joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Eldingen

Eldingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.

Valla pindala on 56,71 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2020 inimest.

Eldingen kuulub Lachendorfi ühisvalda.

Ajalugu 

Eldingeni on esmakordselt dokumendis mainitud 1231. aastal. Dokument kinnitab Eldingeni (Elthinge) kiriku ostmise naaberkloostri poolt.

1543. aastal muutus küla protestantlikuks. Eldingi isandate asupaigana — mitme vaba mõisa ja kirikuga — elas see 30-aastase sõja üle.

Viited

Välislingid 

 www.lachendorf.de

Alam-Saksi vallad
Celle kreis
Günter Sieber

Günter Sieber (11. märts 1930 Ilmenau – 26. november 2006 Strausberg) oli Saksa DV riigitegelane ja diplomaat.

Günter Sieber oli pärit masinalukksepa perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta aastatel 1944–1947 metsatööliseks ja töötas sel erialal. 1945. aastal astus ta esse ja 1948. aastal Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1947–1948 töötas ta metsavahina. 1949–1950 õppis ta Saksa Riigi- ja Õigusteaduste Akadeemias Potsdamis. 1949–1951 töötas ta referendina Planeerimisministeeriumis ja 1951–1952 peareferendina Saksa DV Riiklikus Plaanikomitees. 1953. aastal õppis ta Parteikõrgkoolis. 1954–1962 oli ta Saksa DV Riikliku Plaanikomisjoni parteiallorganisatsiooni sekretär. 1962–1963 oli ta Saksa DV Ministrite Nõukogu juures asuva Riigikontrolli Keskkomisjoni aseesimees ja 1963–1965 Tööliste ja Talupoegade Inspektsiooni Komisjoni esimehe asetäitja. 1963–1967 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskrevisjonikomisjoni liige. 1967 aastal lõpetas ta kaugõppes Sotsialistliku Majandusjuhtimise Keskinstituudi. 1965–1972 oli Günter Sieber Saksa DV kaubanduse ja varustuse minister. 1973–1980 oli ta Saksa DV suursaadik Poola Rahvavabariigis. 1976–1981 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaat ja 1981 kuni 3. detsembrini 1989 Keskkomitee liige. 1980–1989 töötas ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee rahvusvaheliste suhete osakonna juhatajana. 1981. aastast kuni 1990. aasta märtsini oli ta Saksa DV Rahvakoja saadik. Lühiajaliselt oli Günter Sieber 1989. aasta 8. novembrist kuni 3. detsembrini Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat.

Viited

Saksa DV poliitikud
Saksa DV diplomaadid
Sündinud 1930
Surnud 2006
Chris Grayling

Christopher Stephen Grayling (sündinud 1. aprillil 1962 Londonis) on Suurbritannia poliitik, kes kuulub Konservatiivse Partei ridadesse. Ta oli 4. septembrist 2012 kuni 9. maini 2015 Suurbritannia justiitsminister ja lordkantsler. 14. juulist 2016 on ta Suurbritannia transpordiminister.

Ta sündis aastal 1962 Londonis, kuid kasvas üles Buckinghamshire'is. Ta lõpetas aastal 1984 ajaloo alal Sidney Sussex Colledži Cambridge'i Ülikoolis.

4. septembrist 2012 kuni 9. maini oli ta Suurbritannia justiitsminister. 14. juulist 2016 on ta Suurbritannia transpordiminister.

Isiklikku 
Ta on abielus ja kahe poja isa.

Suurbritannia poliitikud
Sündinud 1962
Transpordiministrid
Britt Kõrsmaa

Britt Kõrsmaa (sündinud 11. mail 1988) on eesti koreograaf, tantsija, modell ja laulja.

Välislingid 
Britt Kõrsmaa tutvustus tantsu ja fitnessiklubi Tantsugeen veebis
Britt Kõrsmaa Eesti Filmi Andmebaasis

Eesti koreograafid
Eesti tantsijad
Eesti modellid
Eesti lauljad
Sündinud 1988
Arakaoja

Arakaoja on oja Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Oja pikkus on 17,2 km. Oja valgla suurus on 24,3 km².

