joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Jaan Plado

Jaan Plado (16. mai 1876 Metste, Peri vald, Võrumaa ‒ 1941) oli eesti kultuuritegelane.
 
Jaan Plado sündis talupidajate pojana. Õppis tisleriametit ja tegutses mõnda aega ehitusmeistrina. 

Ta oli 1907. aastal asutatud Põlva Rahvahariduse Seltsi asutajaliige (hiljem abiesimees) ja 1910. aastal ehitatud seltsimaja (praegu asub selles hoones Põlva Keskraamatukogu) projekti autor.

1917. aastast oli põllumees Kioma vallas. Ta oli erinevatel aegadel Kähri kontrollühisuse esimees, Põlva ühispanga üks asutajaid ja nõukogu liige, Kioma kartuliühisuse esimees, Kioma põllumeeste kogu esimees. Pikemat aega osales Kioma valla omavalitsuse töös.

Viited

Eesti kultuuritegelased
Viljandi Metsakalmistule maetud
Sündinud 1876
Surnud 1941
Lähte Ühisgümnaasium

Lähte Ühisgümnaasium on gümnaasium Tartu maakonnas, Tartu vallas, Lähte alevikus aadressil Õpetaja tänav 8. Kooli valdaja on Tartu Vallavalitsus. Kooli direktor on Üllar Loks. Õppimas on seal ~500 õpilast. 

Koolil on 3 korpust: peahoone, keeltehoone ja algklassidehoone. 
Algklassidehoones tegutsevad ka Tartu Valla Muusikakool Lähte osakond ja Lähte Ühisraamatukogu. 

Koolil on oma spordisaal ja õpilaskodu.
Spordihallis tegutseb samuti Tartu Valla Spordikool

Välislingid
Kooli koduleht

Tartu maakonna koolid
Tartu vald
Figaro pulm

"Figaro pulm" (originaalpealkirjaga "Le nozze di Figaro") on Wolfgang Amadeus Mozarti neljavaatuseline ooper. Ooperi itaaliakeelse libreto kirjutas Lorenzo Da Ponte. Ooperi esiettekanne oli 1. mail 1786.

Ooperid
Wolfgang Amadeus Mozarti teosed
Def Räädu

Def Räädu on 1999. aastal asutatud Eesti ansambel.

Koosseis

Põhiliikmed 
 Arian Levin
 Remi Prual (DJ Gee)

Peamised koostööpartnerid 
 Päär Pärenson (J.O.C.)
 Andri Prual (Stupid F)
 Kristo Kulver (Dice Rudy)
 Heigo Teder (Mr.President)
 Viivika Lõhelaid (Viivu)

 Dagne Eskor (Spija)

Kaasatud muusikud 
 ...
 Tony Kolesnik - kitarr
 Kristo Roots - kitarr
 Raivo Prooso - basskitarr
 Rainer Kapmann - trummid
 Madis Zilmer - trummid
 Raun Juurikas - klahvpillid
 Reigo Ahven - trummid
 ...

Diskograafia

Albumid 
 2001 "Café Liquid Deluxe"
 2004 "Planet Duckrabbit"
 2006 "Succiety"
 2009 "Ahvid & Klahvid"

Remiks-albumid 
 2007 "Succiety²"
 2012 "Ahvid & Klahvid 2.0"

Singlid 
 2001 "Don't Acquiesce In Evidence"
 2002 "Freedom"
 2003 "Eesti"
 2005 "Def Räädu Teema / Las Ma Ütlen"
 2005 "Mis Värk On?"
 2007 "Hea Uus Ilm"
 2008 "Tantsusaalide Ülemus"
 2017 "Bashmentaliteet"

Lood kogumikel 
 1999 "Higha Collection 2"
 2000 "Jet Set 2: Airport Lounge"
 2000 "Electroliday: Days Off. Nights Out. Lights Down."
 2003 "Higha Collection 3"
 2004 "Vibratsioon Vol. 3"
 2005 "Muda 2005: Colour Guide To Estonian Electronic Music"
 2007 "Talvehitt 2007"
 2007 "Higha Collection 6"
 2007 "Puhas Kuld"
 2007 "I Slept With Georg Vol.2"
 2012 "Higha Collection 7"
 2016 "Higha Collection 9"

Videod 
 2005 "Las Ma Ütlen"
 2006 "Mis Värk On"
 2008 "Vaatenurga Turist" — filmitud Paldiskis ja Laokülas
 2009 "Nupumees"
 2009 "Viru Vanne"
 2009 "Kaubaralliauto"
 2009 "Mis Värk On? (Sugar Creek Remix)"
 2011 "Meeskonnamäng"
 2012 "Kolmas Sort"
 2017 "Bashmentaliteet"

Esinemised 
Def Räädu on koos erinevate koostööpartneritega andnud sadu kontserte üle Eesti ja ka väljaspool Eestit.

Olulisemad esinemised
 24.02.2009 Eesti Vabariigi aastapäeva presidendi vastuvõtul Jõhvis
 17.06.2011 Rabarock
 ...

Tunnustused ja nominatsioonid 
 2004 Rakvere linna tegija tiitel
 2005 Eesti Muusikaauhinnad - aasta hiphop/r’n’b artist nominent
 2007 Eesti Muusikaauhinnad - aasta hiphop/r’n’b artist nominent
 2010 Eesti Muusikaauhinnad - aasta hiphop/r’n’b artist nominent

Sümboolika

Partjänes 
...

Viited

Välislingid
Eesti ansamblid
Audentese SG/Noortekoondis

Audentese SG/Noortekoondis (teatud ka nimede all: TSIK, Audentese Spordigümnaasium, G4S Noorteliiga) on Eesti korvpalliklubi, mis mängib alates 2019 aastast Saku I Liigas. Ennem seda mängiti Eesti Korvpalli Meistriliigas mitmeid aastaid. Audentese SG/Noortekoondis teeb koostööd Audentese erakooli ja Audentese Spordigümnaasiumiga.  

Aastast 2020 on klubi peatreener Aivar Kuusmaa. Audentese Spordigümnaasiumi korvpalliklubist on tulnud paljusi Eesti meeste rahvuskoondise esindajaid.

Välislingid
G4S Noorteliiga esindusvõistkond basket.ee

Eesti korvpalliklubid
Riia toomkirik

Riia toomkirik (läti keeles Rīgas Doms) on Läti Vabariigi pealinnas Riias asuv katedraal (toomkirik). See on Läti Evangeelse Luterliku Kiriku peakirik. Riia toomkirik on Läti üks tähtsamaid vaatamisväärsusi. Kiriku kõrgus koos tornikiivriga on maapinnast 90 meetrit.

Henriku "Liivimaa kroonika" andmetel pühitses Riia piiskop Albert 1201. või 1202. aastal algse Riia toomkiriku koos kogu Vana-Liivimaaga "õndsaima jumalaema Maarja auks". 

25. juulil 1211 pani piiskop Albert nurgakivi praegusele Riia toomkirikule. Ehitustöödega läks kiireks 1215. aasta kevadel, pärast seda kui esimene katedraal linnas maha põles. 1236. (?) aastal pidas paavsti legaat, Modena piiskop Wilhelm, kontsiili vastses Riia toomkirikus. Arvatavasti olid selleks ajaks valminud kooriruum ja ristlööv eraldatud pooleliolevast kirikust müüriga.

Viited

Välislingid

 Riia toomkiriku veebisait

Riia pühakojad
Tellisgootika ehitised
Tartu Suurgild

Tartu Suurgild oli Tartu kaupmehi ja teisi tähtsamaid Tartu linnakodanikke ühendav seisuslik organisatsioon (gild).

Suurgildi vanemad
...
1698 Claus Kropp
1698 Abraham Moresin
...

