurija ja endine vang. Ta on kirjutanud eluloolise vanglajutustuse "Purelevad koerad".

Sarapuu kandis mitmesuguste kuritegude eest karistusi eri vanglates kokku 17 aastat.

Ekskursioonid suletud Murru vanglasse 
Andres Sarapuu korraldab aastast 2020 ekskursioone Murru vanglasse.   

Ekskursioone korraldatakse iganädalaselt kõigile huvlistele, kui ka eratuure ning muid sündmusi (näiteks sünnipäevad, ettevõtete suvepäevad)

Raamat "Purelevad koerad" 
Sarapuu raamat "Purelevad koerad" ilmus kirjastuselt Gallus 2021. aasta novembrikuus.

Raamatu kaasautoriks on Lennart Käämer, toimetaja Loone Ots, illustreerinud Mari-Liis Bassovskaja. 

Raamat on eluloolise joonega vanglajutustus, kus kirjeldatakse ühe inimese sisemist võitlust - just nagu purelevad koerad ühe inimese sees, must ja valge koer.

Viited

Välislingid
Andres Sarapuu. Purelevad koerad Kirjastus Gallus

Eesti kurjategijad
Eesti kirjanikud
Sündinud 1978
Esitantsija

Esitantsija (inglise keeles principal dancer; vene keeles премьер ja  прима-балерина) on balletis peaosi tantsiv solist, ka balletisolistile antav kõrgeim kutsealane kategooria.

Balletitruppe ja -teatreid

Royal Ballet‎
Royal Ballet‎is oli 2021. aasta seisuga 19 esitantsijat, teiste seas Akane Takada, Fumi Kaneko, Sarah Lamb ja Natalia Osipova.

Varasemaid esitantsijaid: Sergei Polunin (2010–2012). Polunin sai Royal Balleti esitantsijaks 19-aastaselt. Ta oli noorim, kes selle kategooria kunagi on Royal Balletist saanud.

American Ballet Theatre‎
American Ballet Theatre‎s oli 2021. aasta seisuga 16 esitantsijat, teiste seas Christine Shevchenko, Herman Cornejo, Isabella Boylston, Skylar Brandt ja Misty Copeland.

Inglise Rahvusballett
Inglise Rahvusballetis‎ oli 2021. aasta seisuga 10 esitantsijat, neist 8 juhtivat esitantsijat (lead principal dancer) 2 esitantsijat (principal dancer).

Juhtivaid esitantsijaid 2021. aastal: Erina Takahashi, Isaac Hernández jt.

1990. aastail oli Inglise Rahvusballeti esitantsijate seas ka Eestist pärit balletitantsijad Toomas Edur ja Agnes Oaks.

Suur Teater‎
Suure Teatri‎ balletitrupis oli 2021. aasta seisuga 16 esitantsijat, neist 8 priimabaleriini (ametlik kategooria nimetus "baleriin") ja 8 premjeeri (meessoost esitantsija).

Esitantsijaid 2021. aastal: Mihhail Lobuhhin, Jevgenija Obraztsova, Svetlana Zahharova, Artjom Ovtšarenko, Olga Smirnova, Vjatšeslav Lopatin, Anastassija Staškevitš jt.

Varasemaid tuntud esitantsijaid: Nikolai Tsiskaridze (premjeer 1992–2013) jt.

Ukraina rahvuslik ooperi- ja balletiteater‎
Tarass Ševtšenko nimelise Ukraina Rahvusliku Ooperi- ja Balletiteatri‎ balletitrupis oli 2021. aasta seisuga 16 esitantsijat, neist 8 priimabaleriini (ametlik kategooria nimetus "baleriin") ja 8 premjeeri.

Esitantsijaid 2021. aastal: Natalija Matsak, Hrõstõna Šõšpor jt.

Rahvusooper Estonia
Rahvusooperi Estonia balletitrupis oli 2021. aasta seisuga viis esitantsijat (Alena Shkatuka, Ami Morita, Anatoli Arhangelski, Jevgeni Grib ja Sergei Upkin).

Viited

Ballett
Tarrytowni tuletorn

Tarrytowni tuletorn (inglise keeles Tarrytown Light) on tuletorn USA-s New Yorgi osariigis Hudsoni jões Sleepy Hollow' küla vahetus läheduses.