Viited

Välislingid

Häädemeeste vald‎
Pärnu maakonna jõed‎
3x3

3x3 korvpall on korvpalli variatsioon, kus mõlemas võistkonnas on korraga platsil 3 mängijat ning mängitakse 1 korviga. Kinnitati 9. juunil 2017 Tokyo 2020 olümpiamängude programmi. 

Rahvusvaheline Korvpalliliit (FIBA) on 3x3 formaadis korraldanud maailmameistrivõistlusi alates 2011. aastast ning noorte olümpiamängudel alates 2010. aastast. 

Eestis on 3x3 korvpall tuntud rohkem tänavakorvpallina, kuna sellele pandi alus juba 1993. aastal alanud 3x3 tänavakorvpalli turniiridena. 

Eesti meistrivõistlusi on 3x3 korvpallis korraldatud alates 2006. aastast ning alates 2011. aastast on Eesti osalenud pea kõikidel FIBA 3x3 maailmameistrivõistlustel nii noorte (U18 poisid-tüdrukud) kui ka vanemate (mehed-naised) võistlusklassis. 

Eestis toimuvate 3x3 võistluste, FIBA 3x3 korvpalli ränkingu ja muu 3x3 korvpalliga seotu kohta võib leida teavet FIBA3x3 lehelt.

Reeglid
...
...

Korvpall
Dominic Raab

Dominic Rennie Raab (sündinud 25. veebruaril 1974 Buckinghamshire'is) on Suurbritannia poliitik, ta kuulub Konservatiivse Partei ridadesse. Ta oli 9. juulist 2018 kuni 15. novembrini 2018 Suurbritannia Euroopa Liidust väljumise asjade minister. 24. juulist 2019 kuni 15. septembrini 2021 oli ta Suurbritannia välisminister, 15. septembrist 2021 on ta Ühendkuningriigi peaministri asetäitja. 

Boris Johnsoni haigestumise ja intensiivravile suunamise järel oli ta alates 2020. aasta 6. aprillist kuni peaministri tervenemiseni peaministri asetäitja.

Ta kasvas üles Gerrards Crossis Buckinghamshire'is. Tema ema on inglane, isa on Tšehhoslovakkias sündinud juut ja 6-aastaselt (aastal 1938 Tšehhoslovakkiast) natsismi eest põgenenud. Ta on lõpetanud juristina Lady Margaret Halli kolledži Oxfordi Ülikooli juures; seejärel lõpetas ta magistriõppe Jeesuse kolledžis Cambridge'i Ülikooli juures.

Isiklikku 
Ta on abielus ja kahe lapse isa. Ta elab perega Thames Dittonis Surreys.

Viited 

Suurbritannia välisministrid
Suurbritannia poliitikud
Sündinud 1974
Cloppenburgi kreis

Cloppenburg on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.

Kreisi pindala on 1418 km². 31. detsembril 2015 elas seal 164 734 inimest.

Cloppenburg külgneb (põhjast ja päripäeva) järgmiste kreisidega: Ammerland, Oldenburg, Vechta, Osnabrück, Emsland ja Leer.

Nagu ka naaber Vechta kreis, on see hästi tuntud põllumajandusvabrikute poolest, eriti kalkunite ja sigade. Need kaks kreisi on tuntud ka kui Schweinegürtel ("seavööde"). Pinnas on enamasti väheviljakas. Loomasööda massiline sissevedu teeb põllumajandusvabriku võimalikuks. Vedela sõnniku abil kasvatatakse teravilja, mida kasutatakse ka biogaasi kasvavaks tootmiseks.