Vaata ka
Tallinna Suurgild
Riia Suurgild
Tartu Väikegild

Viited

Eesti gildid
Tartu ajalugu
Suure-Jaani Peeter-Pauli kirik

Suure-Jaani Pühade apostlite Peetruse ja Pauluse kirik on õigeusu kirik Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Suure-Jaanis. Kirik on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Selle puidust eelkäija ehitati 1848. aastal Olustvere mõisa lähedale Papiorgu, ent see oli kiiruga ehitatud ja vajas seetõttu hiljem pidevalt remonti. Aastatel 1906–1908 ehitati selle asemele uus kirik Suure-Jaani asulasse.

2018. aastal alustati pühakoja restaureerimist ja 2019. aasta suvest toimuvad regulaarsed jumalateenistused. Jumalateenistusi toimetab preester Roman (Roland) Tõnisson.

Viited

Välislingid

Koguduse võrgulehekülg sotsiaalmeedias

Viljandimaa õigeusu kirikud
Viljandi maakonna kultuurimälestised
Suure-Jaani
Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik
Peeli jõgi

Peeli jõgi on jõgi Võru maakonnas; Vaidava jõe lisajõgi. Peeli jõgi suubub Vaidava jõkke 7,7 km kauguselt Vaidava jõe suudmest. Peeli jõe pikkus on 20 km. Valgala on 113 km². Vaidava jõkke suubub Pähni jõgi

Viited

Võru maakonna jõed
Läti jõed
Koiva jõgikond
Kohtumine tundmatuga

"Kohtumine tundmatuga" on 2005. aasta Eesti telemängufilm. Filmi režissöör on Jaak Kilmi. Filmi tootis Eesti Televisioon.

Osatäitjad
Tiit Sukk – Mati Tilba (hiljem Mati Talvik)
Raivo E. Tamm – Valdo Pant
Peeter Oja – marslane Tipp
Ülle Kaljuste – tädi Ruth
Maria Avdjuško – Piret, Mati naine
Lembit Ulfsak – marslane Täpp
Andrus Vaarik – Karl Vaino
Heino Torga – ETV juht Leopold Piip
Rainer Rehkli – Artur Tilba (hiljem Artur Talvik)

Viited

Välislingid

Eesti filmid
2005. aasta filmid
Tulivesi

"Tulivesi" on 1994. aasta Eesti mängufilm. Filmi režissöör on Hardi Volmer. Filmi tootsid Faama Film ja Tallinnfilm.

Linateos on pühendatud kõigile, kes peavad rasket ja lakkamatut võitlust narkoäriga. Sündmustik keerleb 1920. aastate Eesti-Soome illegaalse piirituseveo ümber.

Osatäitjad

Viited

Välislingid

Eesti filmid
1994. aasta filmid
EELK teeneterist

EELK teeneterist on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku välja antav teenetemärk. Peale teeneteristi annab EELK välja veel kahte teenetemärki: EELK kuldristi ja EELK teeneteristi tunnustusmärki.

Vastavalt EELK kirikuseadustikule antakse teeneterist "vaimulikule või ilmiktöötegijale, kes on ustavalt teeninud kogudust või mõnel EELK tegevusalal osutanud märkimisväärseid teeneid. Teeneterist võidakse anda ka isikule, kes ei ole EELK teenistuses, kuid on osutanud EELK-le märkimisväärseid teeneid."

Teeneteristi statuudi kinnitab EELK Konsistoorium.

Viited

Eesti Evangeelne Luterlik Kirik
Eesti tunnustused
Vaivara kirik

Vaivara Maarja kirik oli Vaivara kihelkonnakirik. 

Kirikust on dokumente säilinud alates 1699. aastast.

Kirik hävis teise maailmasõja lahingute käigus.

Vaata ka
Kirikuküla (Vaivara)
Vaivara kirikumõis
Vaivara vana kalmistu

Vaivara kihelkond
Ida-Viru maakonna kirikud
Eesti endised kirikud
Leisi Püha Olga kirik

Leisi Püha Olga kirik on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Saaremaal Saaremaa vallas Leisi alevikus

Ajaloost 
Saaremaal Karja kihelkonnas siirdus 1848. aasta kevadeks õigeusku 1465 inimest ja neile loodi 1847. aastal Karja-Piila ja 1850. aastal Leisi kogudus. Kuni kiriku valmimiseni toimusid jumalateenistused Leisi mõisa vanas viinaköögis. Pärsama mõisa vanas tõllakuuris toimusid teenistused aastatel 1857–1863. Leisis kohandati pühakojaks 1863. aastal mõisa küün ja teenistused jätkusid seal kuni kiriku pühitsemiseni 11. juulil 1873.

Leisi Püha Olga kirik 
Leisi viiekuplilise õigeusu kiriku projekteeris tüüpprojekti järgi Riia arhitekt Heinrich Scheel Püha Apostlisarnase (ka Vürstinna) kirik ehitati Leisi aastatel 1871–1872 ja pühitseti Riia ja Miitavi ülempiiskop Veniamini (Karelin) poolt Püha Olga auks 11. juulil 1873. Kirikus on mitmeid kultuurimälestisena arvele võetud kunstiteoseid. Pühakoda kasutab EAÕK Leisi Püha Olga kogudus.

Vaata ka 
 Leisi vald
 Leisi mõis
 Pärsma
 Piila Peaingel Miikaeli kirik

Kasutatud kirjandus 
 "Koguteos Saaremaa II köide". TTÜ Kuressaare Kolledž. Kirjastus Koolibri Tallinn, 2007; lk 924–926
 Jaanus Plaat. " Saaremaa kirikud, usuliikumised ja prohvetid 18.-20. sajandil". Eesti Rahva Muuseum. Tartu, 2003; lk 136–140; lk 288–289
 Martin Toon. "EAÕK Kuressaare Püha Nikolai koguduse ajalugu". Kuressaare, 1997. AS Terbo, Tallinn, 1997; lk 4–5; lk 69.
 Jaanus Plaat/Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 418–421

Viited

Saare maakonna õigeusu kirikud
Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik
Saaremaa valla ehitised
EAÕK Pärnu ja Saare piiskopkond
Gustav Adolf Skytte

Gustaf Adolf Skytte af Duderhoff (1637–1663) oli Rootsi aadlik ja mereröövel, Tartu Ülikooli esimese rektori Jakob Skytte ja Anna Bjelkenstjerna poeg.

1657. aastal rentis Skytte koos sõpadega Hollandist laeva. Merele jõudnult tapsid nad hollandlastest meeskonna ja hakkasid piraatideks. Nende kodusadamaks sai Blekinge. Skytte õde Christina Anna Skytte ja tolle mees Gustaf Drake osalesid samuti tegevuses. 

1663. aastal tuli Skyttede tegevus avalikuks, Christina Anna ja Drake põgenesid maalt. Gustav Adolf Skytte vahistati, mõisteti süüdi piraatluses ja hukati Jönköpingis. Neist sündmustest räägib Viktor Rydberg romaan "Fribytaren på Östersjön" ("Mereröövlid Läänemerel", 1857; inglise tõlge Caroline L. Broomallilt "The Freebooter of the Baltic" ilmus 1891).

Lingid 
 "Skytte, Christina Anna" – Wilhelmina Stålberg "Anteckningar om svenska qvinnor" (1864)
 http://www.adelsvapen.com/genealogi/Skytte_af_Duderhof_nr_8
 Gustaf Elgenstierna "Den introducerade svenska adelns ättartavlor" 1925–36 

Rootsi aadlikud
Mereröövlid
Sündinud 1637
Surnud 1663
Carlos Chávez

Carlos Antonio de Padua Chávez y Ramírez (13. juuni 1899 México – 2. august 1978 México) oli Mehhiko helilooja, dirigent, muusikateoreetik, pedagoog, ajakirjanik ning Mehhiko Sümfooniaorkestri asutaja ja dirigent.