Tuletorn ehitati 1880. aastate alguses, et hoiatada laevu Hudsoni jõel asuva leetseljaku eest. Tuletorn asus tööle 1883. aastal ning see töötas kuni 20. sajandi keskpaigani.

29. mail 1979 kanti Tarrytowni tuletorn ajaloolise tähtsusega mälestusmärkide registrisse National Register of Historic Places.

Välislingid

New Yorgi osariigi tuletornid
National Register of Historic Places
Antero


Antero on soome päritolu mehenimi, väga harva naise eesnimi.

Eestis 
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Antero 52 mehel. Antero on populaarsuselt 902. mehenimi.

Vanim Antero on vanuserühmas 55–59, noorim vanuserühmas 0–4. Antero on keskmiselt 30 aasta vanune (mediaanvanus on 30). Kõige populaarsem on eesnimi Antero vanuserühmas 15–19, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,96. Kõige rohkem on eesnimega Antero sündinuid aprillis, kokku 7.

Soomes

Nime kandjaid 
Antero Habicht (1980–), Eesti jurist, riigiametnik

Viited 

mehenimed
Antero Habicht

Antero Habicht (sündinud 15. juunil 1980 Tallinnas) on Eesti jurist ja riigiametnik.

Teenistuskäik 
2004–2005 Maksu- ja Tolliameti Põhja maksukeskuse juriidilise osakonna õigusabi talituse jurist ja vanemjurist 
2005–2009 Justiitsministeeriumi õiguspoliitika osakonna avaliku õiguse talituse nõunik
2009–2011 ja 2013–2014 Justiitsministeeriumi õiguspoliitika osakonna õigusloome korralduse talituse juhataja
2011–2013 Justiitsministeeriumi õiguspoliitika osakonna koosseisuväline nõunik seoses EL parema õigusloome projektiga 
2014–2019 Riigikogu Kantselei õigus- ja analüüsiosakonna juhataja
2019–... Riigikogu Kantselei asedirektor

Viited 

Eesti riigiametnikud
Sündinud 1980
Cuernavaca katedraal

Cuernavaca katedraal (hispaania keeles Catedral de la Asunción de María) on roomakatoliku kirik Cuernavacas, Morelose osariigis Mehhikos; Cuernavaca piiskopkonna keskus.

Kirjeldus 
Kirik koos seda ümbritseva kloostriga asub Popocatépetli vulkaani nõlval ja on üks 16. sajandist pärinevaid varaseid kloostreid ja misjonikeskusi Ameerikas. Frantsisklaste kolmanda ordu Maarja taevaminekule pühitsetud klooster ja kirik ehitati vallutusejärgseks asteekide riigi põliselanike ristiusustamiseks. Alles 18. sajandil sai kirikust linnakirik ja 19. sajandi lõpus katedraal. Erinevalt paljudest Mehhiko katedraalidest ei asu see mitte peaväljaku ääres, vaid kloostrimüüridega ümbritsetuna linna lõunaosas.

Kiriku välimus on lihtne ja fassaad kaunistusteta, kõrgete sakmeliste müüridega ühe tervikkompleksina püstitatud ehitis ehitati Cortesi käsul kindluskirikuna kaitseks kohaliku rahva eest. Frantsisklased alustasid Mehhiko ühe varasema misjonikeskuse ehitamist 1526. aastal, kasutades kohalike tööjõudu ja ehituskive Cuauhnáhuaci (Cuernavaca) kivimurrust. Müüride sees on peale katedraali kaks väiksemat sakraalhoonet, üks on roosa 18. sajandi barokkstiilis fassaadiga  Templo de la Tercera Orden de San Francisco, teine 19. sajandist pärinev Capilla del Carmen, kus on tavaks paluda tervenemist haigustest. Katedraali külguks põhjaseinas on sissepääs kloostrikompleksi ja selle dekoor on segu kohalikust ja Euroopa traditsioonist. Kolp ja kondid ehisviilu tipus on frantsisklaste ordu sümbol. 20. sajandi algul avastati kiriku siseruumist 17. sajandi freskod, mis on pühendatud esimese mehhiklasest pühaku, Aasia misjonäri Felipe de Jesúse ja tema kaaskannatajate märtrisurmale Jaapanis. Katedraali vasakus tiivas asub väike kirikukunsti muuseum Museo de Arte Sacro, mis asutati 2018. aastal ja milles on eksponeeritud 92 usuteemalist maali, skulptuuri ja kaunistust 16.-20. sajandist.