Ajalugu 

Piirkond oli keskajal Tecklenburgi krahvkonna osa. Siis oli see pikka aega (1400–1803) Münsteri piiskopkonna omand. 1803. aastal annekteeris selle Oldenburg ja see jäi Oldenburgi osaks 1945. aastani. Kreis loodi 1933. aastal.

Geograafia 

Kreis hõlmab läänepoolse osa ajaloolisest piirkonnast Oldenburger Münsterland, mille nimi tähendab Oldenburgi maid, mis varem kuulusid Münsterile. See on tasane maapiirkond, mis oli algselt soine ning täis väikseid jõgesid ja ojasid.

Thülsfelde veehoidla on tehisjärv, mis ehitati aastatel 1924 kuni 1927, et vältida piirkonnas üleujutusi. Täna on see suur turismisihtkoht mitme telkimisplatsi ja noortehosteliga.

Linnad ja vallad

Viited

Välislingid 

 Ametlik veebileht

Alam-Saksi kreisid
Tecklenburgi krahvkond

Tecklenburgi krahvkond (saksa: Grafschaft Tecklenburg) oli Saksa-Rooma riigi osa, mis paiknes tänapäeva Saksamaa Alam-Saksi liidumaal.

Ajalugu 

12. sajandil tekkis Tecklenburgi krahvkond Teutoburgi metsa läänejalamil piirkonnas, mida nüüd kutsutakse Tecklenburger Landiks.

Pärast Tecklenburgi krahvisoo hääbumist 1262. aastal annekteeris piirkonna 1263. aastal naaber Bentheimi krahvkond. Aastatel 1328 kuni 1562 valitsesid seda Schwerini krahvid. 1365. aastal omandasid nad Rheda, kuid 1400. aastal kaotasid krahvkonna põhjaosa koos Cloppenburgi, Friesoythe ja Bevergerni kreisidega Münsteri piiskopkonnale.

Konrad von Tecklenburg-Schwerin oli esimene valitseja Vestfaalis, kes juurutas reformatsiooni ja sai Schmalkaldeni liidu liikmeks. Pärast liidu kaotust sunniti Tecklenburgi krahvkonda loovutama territooriume Karl V-le, et moodustada Lingeni krahvkond. 1557. aasta konfliktis Solms-Braunfelsi nõudmistega päris krahvkonna Bentheim-Tecklenburgi Arnold II (IV), kelle poeg Adolf asutas uue Tecklenburgi krahvide liini. 1588. aastal juurutasid krahvid Tecklenburgis kalvinismi.

1696. aastal loovutati Tecklenburgi krahvkond Solmsile. 1707. aastal müüs Solms-Braunfelsi krahv Wilhelm Moritz Tecklenburgi Preisimaale. 1729. aasta Berliini lepinguga loobus Bentheim-Tecklenburgi krahvisuguvõsa kõigist nõudmistest krahvkonnale.

Krahvkond mediatiseeriti Bergi suurhertsogkonda 1808. aastal. Prantsusmaa annekteeris Tecklenburgi 1810. aastal koos paljude Loode-Saksa piirkondadega. Viini kongress tagastas Tecklenburgi Preisimaale 1816. aastal.

Vaata ka 

 Bentheim-Tecklenburg

Välislingid 

 Alam-Saksimaa kaart 1789. aastal

Euroopa ajaloolised riigid
Tallinna Juhkentali Gümnaasium

Tallinna Juhkentali Gümnaasium oli gümnaasium Tallinna Kesklinna Juhkentali asumis, aadressil Juhkentali tänav 36.

2014. aasta 1. septembril  liideti Tallinna Juhkentali Gümnaasium, Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasiumiga ja Kesklinna Vene Gümnaasium sai enda käsutusse ka aadressil Juhkentali tänav 36 asuva hoone.

Ajalugu
Kool asutati 1945. aastal ning tegutses hoones Tartu maantee 23, seejärel koliti hoonesse Juhkentali tänav 36. Kooli nimetati 1988. aastal Tallinna 23. 9.-klassiliseks Kooliks ja 1991. aastal Tallinna 23. Keskkooliks ning 1996. aastal Tallinna Juhkentali Gümnaasiumiks.

