Pihkva

Pihkva (esialgselt Pleskov; vene keeles Псков, saksa keeles Pleskau, läti keeles Pleskava, Pliskava) on linn Venemaal Velikaja jõe alamjooksul. Linn on Pihkva oblasti keskus.

Rahvastik

Elanike arv
 175 724 (1979)
 203 789 (1989)
 200 000 (2005)
 197 000 (2006)
 194 600 (1. septembril 2007)
 194 200 (2008)
 193 000 (2009)
 191 800 (2010)

Loodus

Haldusjaotus

Majandus
2020. aasta suve alguses avas RusLine lennuliine Pihkva vürstinna Olga nimelisest lennujaamast (IATA: PKV; ICAO: ULOO).

Muu
Pihkvas paiknevad ka
 Venemaa Föderatsiooni õhudessantvägede 76. kaardiväe õhudessantdiviis, kõnekeeles Pihkva dessantdiviis.
 2. üksik spetsnazi brigaad (2-я отдельная ордена Жукова бригада специального назначения)
 334. sõja-transpordi-lennuväe polk (334-й Берлинский Краснознаменный военно-транспортный авиационный полк) Il-76MD, Il-78, Il-76MD-90A

Sõpruslinnad

Ajalugu

Pihkva piirkonna esimesteks asukateks olid arvatavalt soome-ugri hõimud. 7. sajandil saabus Velikaja basseini idaslaavlaste hulka kuulunud krivitšite hõim. Nende asula kujunes hiljem linnaks.

Pihkva on Venemaa vanimaid linnu. Pihkvat on esmakordselt mainitud 903. aastal, kui vene kroonikates kirjutati, et Kiievi suurvürstile Igorile toodi Pihkvast Olga-nimeline naine. Arheoloog Sergei Beletski on aga seisukohal, et juba 862. aastal Truvori poolt rajatud Irboska asula all tuleb tegelikult mõista Pihkvat. Igal juhul sai Pihkvast piirkonna suurim viikingiaegne keskus, mis hoidis enda kontrolli all Narva jõelt Velikaja kaudu Polotskisse suundunud Idatee haru.

Kiievi-Vene riigis oli Pihkva Pihkva vürstiriigi keskus, kuid sõltus Novgorodi vürstiriigist.

13. sajandil toimunud sõjakäikude ajal ründasid Pihkvat ja Novgorodi korduvalt Muinas-Eesti väed ja aastal 1215 vallutasid Pihkva ajutiselt eestlased Lembitu juhtimisel.

14.–16. sajandini oli Pihkva linn iseseisva Pihkva vabariigi (Псковская вечевая республика) pealinn. Pihkva oli oluliseks punktiks kaubateel Vana-Liivimaalt Novgorodi ja Moskva suurvürstiriiki.

Samal ajal ehitati Pihkvasse Pihkva Kreml, mille katus hävis osaliselt 2010. aasta aprillis tulekahjus, kannatada said ka Vlasjevskaja torn ja Rõbnitskaja torn

1510. aastal vallutasid linna moskoviidid ning liitsid Pihkvamaa ja Novgorodimaa Moskva suurvürstiriigiga.

1562–1582. aastal toimunud Vene-Poola sõjas piiras aastatel 1581–1582 Pihkvat 50 000-meheline Poola-Leedu sõjavägi Stefan Batory juhtimisel, kuid ei suutnud Pihkva kindlust vallutada.

Venemaa keisririigis oli Pihkva, Pihkva kubermangu kubermangulinn. 
Aastatel 1852–1862 rajati laiarööpmeline Peterburi–Varssavi raudtee. Raudtee pikkus oli koos haruliinidega 1280 km. Raudtee trass kulges läbi Gattšina, Luga, Pihkva, Ostrovi, Põtalovo, Režitsa, Dünaburgi, Vilno, Landvarovo, Grodno ja Białystoki.

Pihkva oli oluline kaubanduskeskus, 1914.a. saavutuseks oli näiteks linna oma elektrijaam ja elektritrammiliin.

Aastatel 1918–1920 toimunud Eesti Vabadussõja ajal Maipealetungi käigus vallutasid 25. mail 1919 Pihkva Eesti väed ning andsid seejärel üle linna kaitsmise Punaarmee eest Loodearmee väekoondistele Stanisław Bułak-Bałachowiczi juhtimisel. 25. augustil 1919 langes linn jälle Punaarmee kätte.

Teise maailmasõja ajal oli Pihkva 9. juulist 1941 kuni 23. juulini 1944 Saksa vägede poolt okupeeritud.

Vaata ka 
 Pihkva arhitektuurikoolkonna kirikud

Viited

Välislingid

 Pihkva veebileht

Pihkva oblasti linnad