Katedraalist paremal asub varaseim ehitis kogu kloostris, Püha Joosepi kabel (Ladina-Ameerika traditsiooni kohaselt avatud kabel, capilla abierta).

Pildid

Viited

Välislingid 
 Cuernavaca Cathedral. - expedia.com

Mehhiko kirikud
UNESCO maailmapärandi nimistu objektid Mehhikos
EfTEN Real Estate Fund III

EfTEN Real Estate Fund III AS on 2015. aastal asutatud investeerimisfond, mis teeb investeeringuid rahavoogu tootvasse ärikinnisvarasse Balti riikides. Fond on peamiselt suunatud jaeinvestoritele. 
Fondil on käesoleval ajal kaheksa tütarettevõtjat, kelle kaudu omab fond oma kinnisvarainvesteeringuid Eestis, Lätis ja Leedus.
Fondivalitseja on EfTEN Capital.

Fondi portfelli kuuluvad Eestis näiteks:
Pirita Pansionaat,
ABC Motors AS hoone,
Tähesaju Hortes,
HORTES aianduskeskuse hoone Laagris,
Laagri Selveri hoone,
DSV logistikakeskuse lao- ja tootmishoone, 
UKU Keskus Viljandis.
IV liiga 2021

IV liiga 2021 on Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga, IV liiga 2021. aasta hooaeg, mis jagunes nelja tsooni – põhi/ida, põhi, põhi/lõuna ja põhi/lääs.

IV liiga põhi/ida

Meeskonnad

Liigatabel

IV liiga põhi

Meeskonnad

Liigatabel

IV liiga põhi/lõuna

Meeskonnad

Liigatabel

IV liiga põhi/lääs

Meeskonnad

Liigatabel

Vaata ka
Meistriliiga 2021
Esiliiga 2021
Esiliiga B 2021
II liiga 2021
III liiga 2021

Viited

IV liiga
2021. aasta Eesti spordis
Oguusi keeled

Oguusi keeled on Turgi keelkonna alamharu, mida kõneleb ligikaudu 108 miljonit inimest. Kolm suurima kõnelejate arvuga keelt on türgi, aserbaidžaani ja türkmeeni, mis kokku moodustavad rohkem kui 95% kõnelejatest.

Karahaniidide õpetlane Mahmud al-Kašgari, kes elas 11. sajandil, väitis, et oguusi keel oli türgi keeltest kõige lihtsam.

Rootsi turkoloog ja keeleteadlane Lars Johanson märgib, et oguusi keeled moodustavad turgi keelkonnas selgelt eristatava ja tihedalt seotud bloki, kuna oguusi keelte kõnelejate kultuuriline ja poliitiline ajalugu on neid tihedamalt sidunud kuni tänapäevani.

Terminoloogia 

Mõistet "oguusi" kasutatakse turgi keelte edelaharu kohta. See on viide oguusidele, kes rändasid 8. sajandil Altai mägedest Kesk-Aasiasse ning laienesid eraldi hõimudena Lähis-Itta ja Balkanile.

Klassifikatsioon 

Praeguräägitavad oguusi keeled on nende tunnuste ja geograafia põhjal liigitatud kolme kategooriasse: lääne, ida ja lõuna.

 salaari
 salaari
 lääne
 türgi
 aserbaidžaani
 gagauusi
 balkanigagauusi
 osmanitürgi †
 vana-anatooliatürgi †
 petšeneegi †
 ida
 türkmeeni
 horasanitürgi
 lõuna
 kaškai
 šaharmahalitürgi

Veel kaks keelt, krimmitatari ja urumi, on kõptšaki keeled, kuid oguusi keeled on neid tugevasti mõjutanud.

Väljasurnud petšeneegi keel oli tõenäoliselt oguusi keel, kuid kuna see on halvasti dokumenteeritud, on seda raske oguusi keelerühmas edasi liigitada; seetõttu jäetakse see tavaliselt klassifikatsioonist välja.

Vaata ka 

 Oguusid
 Turgi keeled
 Turgi rahvad
Kõptšaki keeled

Kõptšaki keeled on turgi keelkonna alamharu, mida kõneleb ligikaudu 28 miljonit inimest peamiselt Kesk-Aasias ja Ida-Euroopas, ulatudes Ukrainast Hiinani. Mõned selle rühma enimräägitavad keeled on kasahhi, kirgiisi ja tatari.