Tema loomingut mõjutas Mehhiko pärimuskultuur. Tema kuuest sümfooniast on tuntuim teine, "Sinfonía india".

Mehhiko heliloojad
Sündinud 1899
Surnud 1978
Silvestre Revueltas

Silvestre Revueltas Sánchez (31. detsember 1899 Santiago Papasquiaro – 5. oktoober 1940 México) oli Mehhiko helilooja, viiuldaja ja dirigent.

Ta õppis Mehhiko riiklikus konservatooriumis, samuti kõrgkoolides Austinis ja Chicagos.

Ta kirjutas filmimuusikat, kammermuusikat, laule ja muud.

Mehhiko heliloojad
Sündinud 1899
Surnud 1940
Aleksandr Prohhorov

Aleksandr Mihhailovitš Prohhorov (11. juuli 1916 Atherton, Austraalia – 8. jaanuar 2002 Moskva) oli vene füüsik, Nobeli füüsikaauhinna laureaat.

Ta sündis Austraalias vene revolutsionääride perekonnas, kes olid põgenenud tsaarivalitsuse repressioonide eest. 1923. aastal naasis pere Venemaale. Aastatel 1934–1939 õppis Prohhorov Peterburi ülikoolis füüsikat ning läks pärast seda tööle Moskvasse Lebedevi Füüsikainstituuti. 

1941. aasta juunis astus ta Punaarmeesse ja võitles teises maailmasõjas jalaväe koosseisus, sai kaks korda haavata ning pälvis kolm medalit. 

1944. aastal lasti ta erru ja ta pöördus tagasi Lebedevi instituuti, kus kaitses 1946. aastal doktoriväitekirja.

1964. aastal jagas ta koos Charles Townesi ja Nikolai Bassoviga Nobeli füüsikaauhinda.

Venemaa füüsikud
Nobeli füüsikaauhinna laureaadid
Novodevitšje kalmistule maetud
Sündinud 1916
Surnud 2002
Seigo Narazaki

Seigo Narazaki (jaapani keeles 楢﨑 正剛 Narazaki Seigo; sündinud 15. aprillil 1976 Kashibas) on Jaapani jalgpallur, väravavaht.

Ta sündis aastal 1976 Kashibas (asub Nara prefektuuris).

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1998–2010 77 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1976
Masashi Oguro

Masashi Oguro (jaapani keeles 大黒 将志 Oguro Masashi; sündinud 4. mail 1980 Toyonakas) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2005–2008 22 mängu ja lõi 5 väravat.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Grenoble Foot 38 jalgpallurid
Torino FC jalgpallurid
Sündinud 1980
Sarkandaugava raudteejaam

Sarkandaugava raudteejaam on raudteejaam Riia-Skulte raudteeliinil Riia linna Sarkandaugava asumis aadressil Sliežu iela 2. 

Igapäevaselt peatub seal kakskümmend viis reisirongi; tööpäeviti on seal peatuvate rongide arv kolmkümmend kolm. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine. Jaam asub Riia raudteejaamast 7,5 km kaugusel. Jaamas on kaks elektrifitseeritud teed koos ooteplatvormidega reisirongidele ja kolm teed kaubarongidele. Piletihinnalt kuulub jaam A tsooni.

Aastal 1872 avati Sarkandaugava asumi servas platvorm "Aleksandra Augstumi", millest aastal 1915 sai Sarkandaugava raudteejaam. Jaamast sai alguse Mežaparksi asumisse viiv kitsarööpmeline nn lasteraudtee, mis suleti aastal 1997, teine samasse asumisse viinud raudtee suleti aga aastal 2013.

Viited

Välislingid

 Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)
 Jaam vanal kaardil

Riia raudteejaamad
Tallinna–Pärnu–Riia raudtee
Mangaļi raudteejaam

Mangaļi raudteejaam on raudteejaam Riia-Skulte raudteeliinil Riia linna Mīlgrāvise asumis aadressil Vitrupes iela 2. 

Igapäevaselt peatub seal kakskümmend viis reisirongi; tööpäeviti on seal peatuvate rongide arv kolmkümmend kolm. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine. Jaam asub Riia raudteejaamast 10,6 km kaugusel. Jaamas on kolm  teed ja kaks ooteplatvormi. Mangaļi raudteejaama ja Ziemeļblāzma raudteejaama vahel on Riia-Skulte raudtee üheteeline. Jaama vanas asukohas asub naftatsisternide sorteerimisjaam, kus on üheksa teed. Piletihinnalt kuulub jaam A tsooni.

Aastal 1872 avati Mangaļi raudteejaam, mis toona oli lõppjaamaks. Avamisajal jäi see Riia kreisi Daugavgrīva kihelkonda Iļķēnsala mõisa maadele. Aastal 1930 valmis raudteesild üle Mīlgrāvise kanali. Sillale viiv raudtee algas jaama vanast asukohast lõuna pool ja selle uue tee äärde rajati Dzirnupe raudteejaam, vana jaama kutsuti ka Mīlgrāvise raudteejaamaks. Vana nimi taastati XX sajandi viiekümnendatel aastatel.

Viited

Välislingid

 Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)
 Jaam vanal kaardil

Riia raudteejaamad
Tallinna–Pärnu–Riia raudtee
Daugavgrīva kihelkond
Ziemeļblāzma raudteejaam

Ziemeļblāzma raudteejaam on raudteejaam Riia-Skulte raudteeliinil Riia linna Vecmīlgrāvise asumis. 

Igapäevaselt peatub seal kakskümmend viis reisirongi; tööpäeviti on seal peatuvate rongide arv kolmkümmend kolm. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine. Jaam asub Riia raudteejaamast 13,7 km kaugusel. Jaamas on neli  teed ja kaks ooteplatvormi. Mangaļi raudteejaama ja Ziemeļblāzma raudteejaama vahel on Riia-Skulte raudtee üheteeline. Jaama kasutatakse naftaterminalina, seal laaditakse ümber keskmiselt 4,5 miljonit tonni naftatooteid aastas. Piletihinnalt kuulub jaam A tsooni.

Aastal 1933 avati Riia–Ruhja raudteel Rīnūži peatus, ühtlasi rajati ka harutee Rīnūži sadamasse. Aastail 1934—1935 valmis ka jaamahoone. Aastast 1939 kannab jaam lätlasest ettevõtja ja metseeni Augusts Dombrovskise aastal 1913 rajatud kultuurimaja järgi Ziemeļblāzma nime.

Viited

Välislingid

 Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)
 Jaam vanal kaardil

Riia raudteejaamad
Tallinna–Pärnu–Riia raudtee
Kalngale

Kalngale on küla (lielciems) Lätis  Liivi lahe ääres Ādaži piirkonnas  Carnikava vallas. Asula asub merepinnast 4 meetri kõrgusel. Külas asuvad Riia–Skulte raudteeliini Kalngale raudteepeatus ja Aizupese ning  Kalngale bussipeatused.

XVIII sajandist kuni aastani 1896 asus Kalngale kohal Daugavgrīva kihelkonna pastoraat. Kalngale tekkis suvitusasulana Langa jõe ja Liivi lahe vahele XX sajandi alguses. Küla vanad nimed olid Kalngalaciems ja Kalnagala. Aastal 1933 avati raudteeühendus Riiaga.

Külas kasvav sanglepp ümbermõõduga 2.83 meetrit on looduskaitse all. Kalngales asuv  Baltgalvji Ohvriküngaste hiiepaik on kohaliku mälestisena muinsuskaitse all.

Aastal 2015 oli külas 867 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 1073.

Viited 

Ādaži piirkonna külad
Continental Airlines

Continental Airlines oli Ameerika lennufirma, mis loodi 1934. aastal ning mille peakorter asus Texase osariigis Houstonis. Mais 2010 teatati ühinemisest United Airlinesi emafirma UAL Corporationiga. Continentali aktsiad omandas UAL Corporation. Aktsiate ülevõtmine lõpetati oktoobris 2010, kui UAL Corporation võttis uueks nimeks United Continental Holdings. Ühinemisperioodi vältel toimisid lennufirmad sama nime all, kuid erinevatel süsteemidel kombineeritud juhtkonna alluvuses, mis baseerus Chicagos. Integreerimisega jõuti lõpule 3. märtsiks 2012.

Continental opereeris lende Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Ladina-Ameerikas, Euroopas ja Okeaanias. Koos tütarettevõtete lendudega väljus igal päeval rohkem kui 2423 lendu 130 kohalikku ja 132 rahvusvahelisse sihtkohta sõlmlennujaamadest Newarki Libertyst, Houstonist, Clevelandist ja Guamist.

Viited

Ameerika Ühendriikide lennufirmad
Garciemsi raudteepeatus

Garciemsi raudteepeatus on raudteepeatus Lätis Riia–Skulte raudteeliinil Ādaži piirkonnas Carnikava vallas Garciemsis. 

Igapäevaselt peatub seal kakskümmend viis reisirongi; tööpäeviti on seal peatuvate rongide arv kolmkümmend kolm. Peatus asub Riia raudteejaamast 24,7 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus B tsooni.

Garciemsi raudteepeatus avati aastal 1933. Peatust kasutatakse ohtramalt suvisel ajal. Nõukogude ajal viis peatusest edasi vaid üks tee, tänapäeval on raudtee ümber ehitatud kaheteeliseks.

Viited

Välislingid

 Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
 Peatus vanal kaardil

Läti raudteejaamad
Ādaži piirkond
Tallinna–Pärnu–Riia raudtee
Garciems

Garciems on küla (lielciems) Lätis  Liivi lahe ääres Ādaži piirkonnas  Carnikava vallas. Asula asub merepinnast 4 meetri kõrgusel. Külas asub Riia–Skulte raudteeliini Garciemsi raudteepeatus ja Garciemsi bussipeatus.

Garciems tekkis Langa jõe äärde. XX sajandi alguses kandis see nime Langeciems. XX sajandi kolmekümnendatel aastatel kaevati küla juures läbi luidete Langa jõge merega ühendav kanal. Aastal 1933 avati raudteeühendus Riiaga. Suvitusasulana kogus küla tuntust XX sajandi keskpaigas, mil raudtee ja mere vahele hakati rajama suvilaid.

Garciemsi lähedal Liivi lahe kaldal asuvad 28,8 meetri kõrgused luited.

Aastal 2015 oli külas 625 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 1363.

Viited 

Ādaži piirkonna külad
Lea Viires

Lea Viires (sündinud 2. mail 1934) on eesti psühholoog.

Ta on Vanurite Eneseabi- ja Nõustamisühingu juhatuse liige. Ta on olnud sotsiaalministeeriumi eakate poliitika komisjoni liige.

Tunnustused
2009 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

Viited

Eesti psühholoogid
Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1934
Garupe raudteepeatus

Garupe raudteepeatus on raudteepeatus Lätis Riia–Skulte raudteeliinil Ādaži piirkonnas Carnikava vallas Garupes. 

Igapäevaselt peatub seal kakskümmend viis reisirongi; tööpäeviti on seal peatuvate rongide arv kolmkümmend kolm. Peatus asub Riia raudteejaamast 27,4 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus B tsooni.

Garupe raudteepeatus avati aastal 1971. Peatust kasutatakse ohtramalt suvisel ajal.

Viited

Välislingid

 Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
 Peatus vanal kaardil

Läti raudteejaamad
Ādaži piirkond
Tallinna–Pärnu–Riia raudtee
Garupe

Garupe on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis  Liivi lahe ääres Ādaži piirkonnas  Carnikava vallas. Asula asub merepinnast 4 meetri kõrgusel. Külas asuvad Riia–Skulte raudteeliini Garupe raudteepeatus ja Garupe bussipeatus.

Garupe tekkis suvitusasulana Langa jõe äärde XX sajandi kuuekümnendatel aastatel. Aastal 1971 avati selle juures raudteepeatus. Algselt kandis suvitusasula nime Arhitekts. Tänapäeval on asulas suvitajaid üle 1400. 

Osa külast asub Piejura maastikukaitsealal.

Aastal 2015 oli külas 112 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 504.

Viited 

 

Ādaži piirkonna külad
August Michelson (metsateadlane)

August Michelson (8. (vkj)/ 20. oktoober 1897 Vana-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 30. mai 1953) oli Eesti metsandustegelane ja -teadlane. 

Ta võttis aastatel 1916–1918 osa Esimesest maailmasõjast ja aastatel 1919–1920 Vabadussõjast. Ta lõpetas 1921. aastal Põltsamaa Gümnaasiumi ja 1932. aastal Tartu Ülikooli metsateadlasena. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Sakala liige.

Ta töötas aastatel 1929–1945 mitmel pool Eestis metsakooli õpetajana, metsaülema ja metsatööstuskeskuse tehniline juhatajana.

Ta oli aastatel 1945–1950 Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonnas metsakasvatuse ja metsakorralduse (hiljem metsakasvatuse ja dendroloogia) kateedri vanemõpetaja.

Isiklikku
Tema õe Hildegardi (sündinud Michelson; 1892–1967) abikaasa oli sõjaväelane Arnold Hinnom.

Kirjandus 
Album Academicum Universitatis Tartuensis. II köide. Tartu 1994. Lk 156

Välislingid
Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944
Haud Põltsamaa kalmistul

Eesti metsateadlased
Eesti metsaülemad
Esimese maailmasõja veteranid Eestis
Vabadussõja veteranid
Põltsamaa Ühisgümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Sakala liikmed
Tartu Ülikooli metsandusteaduskonna õppejõud
Sündinud 1897
Surnud 1953
Põltsamaa kalmistule maetud
M. Gorki nimeline kalurikolhoos

M. Gorki nimeline kalurikolhoos oli kolhoos Rakvere rajoonis.

Kolhoos asutati 1945. aastal. Kolhoos kandis vene kirjaniku Maksim Gorki nime.

Kalurikolhoosi keskus asus Vergi külas, brigaadid asusid Käsmus, Eismas, Karepal ja Kundas. Vergi külas asus kolhoosi traallaevade sadam,  kalavastuvõtupunkt, kalasoolamis- ja suitsutamistsehhid.

1976. aastal liideti kolhoos Kirovi nimelise kalurikolhoosiga.

Viited
 

Eesti NSV kolhoosid
Ants Maiste

Ants Maiste (28. oktoober 1924 Räpina – 18. august 1989 Põlva) oli eesti kergejõustiklane (odaviskaja) ja sporditegelane.

Aastatel 1943–1953 võistis ta Eesti kergejõustiku meistrivõistlustel odaviskes 2 kulda, 2 hõbedat ja 2 pronksi. Aastatel 1951–1953 tuli odaviskes kolmel korral üleliiduliseks maanoorte meistriks.

Ta oli aastatel 1950–1952 ja 1959–1984 Põlva rajooni TSN Täitevkomitee Kehakultuuri- ja Spordikomitee esimees. Aastatel 1952–1955 oli ta Eesti NSV Vabatahtliku Spordiühingu Kolhoosnik Põlva rajooninõukogu esimees. Aastatel 1955–1959 töötas ta Põlva Keskkooli kehalise kasvatuse õpetajana. Aastatel 1985–1989 oli ta Põlva Spordikooli instruktor.

Tunnustused
1972 Eesti NSV teeneline sporditegelane

Viited

Eesti odaviskajad
Eesti sporditegelased
Eesti NSV teenelised sporditegelased
Eesti kehalise kasvatuse õpetajad
Sündinud 1924
Surnud 1989
Tõrva Muusikakool

Tõrva Muusikakool on muusikakool Valga maakonnas Tõrvas.

1981 alustas Tõrvas tegutsemist Valga Muusikakooli filiaal. 1985 sai filiaalist iseseisev muusikakool. 
 
Koolil on sõprussidemed Rootsis asuva Essunga Muusikakooliga.

Viited

Välislingid
Koolist Tõrva linna kodulehel

Valga maakonna koolid
Eesti muusikakoolid
Tõrva
Lihula Gümnaasium

Lihula Gümnaasium on gümnaasium Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Lihulas.

Lihulas hakati kooliharidust andma aastast 1587. 16. sajandi lõpus tegutses seal linnakool. 17. sajandi lõpul tegutses seal köstrikool. 1786 alustas seal tööd Lihula Algkool.

1918 muudeti kool 6-klassiliseks. 1938 sai kooli nimeks Lihula Erareaalkool. 1940 sai kooli nimeks Lihula Keskkool. 1995 sai kooli nimeks Lihula Gümnaasium.

Koolijuhid 
 Hermann Rajamaa 1938–1940
 Gustav Tooming 1940–1941
 Osvald Kukkur 1941–1942
 Agnes Madiberg 1942–1945
 Ilmar Altvälja 1945–1947
 Ella Tiitsmaa 1947–1949
 Viktor Kübar 1949–1957
 Valter Reiljan 1957–1959
 Elmar Raudsepp 1959–1983
 Vaike Ihermann 1983–1990
 Armas Merevoo 1990–1995
 Tõnu Ots 1995–2000
 Jaan Mikk 2000–2004
 Margot Smitt 2004–2008
 Peep Susi 2008–2011
 Janar Sõber 2011–2018
 Siret Kesküla 2018-

Viited

Välislingid
Kooli veebileht

Pärnu maakonna koolid
Lääneranna vald
Gauja raudteepeatus

Gauja raudteepeatus on raudteepeatus Riia–Skulte raudteeliinil Ādaži piirkonnas Carnikava vallas Koiva jõe lähedal Gauja külas. 

Igapäevaselt peatub seal kakskümmend kolm reisirongi; tööpäeviti on seal peatuvate rongide arv kakskümmend seitse. Peatus asub Riia raudteejaamast 32 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus B tsooni.

Gauja raudteepeatus avati 1. juunil 1934. Kuni Teise maailmasõjani järgnes sellele Garezersi raudteepeatus.

Viited

Välislingid

 Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
 Peatus vanal kaardil

Läti raudteejaamad
Ādaži piirkond
Tallinna–Pärnu–Riia raudtee
Gauja (Carnikava)

Gauja on küla (lielciems) Lätis  Liivi lahe ääres Ādaži piirkonnas  Carnikava vallas. Asula asub merepinnast 4 meetri kõrgusel Dzirnezersi järve kaldal. Külas asub Riia–Skulte raudteeliini Gauja raudteepeatus, sinna jäävad Stacija Gauja, Dzirnezersi, Gauja, Kāpase ja DS Salūtsi bussipeatused. Gauja lähedal suubub Liivi lahte Koiva jõgi. 

Aastal 1934 avati raudteeühendus Riiaga, peale seda tekkis peatuse juurde suvitusasula.

Külas kasvav sanglepp ümbermõõduga 2.78 meetrit on looduskaitse all. Ka on looduskaitse all Dzirnezersi saartel kasvavad põlispuud - mänd ümbermõõduga 2.61 meetrit, mänd ümbermõõduga 2.54 ja kõrgusega 22.6 meetrit, mänd ümbermõõduga 2.72 ning kõrgusega 26.8 meetrit ja harilik ebatsuuga ümbermõõduga 0.88 meetrit.

Aastal 2015 oli külas 484 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 1191.

Viited 

Ādaži piirkonna külad
Lilaste raudteejaam

Lilaste raudteejaam on raudteejaam Riia–Skulte raudteeliinil Ādaži piirkonnas Lilastes.

Jaam asub Riia raudteejaamast 30,2 km kaugusel, seal on kaks platvormi ja kolm teed. Igapäevaselt peatub seal kakskümmend kolm reisirongi; tööpäeviti on seal peatuvate rongide arv kakskümmend seitse. Lilaste raudteejaamani viib kaks teed, sealt edasi aga üks tee. Piletihinnalt kuulub jaam B tsooni.

Lilaste raudteejaam avati 1. juunil 1934. Aasta hiljem sai jaamast Līlaste raudteejaam, kuid hiljem muudeti jaama nimi tagasi. Jaamahoone valmis aastal 1938, kuid Teise maailmasõja ajal see hävis. Kuni Teise maailmasõjani eelnes sellele Garezersi raudteepeatus. Uus jaamahoone valmis 1950. aastatel.

Viited

Välislingid

 Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)
 Jaam vanal kaardil

Läti raudteejaamad
Ādaži piirkond
Tallinna–Pärnu–Riia raudtee
Jaak Herodes

Jaak Herodes (sündinud 5. juunil 1944 Kilingi-Nõmmes) on eesti arst, ettevõtja, poliitik ja omavalitsustegelane.

Ta lõpetas aastal 1971 Leningradi Pediaatria Meditsiinilise Instituudi.

1970–1980. aastatel töötas ta Rapla rajooni keskhaiglas narkoloogina.

Aastatel 1992–1995 oli ta VII Riigikogu liige, kuulus Mõõdukate fraktsiooni ja oli sotsiaalkomisjoni aseesimees.
Aastatel 1997–2002 oli ta Käru vallavanem.

Ta oli Eesti Maa-Keskerakonna liige, hiljem kuulunud erakonda Mõõdukad ja Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.

Ta on talupidaja ja kodukandiliikumise edendaja Lungu külas. 

Ta on Käru Hariduse Seltsi juhatuse liige. Ta on olnud Eesti Erametsaliidu juhatuse esimees (2000–2002), Eestimaa Talupidajate Keskliidu juhatuse liige, Raplamaa Omavalitsuste Arengufondi juhatuse esimees, Eesti Maaomavalitsuste Liidu juhatuse liige.

Tunnustused
2001 Valgetähe V klassi teenetemärk
2006 Käru valla teenetemärk

Isiklikku
Tema poeg on Veiko Herodes.

Viited

Välislingid
Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Rapla Rajooni Keskhaigla narkoloog Jaak Herodes patsiendiga (1985)

Eesti arstid
VII Riigikogu liikmed
Eesti vallavanemad
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1944
Pabaži raudteepeatus

Pabaži raudteepeatus on raudteepeatus Riia-Skulte raudteeliinil Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti linnas.

Igapäevaselt peatub seal kakskümmend kolm reisirongi; tööpäeviti on seal peatuvate rongide arv kakskümmend seitse. Peatus asub Riia raudteejaamast 45,6 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus C tsooni.

Pabaži raudteepeatus avati 1. juunil 1934, jaamahoone valmis aastal 1951.

Viited

Välislingid

 Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
 Peatus vanal kaardil

Läti raudteejaamad
Saulkrasti
Tallinna–Pärnu–Riia raudtee
Ķīšupe raudteepeatus

Ķīšupe raudteepeatus on raudteepeatus Riia-Skulte raudteeliinil Saulkrasti piirkonnas ja Saulkrasti vallas. Igapäevaselt peatub seal kakskümmend reisirongi. Peatus asub Riia raudteejaamast 50,8 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus C tsooni.

Peatus avati aastal 1973 sealsete aianduskooperatiivide teenindamiseks. Aastal 1993 avati seal ka ootepaviljon.

Viited

Välislingid
 Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
 Peatus vanal kaardil

Läti raudteejaamad
Saulkrasti piirkond
Tallinna–Pärnu–Riia raudtee
Shōji Jō

Shōji Jō (jaapani keeles 城 彰二 Jo Shoji; sündinud 17. juunil 1975 Muroranis) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

Ta sündis aastal 1975 Hokkaidō prefektuuri Iburi allprefektuuris Muroranis.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–2001 35 mängu ja lõi 7 väravat.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1975
Naoki Sōma

Naoki Sōma (jaapani keeles 相馬 直樹 Soma Naoki; sündinud 19. juulil 1971 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–1999 58 mängu ja lõi 4 väravat.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1971
Gea Rennel

Gea Rennel (sündinud 9. detsembril 1958) on eesti diplomaat ja riigiametnik.

Ta lõpetas 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogia erialal diplomitööga "Põhja-Eesti platoo muldade geokeemiast" (juhendajad Valter Petersell ja Aadu Loog). 

1992. aastal lõpetas ta Eesti Diplomaatide Kooli diplomaatia ja rahvusvaheliste suhete erialal.

1992. aastal asus tööle Välisministeeriumi. Ta on töötanud Välisministeeriumi 1. poliitikaosakonna peadirektorina ja oli Eesti NATOga liitumise läbirääkimiste valitsusdelegatsiooni liige.

Aastatel 2003–2007 oli ta Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik ja alaline esindaja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) juures Viinis. Aastatel 2007–2011 oli ta Välisministeeriumi siseauditi osakonna peadirektor. Aastatel 2011–2015 oli ta Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik ja alaline esindaja Euroopa Nõukogu juures Strasbourgis. 2015. aastast on ta Riigikogu Kantselei välissuhete osakonna juhataja.

Ta on Eesti Geoloogia Seltsi liige.

Aastatel 1972–1976 võitis ta Eesti noorte meistrivõistlustel tennises 5 kulda, 5 hõbedat ja 2 pronksi. Harrastab orienteerumist ja on Harju Orienteerumisklubi liige.

Tunnustus
2004 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited

Eesti diplomaadid
Eesti riigiametnikud
Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna vilistlased
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1958
Riia-Skulte raudtee

Riia–Skulte raudtee (ametlikult Zemitāni–Skulte raudtee) on raudteeliin, mis oli varem Tallinna–Pärnu–Riia raudtee osa. Raudtee pikkus on 52 kilomeetrit.

Suurem osa raudteest on kaheteeline. Üks tee on Mangaļi ja Ziemeļblāzma raudteejaama vahel, kus tee ületab Mīlgrāvise kanali; ka on üks tee Carnikava ja Gauja raudteepeatuse vahel, kus tee ületab Koiva jõe. Ühe teega on veel lõik Lilaste raudteejaamast Inčupe raudteepeatuseni ja alates Saulkrasti raudteejaamast jätkub raudtee üheteelisena. Rong sõidab Riiast Skulteni tunni ja kümne minutiga.

Peatused Riia–Skulte raudteeliinil

  Riia (Rīga pasažieru)
  Zemitāni (Valga ja Valmiera rongi peatus)
  Brasa
  Sarkandaugava
  Mangaļi
  Ziemeļblāzma
  Vecdaugava
  Vecāķi
  Kalngale
  Garciems
  Garupe
  Carnikava
  Gauja
  Garezers (endine peatus)
  Lilaste
  Inčupe
  Pabaži
  Saulkrasti
  Ķīšupe
  Zvejniekciems
  Skulte

Ajalugu
Esimene lõik raudteest valmis aastal 1872 ja viis Mīlgrāviseni. Lõppjaamaks oli toona Mangaļi raudteejaam. Algselt loeti seda Riia–Dünaburgi raudteeliini osaks ja see kuulus liini hallanud ettevõttele, aga aastal 1894 sai raudteest riigi omand. Aastal 1933 rajati üle Mīlgrāvise kanali raudteesild ja alustati raudtee pikendamist. Praegune raudtee valmis aastaks 1934, aga aastaks 1937 jõuti raudtee ehitamisega Ruhja linnani.

Aastal 1957 rajati Mangaļi raudteejaamani elektriraudtee. Aastal 1971 pikendati elektrifitseeritud lõiku Zvejniekciemsi raudteepeatuseni, aastal 1992 aga Skulteni.

Aastatel 1975–1981 ehitati Eestis kitsarööpmelise raudtee asemele laiarööpmeline raudtee. Läbi Pärnu kulgenud Tallinna ja Riia vaheline reisirongiliiklus avati pidulikult 17. juulil 1981. 1987. aasta seisuga sõitis liinil Tallinn–Pärnu–Riia mõlemal suunal üks reisirong päevas. Sõit kestis keskmiselt 5 tundi ja 15 minutit. Viimane reisirong sõitis Tallinnast Riiga läbi Pärnu 20. veebruaril 1992. 

Liinil Riia–Ipiku sõitis rong kuni 1997. aastani. Aastatel 2005–2006 võeti Läti poolelt metallivaraste rüüstatud raudtee kuni Skulteni üles. Liinil Riia–Skulte opereerivad tänaseni Läti raudtee elektrirongid, mis sõidavad Carnikavasse, Saulkrastisse ja Skultesse. Kaubarongide liiklus toimub kuni Ziemeļblāzma raudteejaamani.

Viited

Välislingid

Video raudteest Garciemsi ja Gauja vahel

Läti raudteed
Tomokazu Myōjin

Tomokazu Myōjin (jaapani keeles 明神 智和 Myojin Tomokazu; sündinud 24. jaanuaril 1978 Kobes) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2000–2002 26 mängu ja lõi 3 väravat.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1978
Ühiskondliku Leppe Sihtasutus

Ühiskondliku Leppe Sihtasutus oli Vabariigi Presidendi Arnold Rüütli eestvedamisel 2003. aasta märtsis asutatud Eesti sihtasutus, mis on planeeritud ühendama Eesti kestva arenguga seotud valitsusväliseid organisatsioone, sh kodanikuühendusi, ja muu hulgas edendama organisatsioonidevahelist koostööd. Kestva arenguga seotud põhiteemad on rahva tervis, haridus, sotsiaalne turvalisus ja regionaalne areng. 2007. aastal oli sihtasutusega seotud üle 60 organisatsiooni. 

2003. aastast oli Ühiskondliku Leppe Sihtasutuse juhatuse esimees Andra Veidemann ja tegevjuht Agu Laius. 

Sihtasutuse tegevust finantseeriti riigieelarvest presidendi kantselei kaudu ja annetustest – sihtasutuse esimene suurtoetaja oli sihtasutuse nõukogu esimees ettevõtja Aadu Luukas.

2003. aastal töötas sihtasutus välja Eesti Ühiskondliku Kokkuleppe memorandumi ning Ühiskondliku Leppe, mis olid põhidokumendid edasiseks tegevuseks.

Tööle hakkasid ühiskondliku leppe foorum ja toimkonnad: laste ja perede toimkond, haridustoimkond, kultuuritoimkond majandustoimkond, rahvatervise toimkond, maaelu toimkond, loodushoiutoimkond.

Sihtasutus alustas 2006. aastal kogumiku "Eesti inimarengu aruanne" väljaandmist.

Ühiskondliku Leppe Sihtasutus tegutses aastatel 2003–2007, kuni president Toomas Hendrik Ilvese juhtimisel sihtasutus reorganiseeriti Eesti Koostöö Koguks.

Viited

Eesti endised sihtasutused
Eesti jätkusuutlik areng
Pärnu Linnavolikogu

Pärnu Linnavolikogu on Pärnu linna omavalitsusorgan (linnavolikogu), mille on valinud valimisõiguslikud linnakodanikud.

Pärnu linna täidesaatev võimuorgan on Pärnu Linnavalitsus.

Pärnu Linnavolikogu, 2017–2021

Valimisliit Pärnu Ühendab
 Silver Smeljanski
 Vahur Mäe
 Raido Ilp
 Kaja Martinson
 Eino-Jüri Laarmann
 Elmo Joa
 Jaana Junson

Erakond Isamaa 
 Andres Metsoja
 Merle Lillak
 Eino Ojandu
 Ago Kalmer
 Mati Sutt
 Kai Oraste
 Ilme Seepere
 Rain Jung
 Jaanus Põldmaa
 Aare Arva

Eesti Reformierakond
 Toomas Kivimägi
 Toomas Rõhu
 Jane Mets
 Marika Valter
 Jüri Lebedev
 Urmas Sule
 Laura Kiviselg
 Enn Raadik
 Irina Talviste

Eesti Keskerakond
 Avo Keel
 Vladimir Zemljannikov
 Tatjana Gussarova
 Hillar Talvik
 Anne Betker
 Arvo Reedik
 Külli Pärtelson

Sotsiaaldemokraatlik Erakond
 Kalev Kaljuste

Eesti Konservatiivne Rahvaerakond
 Imre Baumann
 Heldur Paulson
 Helle Kullerkupp
 Edmond Penu
 Siimo Lopsik

Ajalugu 
1877. aastal hakati Baltikumis rakendama vene linnaseadust, mille põhjal likvideeriti kitsa privilegeeritud ringkonna moodustatud raad kui omavalitsusorgan ning 1878. aastal astus Pärnu rae asemele Pärnu linnakodanikest maksumaksjate valitud Pärnu linnaduuma ehk Pärnu Linnavolikogu. Volikogu valis Pärnu Linnavalitsuse eesotsas Pärnu linnapeaga. Pärnu Linnavolikogu asus Pärnu raekoja 1911. aastal valminud juurdeehitises Uue tänaval.

Vaata ka
Pärnu linnavolinike loend 1919
Pärnu linnavolinike loend 1921
Pärnu linnavolinike loend 1934
Pärnu linnavolinike loend 1939
Pärnu linnavolikogu liikmete loend 2013

Viited

Välislingid
Pärnu Linnavolikogu Pärnu linna kodulehel
Pärnu linna põhimäärus, RT IV, 29.12.2017, 275
 
Eesti omavalitsusasutused
Narva linnapea

Narva linnapea on Narva linnavalitsuse juht.

Linnapead

Adolf Theodor Hahn, 1873–1877 ja 1882–1884
Dmitri Zinovjev, 14.12.1878–29.12.1881
Aleksandr Svinkin, 1886–1894
Pjotr Pankov, 1898–1902
Alfons Tatarin, 26.11.1902–12.03.1910
Aleksei Ossipov, 25.04.1910–21.03.1917
Ants Dauman, 1917–1918
Eduard Alfred Dieckhoff, 1918
...
Albert Tiimann, 1918–1919
...
Robert Astrem, 1919
Anton Võhmar (aastani 1921 Võhman), 1921–1922
Johannes Hermann, 1922–1924
Jaan Luts, 1924–1927
Johannes Herman
Jaan Luts, 1930–1936
Jaan Lust, 1936–1940
...
Johan Hansing, 1940
...
Leonhard Vahter, 1941–1942 Saksa okupatsiooniaegne Eesti Omavalitsuse Narva linnapea
Richard Rubach, 1943 Saksa okupatsiooniaegne Eesti Omavalitsuse Narva linnapea
...
Vassili Kala, alates 1946 – Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees
Meta Vannas ehk Meta Jangolenko – 1960–1969, Narva Linna TSN Täitevkomitee esimees 
Aleksandr Zamahhin, 1969–1973, Narva Linna TSN Täitevkomitee esimees
S.Boborenko, 1973?–1975?, Narva Linna TSN Täitevkomitee esimees
Heino Urm, 1975?–1979?, Narva Linna TSN/RSN Täitevkomitee esimees
Valeri Tšetvergov, 1979–1982, Narva Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees
Eduard Rõžakov, 1982–1985, Narva Linna RSN Täitevkomitee esimees
Vladimir Mižui, 1985(1991)–1993 (1985–1991 – Narva Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees, alates 1991 – Narva linnapea
...
Raivo Murd, 1993–1998
Eldar Efendijev, 1998–2000
Imre Liiv, 2000–2002
Tarmo Tammiste, 2002–2013
Eduard East, 2013–2015
Tarmo Tammiste, 2015–2019
Aleksei Jevgrafov, 2019–2020
Katri Raik, 2020 - 16.08.2021
Ants Liimets, 26.08.2021–16.12.2021
Katri Raik,alates 16.12.2021

Viited
Linda Olmaru

Linda Olmaru (aastani 1960 Linda Kuusma; sündinud 15. juunil 1937 Alnavere külas Tartumaal) on eesti näitleja.

Lõpetas 1957. aastal Alatskivi keskkooli ja 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri. Töötas aastatel 1961–1968 teatris Endla, 1968–1973 Rakvere Teatris näitlejana ning pärast seda samas kostüümiala juhatajana.

Isiklikku 
Ta oli abielus näitleja Rein Olmaruga. Näitleja Liina Olmaru on nende tütar.

Eesti näitlejad
Sündinud 1937
Sirje Raudsik

Sirje Raudsik (1963. aastani Põldots; 12. november 1935 – 16. märts 2022) oli eesti näitleja ja teatripedagoog.

Lõpetas 1954. aastal Pärnu 2. Keskkooli, õppis 1954–1955 Tallinna Polütehnilises Instituudis mäekeemiat, 1955–1957 Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust ning lõpetas 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 1. lennu. 

Ta oli 1961–1969 Viljandi Kultuurharidustöö Kooli ja 1980–1991 Viljandi Kultuurikooli õppejõud. Töötas aastatel 1961–1969 teatris Ugala ning 1969–1973 Rakvere Teatris näitlejana ja kirjandusala juhatajana. Ta on olnud õpetaja Tallinna 32. Keskkoolis ja Pärnu Raeküla Koolis (viimases kuni 2014. aastani).

Tunnustus
2013 Pärnu aastate õpetaja

Isiklikku
Ta on olnud abielus Heino Raudsikuga. Abielust kolm last: Andres (1964), Indrek (1965) ja Mari (1969, abielus Paenurm). Kuus lapselast. 

Sirje ema oli teatritegelane Aleksandra Põldots.

Eesti näitlejad
Sündinud 1935
Surnud 2022
Saras

Saras ehk sarasmaa on kogukonna ühine maavaldus. 

Külakogukonna maavaldust nimetatakse külasaraseks ja linnakogukonna oma linnasaraseks. Külasaras koosnes põllu-, heina- ja karjamaast, metsast ning kalastuskohtadest.

Viited

Maamajandus
Ly Mikheim

Ly Mikheim (sündinud 2. mail 1960) on eesti eripedagoog.

Ta lõpetas 1977. aastal Otepää Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eripedagoogika eriala.

Ta on töötanud eripedagoogina Tartu Abikoolis, Raikküla Eriinternaatkoolis ja Tartu Annemõisa Koolis ning sekretäri-juhiabina patendibüroos Käosaar & Co. 2003. aastast on ta Sihtasutuse Maarja Küla juhataja. Maarja Küla asub Põlvamaal Kiidjärve külas ja on koduks intellektipuuetega noortele.

Tunnustused
2008 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk
2012 Põlvamaa teenetemärk
2014 Tartu Edukas Daam

Viited

Eesti eripedagoogid
Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna vilistlased‎
Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1960
Eve-Külli Kala

Eve-Külli Kala (sündinud 10. novembril 1959 Tartus) on Eesti diplomaat ja riigiametnik. 

Ta on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi inglise ja saksa filoloogia erialal. 1992. aastal lõpetas ta Eesti Diplomaatide Kooli diplomaatia ja rahvusvaheliste suhete erialal. Ta on õppinud ka Oxfordi Ülikoolis ja Genfi Rahvusvaheliste Uuringute Instituudis. 

1992. aastal asus tööle Välisministeeriumi. Aastatel 1992–1996 töötas ta Välisministeeriumi poliitikaosakonnas, aastatel 1996–1999 Eesti esinduses Euroopa Nõukogu juures Strasbourgis, aastatel 1999–2001 oli ta Välisministeeriumi Kesk- ja Põhja-Euroopa büroo direktor. 

Aastatel 2002–2006 oli ta Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik suursaadik Tšehhi Vabariigis, aastatel 2006–2011 Välisministeeriumi personaliosakonna peadirektor. Aastatel 2011–2015 oli ta Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik Austrias, Slovakkias, Kosovos ning ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide juures Viinis. 2015. aastast on ta Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik ja alaline esindaja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) juures Viinis.

Tunnustus
 2001 Soome Lõvi Rüütelkonna komandöririst
 2007 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited

Eesti diplomaadid
Eesti riigiametnikud
Tallinna Ülikooli vilistlased
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Eesti suursaadik Ungaris
Sündinud 1959
Kim Yong-sik

Kim Yong-sik (25. juulil 1910 Sinchon – 8. märtsil 1985 Seoul) oli Lõuna-Korea jalgpallur, poolkaitsja.

Koondisekarjäär
Ta esindas nii Jaapani kui ka Lõuna-Korea jalgpallikoondist. Jaapani koondises mängis ta aastatel 1936–1940 3 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Lõuna-Korea jalgpallurid
Sündinud 1910
Surnud 1985
Shōichi Nishimura

Shōichi Nishimura (jaapani keeles 西邑 昌一 Nishimura Shoichi; 30. november 1911 Hyogo – 22. märtsil 1998) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1934. aastal 2 mängu ja lõi 1 värava.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1911
Surnud 1998
Kōichi Oita

Kōichi Oita (jaapani keeles 種田 孝一 Oita Koichi; 9. aprill 1914 Tōkyō – 11. september 1996) oli Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1936. aastal 2 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1914
Surnud 1996
Kakuichi Mimura

Kakuichi Mimura (jaapani keeles 三村 恪一 Mimura Kakuichi; sündinud 16. augustil 1931 Tokyos) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1955. aastal 4 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1931
Masanori Tokita

Masanori Tokita (jaapani keeles 鴇田 正憲 Tokita Masanori; 24. juunil 1925 Kobes – 5. märtsil 2004) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1951–1959 12 mängu ja lõi 2 väravat.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1925
Surnud 2004
Mitsuo Kamata

Mitsuo Kamata (jaapani keeles 鎌田 光夫 Kamata Mitsuo; sündinud 16. detsembril 1937 Ibarakis) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

Ta sündis aastal 1937 Ibarakis (asub Ibaraki prefektuuris).

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1958–1969 44 mängu ja lõi 2 väravat.

1968. aastal võitis ta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril pronksmedali.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1937
Ivan Poddubnõi

Ivan Poddubnõi (vene Ива́н Макси́мович Подду́бный, ukraina Іван Максимович Піддубний; 8. oktoober 1871 (ukj) – 8. august 1949) oli Ukraina, Venemaa ja NSV Liidu maadleja ja tsirkuseartist.

Aastatel 1905–1909 oli ta Kreeka-Rooma maadluses maailmameister.

Aastast 1962 peetakse temanimelisi mälestusvõistlusi.

Viited 

Venemaa maadlejad
Ukraina maadlejad
Sündinud 1871
Surnud 1949
Yūhei Tokunaga

Yūhei Tokunaga (jaapani keeles 徳永 悠平 Tokunaga Yuhei; sündinud 25. septembril 1983 Kunimis) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

Ta sündis aastal 1983 Kunimis (asub Minamitakaki maakonnas Nagasaki prefektuuris).

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2009–2013 9 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1983
Sōta Hirayama

Sōta Hirayama (jaapani keeles 平山 相太 Hirayama Sota; sündinud 6. juunil 1985 Fukuokas) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 2010. aastal 4 mängu ja lõi 3 väravat.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1985
Shūsaku Nishikawa

Shūsaku Nishikawa (jaapani keeles 西川 周作 Nishikawa Shusaku; sündinud 18. juunil 1986 Usas) on Jaapani jalgpallur, väravavaht.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises on mänginud 23 mängu.

Välislingid
National Football Teams
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1986
Yōhei Toyoda

Yōhei Toyoda (jaapani keeles 豊田 陽平 Toyoda Yohei; sündinud 11. aprillil 1985 Komatsus) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

Ta sündis aastal 1985 Komatsus (asub Ishikawa prefektuuris).

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises on mänginud 8 mängu ja löönud 1 värava.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1985
Raefondi preemia

Raefondi preemia on 1997. aastast Tartu Ülikooli Raefondi määratav preemia inimes(t)ele, kelle teadus-, õppe- ja arendustöö on Tartuga seotud. 

Raefond annab alates 1997. aastast üliõpilastele välja ka Raefondi stipendiume.

Laureaate
1997 – Kristiina Tõnisson, Tullio Ilomets, Ülo Lumiste, Teet Seene, Kristjan Haller, Aadu Must
1998 – Olav Kiis, Tõnu-Andrus Tannberg, Helmut Piirimäe, Claus Sommerhage
1999 – Mare Ainsaar, Anneli Kährik, Jussi S. Jauhiainen, Tiia Rõivas, Vilma Trummal, Vaike Uibopuu, Marju Lepajõe, Kristi Viiding
2000 – Tiiu Sild, Jaak Maaroos, Aet Lukman, Margus Mustimets, Inge Rääsk, Olaf-Mihkel Klaassen 
2001 – Udo Tiirmaa, Kaur Alttoa, ajakiri "Akadeemia" toimetus (Toomas Kiho, Ain Kaalep, Jaan Kangilaski, Jaan Isotamm, Mart Orav, Indrek Ude, Kristin Sarv, Triin Kaalep, Tiiu Jõgi ja Inge Kivimaa), Ene-Lille Jaanson, Mare Rand, Alo Ritsing, Andres Tvauri
2002 – Ülo Kaasik, Valter Lenk, Jana Orion, Kristi Viiding
2003 – Varje Sootak, Hando Runnel
2004 – Terje Lõbu
2005 – Mart Ustav, Peeter Tulviste
2006 – Jaak Aaviksoo, Riho Illak, Inge Kukk, Lea Leppik
2007 – Triin Koch, Marco Kirm, Tõnu Lehtsaar
2008 – Kulno Kungla, Taimo Saan, Urmas Varblane
2009 – Harry Lemberg, Heiki Tamm, Maaja Vadi
2010 – Andres Metspalu, Viire Sepp, Peeter Torop
2011 – Tõnis Mets, Elmar Mustimets, Kaarina Rein
2012 – Kalle Kasemaa, Andres Kuusik, Anne Reino
2013 – Aivar Kriiska, Ken Kalling
2014 – Ljudmila Vedina
2015 – Silvia Russak, Maido Merisalu
2016 – Maido Merisalu
2017 – Toomas Haldma

Viited

Välislingid
 Tartu Linnavolikogu määrus Tartu Raefondi stipendium ja preemia (vastu võetud 28.06.2017 nr 142)

Eesti auhinnad
Tartu Ülikool