Herman Wrangel

Herman Hansson Wrangel (ka Hermann von Wrangell noorem; 29. juuni 1587 Liivimaa – 11. detsember 1643 Riia) oli baltisaksa päritoluga Rootsi väejuht ja riigitegelane. Lärjeholmi, Svinsundi, Skoklosteri, Põltsamaa ja Boglösa härra.

Elulugu
Hermann Wrangel sündis Elistvere (Ellistfer), Patsu (Patz), Valkla (Wallküll), Rannamõisa (Strandhof) ja Alu (Allo) mõisniku Hans von Wrangeli (surn. 1593) ja Ingliste mõisast pärit Barbara von Anrepi (surnud 1628) pojana, osales Rootsi sõjaväe koosseisus Koknese lahingus 1607. aastal, kus ohvitserina langes vene vägedele vangi, pärast vabanemist osales Rootsi vägede koosseisus 1612. aastal Jaanilinna linnuse piiramisel ja vallutamisel ning temast sai Jaanilinna komandant. Pärast sõjategevust Liivimaal osales ta Karl XI juhitavas Rootsi vägede sõjategevuses Taani vägede vastu, kus sattus samuti vangi. 9. märtsil 1616 määrati ta Kalmari lossiülemaks ja 28. novembril ka lossilääni asehalduriks ja 24. jaanuaril 1619 Älvsborgi lääni asehalduriks. 12. juulil 1621 ülendati ta feldmarssaliks, määrati 16. aprillil 1623 teist korda Kalmari asehalduriks, sai samas ka kõigi Smålandi väeüksuste ülemaks ja määrati 1625 Jönköpingi lossi asehalduriks. Seejärel sõdis Poola vägede vastu Liivimaal ja Preisimaal, määrati 1627 kuberneriametisse Elblągi ja pärast edukat sõjategevust sundis ta Poolat 1629. aastal paluma vaherahu. Herman Wrangel osales ka kuningas Gustav II Adolfi Kolmekümneaastase sõja sõjaretkes Saksamaale, temast sai 1630. aastal riiginõunik ja 1632 Preisimaa kuberner. Ta oli komissariks 1635. aastal Poolaga rahulepingu sõlmimisel Sztumska Wieśis (saksa Stuhmsdorf) ja tegutses edukalt austerlaste vägede vastu Pommerimaal. 22. augustist 1643 kuni surmani oli Wrangel Liivimaa kubermangu kindralkuberner. 

Poola-Rootsi sõja ajal läänistati talle 1611. aastal Mälareni järve ääres Stockholmi ja Uppsala vahel asuv Skokloster, 1623. aastal sai temast Põltsamaa lossi ja mõisa omanik ja 1641 ka Prangli ("Alt"-Wrangelshof) ja Otepää ("Alt"-Odenpäh) omanik. 

Herman Wrangel on maetud Skoklosteri kirikusse Uppsala lähedal.

Perekond
Esmalt abiellus Wrangel 1612. aastal Lerjeholmi vabapreili Margareta Gripiga (1586–1624), kes oli Haapsalu asehalduri vabahärra Mauritz Birgersson Gripi (1547–1591) ja krahvinna Edla Stensdotter Lewenkopfi (1552–1586) tütar. Abielust sündisid:
Carl Gustaf Wrangel (1613–1676), Rootsi feldmarssal, krahv Wrangel af Salmis 
Johan Mauritz Wrangel (1616–1665), Rootsi kindralmajor, vabahärra Wrangel af Lindeberg  

Teist korda abiellus ta Katharina Gyllenstjernaga, kes oli Nynäse ja Åråse pärishärra, Svea õuekohtu assessori Karl Eriksson Gyllenstierna (1575–1621) ja Limmaredist pärit Anna Ribbingi (1576–1628) tütar, Erik Karlsson Gyllenstierna õde. Abielust sündis:
 Adolf Hermann Wrangel (1628–1656), vabahärra Wrangel af Lindeberg, rittmeistri Robert von Roseni tütre Elisabeth von Roseni abikaasa. 

Kolmandat korda abiellus Herman Wrangel 1636. aastal krahvinna Nassau-Siegeni krahvinna Amalia Magdalenaga (1613–1669), kes oli Nassau-Siegeni krahvi Johann VII tütar. Abielust sündisid Wrangel af Lindebergi liini liikmed:
Maria Christine Wrangel (1637–1691), kindralleitnandi Kurt Christoph von Königsmarcki (1634–1673) abikaasa, Poola kuninga August II armukese Maria Aurora von Königsmarcki ema.
Henrik Vilhelm Wrangel (1638–1643)  
Johan Fredrik Wrangel (1640–1662)
Wolmar Wrangel (1641–1675), Rootsi kindralleitnant, Vana-Prangli ja Vana-Otepää mõisnik, Gustav II Adolfi pojatütre Kristina af Vasaborgi (1644–1689) abikaasa.
Margareta Barbara Wrangel (sünd. 1642) 
Elisabet Dorotea Wrangel (sünd. 1644), Liivimaa maanõuniku ja vabahärra Otto von Scheidingi abikaasa.

Sugupuu

Viited

Kirjandus
 Andmed ESTERis

Välislingid
Eesti Ajalooarhiiv: Herman Wrangeli korralduse plakat, 18. september 1643
Lühibiograafia Nordisk familjebokis (rootsi k.)
Lühibiograafia Svenskt biografiskt handlexikonis (rootsi k.)
Skoklosteri lossi omanikest

Herman
Rootsi feldmarssalid
Rootsi poliitikud
Liivimaa kindralkubernerid
Valkla mõisnikud
Sündinud 1587
Surnud 1643