Kõptšaki keeled emakeelena 

Turgi keeled on keelkond, mis koosneb vähemalt 35 dokumenteeritud keelest, mida räägivad turgi rahvad. Kõnelejate arv tuletati statistikast või hinnangutest (2019) ja ümardati:

Klassifikatsioon 

Kõptšaki keeled võib geograafia ja ühiste tunnuste põhjal jagada nelja rühma (rasvases kirjas keeli räägitakse ka tänapäeval):

 kõptšaki–bulgaari (uraali, uraali-kaspia)
 baškiiri
 tatari
 vanatatari †
 kõptšaki–kumaani (pontose-kaspia)
 karatšai-balkaari
 kumõki
 karaiimi
 krõmtšaki
 urumi *
 krimmitatari **
 kumaani †
 kõptšaki–nogai (araali-kaspia)
 kasahhi
 karakalpaki
 siberitatari
 barabatatari
 nogai
 kirgiisi–kõptšaki (kirgiisi)
 kirgiisi
 lõuna-kõptšaki
 ferganakõptšaki †

Vaata ka 

 Kõptšaki keel
 Kõptšakid
 Kumaanid
 Kumaani keel
 Kalpak
Uiguuri keeled

Karluki keeled on turgi keelkonna alamharu, mis arenes välja karlukkide kunagi kõneldud teisenditest.

Paljud kesktürgi teosed kirjutati nendes keeltes. Karahaniidide khaaniriigi keel oli tuntud kui turki, ferghani, kašgari või khaqani. Tšagatai khaaniriigi keel oli tšagatai keel.

Karluki keeli kõneldi Karahaniidide khaaniriigis, Tšagatai khaaniriigis, Jarkandi khaaniriigis ning usbekikeelsetes Buhhaara khaaniriigis, Buhhaara emiraadis, Hiiva khaaniriigis ja Kokandi khaaniriigis.

Klassifikatsioon

Keeled 

 Usbeki – kõnelevad usbekid; ligikaudu 27 miljonit kõnelejat
 Uiguuri – kõnelevad uiguurid; ligikaudu 10 miljonit kõnelejat
 Ilitürgi – surev keel, mida kõnelevad ilitürklased, kes on juriidiliselt tunnustatud usbekkide alarühmana; 120 kõnelejat ja kahanev (1980)
 Tšagatai – väljasurnud keel, mida Kesk-Aasias kunagi laialt räägiti ja mis jäi seal ühiseks kirjakeeleks kuni 20. sajandi alguseni.
 Karahaniidi – Karahaniidide khaaniriigi kirjakeel, mida peetakse kesktürgi keele standardvormiks.
 Horezmi – Kuldhordi kirjakeel, mida peetakse tšagatai keele algfaasiks.

 lääne
 usbeki
 ida
 uiguuri
 ilitürgi
 tšagatai †
 karahaniidi †
 horezmi †

Emakeelena kõnelejate arv 

Turgi keeled on keelkond, mis koosneb vähemalt 35 dokumenteeritud keelest, mida räägivad turgi rahvad. Kõnelejate arv tuletati statistikast või hinnangutest (2019) ja ümardati:
Jirečeki joon

Jirečeki joon on mõtteline lääne-ida suunaline joon, mis jagab Balkani kaheks, eeldades, et kuni 4. sajandini domineeris põhjapoolsete rahvaste kultuuris ladina keel ja lõunapoolsete rahvaste omas kreeka keel. See kulgeb tänapäeva Laçi linnast Sofiasse ja murdub sealt mööda Balkani mägede harjasid Musta mereni.

Teooria käis 1911. aastal välja tšehhi slavistika uurija Josef Konstantin Jireček. Piiri tõmbamisel võttis ta arvesse arheoloogiliste väljakaevamiste tulemusi ja lähtus oma idees leitud raidkirjadest.

Jirečeki liini tähendus ja arvestamine on Balkani rahvaste (peamiselt rumeenlaste, arumeenlaste ja albaanlaste) etnogeneesi uurimisel hädavajalik.

Balkan
Dmitri Gorelov

Dmitri Vladimirovitš Gorelov (Дмитрий Владимирович Горелов, sündis 6. augustil 1948 Moskvas) on Venemaa suurärimees ja endine KGB polkovnik, president Vladimir Putini lähikondne.