Vaata ka
Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasium

Tallinna koolid
Juhkentali
Cloppenburg

Cloppenburg on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal, Cloppenburgi kreisi keskus.

Cloppenburg on osa Oldenburger Münsterlandist. See asub 38 km Oldenburgist lõunaedelas Weser-Emsi ringkonnas Bremeni ja Hollandi piiri vahel. Cloppenburg ei ole kaugel suurest kiirteest A1, mis ühendab Ruhri piirkonda Bremeni ja Hamburgiga. Teine suur maantee on liidumaantee B213, mis on lühim tee Hollandist A1-ni ja seega Bremeni ja Hamburgini. Linna pindala on 70,62 km². 31. detsembril 2015 elas seal 33 798 inimest.

Linn on suuresti põllumajandusliku Lõuna-Oldenburgi piirkonna keskus. See on kreisi halduskeskus ja siin on palju koole.

Kuid linnas on ka veidi tööstust: näiteks Lumberg (ühendussüsteemid) ja Derby Cycle (jalgrattad).

Linnal olid 1970. aastatest 1990. aastateni tugevad kultuurisidemed St. Munchinsi vallaga Limerickis, Iirimaal. Selle aja jooksul palju rühmi teismelisi/noori täiskasvanuid kummastki piirkonnast külastas ja võeti vastu teise piirkonna perekondade poolt. See oli väga edukas vahetusprogramm, mis soodustas mõnda eluaegset sõprust.

Turism 

Üks Cloppenburgi peamisi turismisihtkohti on Museumsdorf Cloppenburg, piirkonna vanade ehitiste kogu, mis demonteeriti ja muuseumis uuesti kokku pandi.

Inimesed 

 Ignatz Feigel (1855–1922), Cloppenburgi linnapea ja parlamendi liige
 Fanny Moran-Olden (1855–1905), ooperilaulja (sopran)
 Georg Wessling (1889–1974), Cloppenburgi linnapea ja parlamendi liige
 Werner Baumbach (1916–1953), pommitajapiloot Teises maailmasõjas
 Jupp Derwall (1927–2007), jalgpallur, Saksa jalgpallitreener, aastatel 1978-1984 Saksa jalgpalli rahvuskoondise juht
 Manfred Zapatka (1942–), näitleja, lõpetas 1962. aastal Clemens-August-Gymnasiumi Cloppenburgis
 Lena Gercke (1988–), modell
 Bernd Gerdes (1989–), jalgpallur

Vaata ka 

 Straße der Megalithkultur

Viited

Välislingid 

 Linna veebileht

Alam-Saksi linnad
Alam-Saksi vallad
Cloppenburgi kreis
Panoraamvideo

Panoraamvideo ehk 360° video ehk sfääriline video on videosalvestus, mille valmistamisel salvestatakse kujutis samaaegselt igast suunast. Salvestuse taasesitusel on vaatajal võimalus juhtida vaatenurka.

Viited

Välislingid
 

Video
Löningen

Löningen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.

Linn asub Hase jõe ääres, umbes 25 km Cloppenburgist edelas. Linna pindala on 143 km². 31. detsembril 2015 elas seal 13 270 inimest.

Ajalugu 

Löningen tekkis algselt 822. aastal kui Loingo. Nime Löningen on esmakordselt mainitud 1147. aastal kirjas Hildesheimi piiskopile, kui Löningeni piirkond kuulus Corvey kloostrile. 1200. aasta alguses kuulus Löningen Tecklenburgi krahvile. Münsteri piiskopkond neelas Löningeni alla 1400. aasta algul. 1803. aastal kiriku võim lõppes ja Löningen kuulus Oldenburgi hertsogkonda. Aastatel 1810–1813 kuulus Löningen Quakenbrücki arrondissementi. