Leho Lamus

Leho Lamus (sündinud 15. jaanuaril 1971) on eesti teoloog. 

Üldrahvaliku iseseisvusliikumise ajal osales Genf-49 ja Eesti kodanike komiteede tegevustes. 

Ta on alates 2006. aastast teoloogiamagister ja 2007. aastast EAÕK Püha Platoni seminari filosoofia lektor. Ta alustas tollases Tallinna Pedagoogikakoolis filosoofialoengutega 23-aastaselt.

Teoses "Mõtlemise mõistevõrk" samastab koostaja postmodernseks nimetatud maailmavaadet dekonstruktsionismiga, milles tõe moodustamine sõltub taustast ja vaatlejast. Senise ainulis- ja ühtsusmõtlemise asendab ta paljuse ning erinevusmõtlemisega. Mõistete "nähtus", "nähtuvus" ja "nähtumus" tähenduste teisenenud suhetele kujundab koostaja iselaadse eestikeelse teadvusfilosoofia uued piirjooned.

Looming

Teos 
 "Mõtlemise mõistevõrk". Kaasaja mõtteloo sõnastik (2017). Tallinn: AVA. 412 lk.

Artiklid 
 Kes usuvad koomikseid või teadusteooriaid? Paul Veyne raamatu "Kas kreeklased uskusid oma müüte" tutvustus. Postimees, 30. september 2006
 Lõpmatusel ja lõplikkusel põhineva mõtlemise konflikt. Søren Kierkegaardi raamatu "Surmatõbi" tutvustus. Postimees, 20. oktoober 2006
 Püha geomeetria saladused Eestis. Raamatu "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis" tutvustus. Postimees, Arvamus/Kultuur (AK), 29. veebruar 2012
 Filosoofist piiskop. Raamatu "Sest sinu ­silmale pole suletud süda kätte­saamatu" arvustus. Postimees, AK, 10. märts 2012
 Spengleri kirikukäsitlus. Kommentaar Oswald Spengleri raamatule "Õhtumaa allakäik". Eesti Ekspress, Arvamus, 10. märts 2012
 Ateistliku darvinismi mõttelugu. Kommentaar raamatule "Surmakultuuri arhitektid". Postimees, 06.2012
 Arne Hiobi raamatu Püha Maa, juudid ja Jeesus tutvustus. Eesti Ekspress, 7. juuni 2012
 Püha Maa ja püha perekond. Arne Hiobi raamatu Püha Maa, juudid ja Jeesus tutvustus. Postimees, 19. juuli 2012
 Lutheri ööd. Urmas Petti koostatud kogumiku "Lutheri tööd" tutvustus. Postimees, märts 2013
 Religiooniteaduse sünd Eestis. Kommentaar Riho Saardi teosele "Kristluse ajalugu". Postimees, 28. september 2013
 Kosmopolise tsivilisatsioon. Postimees, AK, 2. november 2013. (Mahatma Gandhi, "Maailm on väsinud vihkamast") 
 Francis August Schaefferi raamatu "Jumal, kes elab" arvustus. Eesti Ekspress, 21. november 2013
 Riho Saardi teose "Kristluse ajalugu" arvustus. Eesti Ekspress, 12. detsember 2013
 Kuidas sündis sõnastik «Mõtlemise mõistevõrk». Eesti Kirik, 29. november 2017, lk 5
 Maailmakorra alus on inimsust kaitsev riik. Postimees, AK, 24. märts 2018, lk 14. (Henry Kissinger 2014, ee 2016, "Maailmakord")
 Sorokini ebatekst. Postimees, AK, 21. aprill 2018. (Pitirim Sorokin 1941, ee 2017, "Meie ajastu kriis")
Eluteadus on valgustusprojekti uus vorm. Postimees, AK, 2. juuni 2018. (Ernst Mayr 2018, "Bioloogilise mõtte areng. Mitmekesisus, evolutsioon ja pärilikkus")
 Marksismi lõpp. Postimees, AK, 25. august 2018, lk 13
 Schopenhaueri kaemusmõistmise õpetus. Postimees, AK, 13. oktoober 2018, lk 11 (Arthur Schopenhauer 2018, "Maailm kui tahe ja kujutlus", I – II köide)
 Võim pole ainult ametikoht või positsioon, vaid ühtlasi ka meeleseisund. Postimees, AK, 28. aprill 2019. (Julie Diamond 2019, "Võim: kasutaja käsiraamat")
 Stephen Hawkingi hoiatussõnum. Postimees, AK, 7. juuni 2019
 Ühiskondliku tõe moodustamise uued mõttemudelid. Postimees, AK, 13. september 2019 (Ülo Vooglaid 2019, "Elanikust kodanikuks. Käsiraamat isemõtlejale")
 Geopoliitilise võimutasakaalu maailmakord. Postimees, AK, 11. oktoober 2019. (Rein Müllerson 2018, "Uue maailmakorra koidik: geopoliitika ja ideoloogiate kokkupõrge")
 Ihu on tajukogemuse ainus vahend. Postimees, AK, 1.02.2020, lk 12-13. (Maurice Merleau-Ponty 2019, "Taju fenomenoloogia")
 Kui me ei mõtle enam eesti keeles, oleme rahvusena kadunud. Postimees, Kultuur, 12.02.2020, lk 22. (Piret Kuusk 2019, "Aegruum")
 Kas 21. sajandil Venemaa tükeldumine jätkub?. Postimees, AK, 2.05.2020, lk 12. (Rein Taagepera 2019, "Julgus olla nõrk")
 Dresdeni terroripommitamine ja teised sõjakuriteod. Postimees, AK, 10.10.2020. (Sinclair McKay 2020, "Dresden. Leegid ja pimedus: Dresdeni pommitamine 1945")
 Võõraviha muudab rahvusluse rassismiks. Postimees, AK, 21.12.2020. (Benedict Anderson 2020, "Kujutletud kogukonnad. Mõtisklusi rahvuse tekkest ja levikust")
Millises suunas toimub keeleuuendus?. Postimees, AK, 23.01.2021. (Jaan Kap­linski 2020, "Eesti, estoranto ja teised keeled")
Upanišadid - inimsuse vanimad alustekstid. Postimees, AK, 24.04.2021. (Mait Raun 2020, "Upanišadid")
Riigi ja kiriku lahutus. Postimees, arvamus, 2.06.2021
Ühemõõtmelised telefoniinimesed. Postimees, arvamus, 23.08.2021
Rutger Bregman on ühendanud anarhia ja demokraatia Rousseau inimeseõpetusega. Postimees, 16.10.2021. (Rutger Bregman 2019, ee 2021, "Inimkond. Paljutõotav ajalugu")
 Rünnak rohealadele. Postimees, arvamus, 12.11.2021
 Suletud süsteemide lõputu eneseloome. Postimees, AK, 12.02.2022 (Niklas Luhmann 1997, ee 2021, "Ühiskonna ühiskond")
 Vene maailma sõjaideoloogia mureneb. Postimees, arvamus, 17.03.2022
 Fašism peitub ühiskonnaelu pisiasjades. Postimees, AK, 30.04.2022 (Max Horkheimer, Theodor Adorno 2022, "Valgustuse dialektika")
 Rein Raud loob silda Aasia ja Euroopa mõtlemise vahele. Postimees, 18.05.2022 (Rein Raud 2021, "Täiused ja tühjused")
 Kodanikuühiskond rajaneb vabal suhete loomel. Postimees, AK, 2.07.2022 (Semjon Frank 1930, ee 2022, "Ühiskonna vaimsed alused")
 Maffiariigi ja õigusriigi kodanike erinev enesetaju. Postimees, AK, 30.07.2022 (Francis Fukuyama 2022, "Identiteet. Väärikuse nõudmine ja kibestumise poliitika")
 Sõdu põhjustavad võimu- ja kuuluvusiha. Postimees, 24.08.2022 (Mike Martin 2022, "Miks me sõdime?")
 Veidrikud ja andekad kirjanikud. Postimees, AK, 15.10.2022 (Nigel Warburton 2022, "Väike filosoofia ajalugu")

Tekstid
 Teabeühiskonna uus sõjakunst. Raamatututvustus: Frans P. B. Osinga. Teadus, strateegia ja sõda. John Boydi strateegiateooria. Riigikaitse Raamatukogu, 2013.
 Paar arvamust Yogasūtra raamatule. Arvamusavaldus Martti Kalda ja Inga Põldmaa raamatule Yogasūtra (Patañjali). Bibliotheca ASIATICA, 2015.

Uurimistööd 
 2003 – diplomitöö "Katehheesi ja religiooniõpetuse võrdlus"
 2006 – magistritöö "Kiriku usuõpetuse ja kooli religiooniõpetuse erinevused"

Eesti filosoofid
Sündinud 1971