Elukäik ja tegevus 
1973 lõpetas Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia Leningradis. Alates 1977 töötas Leningradi Tervishoiu Peavalitsuse rahvusvaheliste suhete osakonna juhataja asetäitjana. Mõningatel andmetel asus tööle KGB-s, tõustes seal polkovniku aukraadini. 1989. aastal alustas koos biofüüsik Sergei Kolesnikoviga meditsiiniseadmete tarnimisega seotud äri. 1991. aastal lõi koostöös Peterburi linnavalitsuse välissuhete komiteega, mida juhtis Vladimir Putin, meditsiiniseadmete tarnimise firma Petromed. 1996. aastal sai temast ettevõtte Biotechnotronic Consulting kaasasutaja.

2002. aasta algusest Petromed Holdingu juhatuse esimees. 2000. aastate algusest 2013. aastani – Putini sõprade pangana tuntud pank "Rossija" vähemusaktsionär (12,6%). 2006. aastal omandas Gorelov koos Nikolai Šamaloviga (Putini endise väimehe isa) Viiburi laevatehase kontrollpaki.

Juunis 2000 omistati talle Venemaa presidendi dekreediga aunimetus "Vene Föderatsiooni austatud tervishoiutöötaja". Tema poeg Vassili Gorelov on ettevõtte Rosinvest peadirektor, Viiburi laevatehase kaasomanik.

Kriitika 
2005. aastal teatas Vladimir Putin tervishoiureformi algusest, mille raames kavatseti läbi viia suuremahuline kallite meditsiiniseadmete, eelkõige tomograafide ost. Nagu selgus, ostsid riigiasutused eelarveraha eest tugevalt paisutatud hindadega meditsiiniseadmeid. Reutersi uurimine 2014. aastal näitas skeemi, mille järgi eelarveraha raisati: meditsiiniseadmeid tarnis riigile Gorelovi firma Petromed, mis omakorda ostis need Briti Greathillilt. Selle Briti ettevõtte lõplikud omanikud olid ka Šamalov ja Gorelov. Tähelepanuväärne on see, et ka Greathill ei tootnud meditsiiniseadmeid, vaid ostis need Saksa Siemensilt vähemalt kahekordsete hindadega. "Nad müüsid valitsusele seadmeid vähemalt 195 miljoni dollari väärtuses, saates Šveitsi pangakontodele tulu kokku 84 miljonit dollarit," selgub Reutersi uuritud pangaandmetest. Nendelt kontodelt läks vähemalt 48 miljonit dollarit ettevõttele, mis ehitas nn. Putini paleed Musta mere äärses Gelendžikis.

Viited
Bertram Goodhue

Bertram Grosvenor Goodhue (28. aprill 1869 – 23. aprill 1924) oli Ameerika Ühendriikide arhitekt.

Välislingid

Ameerika Ühendriikide arhitektid
Sündinud 1869
Surnud 1924
Distsiplinaarvastutus

Distsiplinaarvastutus on distsipliinrikkumisest tulenev vastutus, mille puhul kohaldatakse distsiplinaarkaristust. Distsiplinaarsüütegu on teenistuskohustuse süüline rikkumine. Kohustus võib tuleneda seadusest, ametijuhendist või ametiasutuse kehtestatud aktidest. Distsiplinaarvastutus on seotud ainult töökohustuste rikkumisega ja erineb sellepoolest kriminaal- või väärteovastutusest. Distsiplinaarkaristuse määramine aga ei tähenda, et sama teo eest ei või võtta isikut ka haldus-, kriminaal- või materiaalsele vastutusele. 

Distsiplinaarvaidluste lahendamisel lähtutakse Eestis avaliku teenistuse seadusest ja töötajate distsiplinaarvastutuse seadusest. Osale avalikus teenistuses töötavatele ametnikele kohaldub veel ka valdkonna eriseadus. Näiteks notari distsiplinaarvastutuse seadus kohaldub notarile, notari asendajale ja notariaadikandidaadile. 

Distsiplinaarmenetluse eesmärk on distsiplinaarsüüteo kiire avastamine ja täielik väljaselgitamine, süüdlase väljaselgitamine ning proportsionaalse distsiplinaarkaristuse määramine. Piisavate faktiliste asjaolude olemasolul saab distsiplinaarmenetlust algatada isik, kellel on ametisse nimetamise õigus käskkirjaga või korraldusega. Distsiplinaarmenetlust korraldab distsiplinaarmenetluse algatanud isik või tema volitatud isik. 

Tööandjal on õigus määrata distsiplinaarkaristustena rahatrahv, mille suurus on kuni töötaja kümnekordne keskmine päevapalk, või töötaja töölt kõrvaldada palga maksmise peatamisega kuni kümneks järjestikuseks graafikujärgseks tööpäevaks. Distsiplinaarkaristuse liigid ametnikele on noomitus, põhipalga vähendamine kuni 30% kuni kuueks kuuks või ka teenistusest vabastamine.

Distsiplinaarkolleegium 
Kohtute seaduse paragrahvi 87 järgi on kohtuniku distsiplinaarsüütegu süüline tegu, mis seisneb ametikohustuste täitmata jätmises, mittekohases täitmises või ka vääritus teos. Distsiplinaarasjade lahendamiseks on Riigikohtu juures distsiplinaarkolleegium. Distsiplinaarkolleegiumi ülesanded on kohtuniku süü tõendamine, süüdimõistmine ja distsiplinaarkaristuse määramine. Kohtunikku saab süüteo toimepanemise eest karistada noomitusega, kuni kuupalga suuruse rahatrahviga, ametipalga vähendamisega või ametist tagandamisega. Kui distsiplinaarsüütegu pole toime pandud, mõistetakse kohtunik õigeks. Distsiplinaarkolleegiumil on menetluse ajaks õigus kohtunik teenistusest kõrvaldada ning vähendada tema palka kuni poole võrra. 

Distsiplinaarkolleegium koosneb viiest riigikohtunikust, viiest ringkonnakohtunikust ja viiest esimese astme kohtunikust. Esimehe ja teised riigikohtunikest liikmed nimetab ametisse Riigikohtu üldkogu ning esimese ja teise astme kohtunikest liikmed valib kohtunike täiskogu. Kolleegiumi liikmed valitakse kolmeks aastaks. Ühe konkreetse distsiplinaarasja lahendamiseks moodustab kolleegiumi esimees viieliikmelise kohtukoosseisu kolmest riigikohtunikust, ühest ringkonnakohtunikust ja ühest esimese astme kohtunikust.

Viited
Kinnipidamisõigus (karistusõigus)

Kinnipidamisõigus (ingl right of detention) on igaühe õigus toimetada kuriteo toimepanemisel või vahetult pärast seda põgenemiskatselt tabatud isik politseisse ning ta kahtlustatavana kinni pidada.

Kinnipidamisõiguse rakendamise alus tuleneb kriminaalmenetluse seadustiku § 217 lõikest 4.

Kinnipidamise alused 
Kuriteo toimepanemises kahtlustatava isiku võib kinni pidada, kuid see peab toimuma seaduslikult ja inimõigusi austades. Kinnipidamine peab vastama kriminaalmenetluse seadustikus ettenähtud alustele. 

Politseil peab olema põhjendatud kahtlus, et toime on pandud kuritegu. Põhjendatud kahtlus tähendab, et politseil on juba teavet, mis rahuldaks objektiivset vaatlejat, et toime on pandud kuritegu. Objektiivne vaatleja on näiteks keegi, kes pole kahtlustatavaga seotud ega huvitatud tema kaitsmisest. Politseil või muudel pädevatel asutustel peab olema kavatsus isikut kahtlustada õiguserikkumises. Kui neil sellist kavatsust ei ole, ei tohi nad teda kinni pidada. Kinnipidamisprotokollis peab olema selgelt kirjas, millist kinnipidamise alust konkreetsel juhul kohaldatakse ja miks. Lisaks tuleb kahtlustatavat hoida kohas, mis on ette nähtud kuriteokahtlusega kinnipeetud isikutele.

Et isikut kahtlustatavana kinni pidada, peab olema legitiimne alus, sest tegemist on isikuvabaduse riivega. Selle riive seaduslik alus tuleneb Eesti Vabariigi põhiseadusest, mille kohaselt võib vabaduse võtta vaid seaduses sätestatud juhtudel ja korras, et vältida kuritegu või haldusõiguse rikkumist, toimetada sellises õigusrikkumises põhjendatult kahtlustatav pädeva riigiorgani ette või ära hoida tema pakkuminek.

Isiku kinnipidamine on sätestatud ka korrakaitseseaduses, mis annab aluse politseil või muul korrakaitseorganil isikut kinni pidada, sulgedes ta sõidukisse või ruumi või piirates muul viisil olulisel määral tema füüsilist vabadust, kui see on vältimatult vajalik.

Kui isik peetakse kriminaalmenetluses kahtlustatavana kinni, kehtivad sellele järgmised piirangud: Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni kohaselt on kinnipidamise maksimaalne kestus mõistlik aeg, mis on Eesti Vabariigi põhiseaduse järgi 48 tundi.

Kahtlustatavatena kinni peetud isikute ja süüdistatavate õigused 
Kuriteos kahtlustatavana kinnipeetud isikul on õigus:

 saada kohe infot oma õiguste ja kohustuste kohta;
 saada teada, mis on kahtluse sisu, anda ütlusi või nendest keelduda;
 saada infot arusaadavas keeles ja viisil (vajaduse korral tõlgi abiga);
 saada kohe teada, miks temalt vabadus võeti;
 teatada oma lähedastele vabaduse võtmisest (seda õigust võib piirata kuriteo ennetamiseks või uurimiseks);
 kinnipidamisele mitte rohkem kui 48 tundi (kohtu loaga võib ka kauem)
 saada kohe infot kohtuotsusest;
 nõuda hüvitist, kui tema õigusi rikutakse.

Kuriteos süüdistataval on õigus:

 kaitsta ennast või valida kaitsja (samuti saada tasuta õigusabi, kui süüdistatav ei ole võimeline ise õigusabi eest tasuma);
 esitada tõendeid ja taotlusi;
 kutsuda tunnistajaid ning neid üle kuulata;
 küsitleda süüdistaja tunnistajaid või lasta neid küsitleda;
 saada infot arusaadavas keeles ja viisil (vajaduse korral tõlgi abiga).

Viited
Ameerika Ühendriikide kodakondsus

Ameerika Ühendriikide kodakondsus määratleb isiku suhte Ameerika Ühendriikidega.

Sarnaselt näiteks Norraga ja erinevalt Eestist lubavad Ameerika Ühendriigid topeltkodakondsust. Ajaliselt võtab USA kodakondsuse taotlemine aega kauem kui Norra või Eesti kodakondsuse taotlemine. Erinev on ka see, et USA kodakondsust ei saa taotleda alaealised.

Kodakondsuse taotlemine 
USA kodakondsust saab taotleda, kui isik:
 on kodakondsuse taotlemise hetkel vähemalt 18 aastat vana;
 on olnud seaduslikult USA alaline elanik viimased 3 või 5 aastat (aasta oleneb sellest, millise kategooria raames isik kodakondsust taotleb);
 oskab rääkida, kirjutada ja lugeda inglise keeles;
 on jätkuvalt USA elanik ja viibib füüsiliselt USA-s;
 tunneb USA ajalugu ja riigikorraldust;
 peab olema nõus andma truudusevannet USA-le;
 peab näitama, et ta on nõus käituma vastavalt USA põhiseadusele ning tõestama tahet ja suutlikkust järgida USA põhiseaduslikku korda.

Vaata ka 
 Ameerika Ühendriikide pass

Viited 

Ameerika Ühendriigid
Kodakondsusõigus
Sergei Kolesnikov

Sergei Vladimirovitš Kolesnikov (Сергей Владимирович Колесников, sündis 1948 Leningradis) on endine Venemaa suurärimees, kes avalikustas nn Putini paleega seotu.

Elukäik ja tegevus 
1972 lõpetas biofüüsika erialal Leningradi Polütehnilise Instituudi ja töötas järgnevad 20 aastat teadlasena. 1992. aastal osales koos Vladimir Putiniga meditsiiniseadmete importimisega tegeleva ettevõtte Petromed loomises, mis alates 1996. aastast on erastruktuur, mis kuulus Kolesnikovile ja Dmitri Gorelovile, 50/50. Täites Venemaa riiklikke meditsiinitellimusi kanti Putini korraldusel 35 % tehingu maksumusest välismaal asuvatesse offshore-firmadesse, millest hiljem rahastati Idokopase neeme residentsi ehk nn Putini palee ehitust. Selle vastu protesteerides kirjutas Kolesnikov septembris 2010 avaliku kirja Venemaa president Dmitri Medvedevile, millele viimane ei vastanud. Kiri avaldati 23. detsembril 2010 ajalehes Washington Post (David Ignatius, Washington Posti personalikolumnist, avaldas artikli K.-st, tema kirjast Medvedevile ja paleest 23. detsembril 2010). 2010. aasta sügisel põgenes Kolesnikov Venemaalt. Ta ostis ühe suuna pileti Türki, kust jätkas teekonda Ameerika Ühendriikidesse. Hiljem asus elama Eestisse, kus tegeleb kinnisvarainvesteeringute ja taaskasutatavate materjalide kasutamise tehnoloogiatega.

Viited
Maksim Galkin

Maksim Galkin (vene keeles Максим Александрович Галкин; sündinud 18. juunil 1976) on vene-juudi päritolu Venemaa näitleja, laulja, estraadiartist, humorist, telesaatejuht ja kolumnist. Ta on laulja Alla Pugatšova viies abikaasa.

Elulugu 
Tema isa Aleksandr (1935–2002) oli sõjaväelane (kindralpolkovnik), rahvuselt venelane ja ema Natalja (1941–2004) oli geofüüsik, rahvuselt juut. 

Varases lapsepõlves elas Maksim Saksa DV-s. Kui Maksim oli seitsmeaastane, suunati tema vanemad Odessasse, kus ta käis koolis esimesed 3 klassi. Seejärel asus pere ümber Burjaatiasse, kus Maksim õppis kuni viienda klassini Ulan-Ude koolis nr 5. Perekond elas sõjaväelinnakeses, mis asub 100 km kaugusel Baikali järvest.

Maksimi näitlejaanne avaldus varakult, kui ta esines paljudes koolinäidendites ning hakkas parodeerima oma kaasõpilasi, õpetajaid ja isegi kooli direktorit.
Juba 6. klassis toimus Galkini esimene esinemine: ta korraldas nukuetenduse, kus rääkis eri tegelaste rolle eri häältega.

1993 lõpetas Galkin Moskva gümnaasiumi nr 1543. Seejärel õppis Venemaa Riiklikus Humanitaarülikoolis lingvistikat ja lõpetas ülikooli 1998.

Tema näitlejadebüüt toimus aprillis 1994, kui ta esines Moskva Riikliku Ülikooli näidendis «Фонтаны любви к ближнему». Juunis 1994 osales ta Moskva Riikliku Estraaditeatri meelemahutusprogrammis, kus ta parodeeris poliitikute Boriss Jeltsini ja Vladimir Žirinovski kõnesid. Sellest algas tema tähelend artistina. Tollane tipphumorist Mihhail Zadornov nimetas Galkinit oma mantlipärijaks.

Juulis 2001 toimus Galkini esimene soolokontsert festivalil "Slavjanski bazar b Vitebske" («Славянский базар в Витебске»). Oktoobris 2001 proovis ta end uuel alal – hakkas laulma. Tema esimene esinemine lauljana oli duett koos Alla Pugatšovaga – laul «Будь или не будь». Sellest ajast esineb ta pidevalt Venemaa kontserdilavadel ja telekanalites.

Galkin on juhtinud telemänge, talendisaateid, tõsielusaateid, uusaastakavu ja muusikafestivale, mõnel korral ka tandemina koos Alla Pugatšova, Nikolai Baskovi, Volodõmõr Zelenskõi ja Filipp Kirkoroviga. Detsembris 2000 juhtis Galkin telesaadet, millega tähistati humorist Gennadi Hazanovi 55. sünnipäeva. Veebruarist 2001 kuni septembrini 2008 juhtis Galkin telemängu "Kes tahab saada miljonäriks?". 2011. aastal juhtis ta koos Pugatšovaga telesaadet „Утренняя почта” Ukraina telekanalis «Интер».

Galkin on mänginud mitmes filmis, dubleerinud multifilme ja osalenud reklaamides. 

Galkinil on oma kontod Instagramis ja YouTube'is, millel on üle 8 miljoni jälgija.

Pugatšova ja Galkin hakkasid kohtamas käima 2001. aastal, koos elavad nad alates 2005. aastast, nad abiellusid 23. detsembril 2011 ja nende laulatus toimus novembris 2017 Moskva oblasti ühes väikeses külakirikus.

18. septembril 2013 sünnitas surrogaatema kaksikud Jelizaveta (Liza) ja Garri, kelle Pugatšova ja Galkin lapsendasid. Alates septembrist 2020 õpivad lapsed Moskva 1. Gümnaasiumis (erakool, kus õppemaks on üle 4000 euro kuus). 

Venemaa näitlejad
Venemaa lauljad
Sündinud 1976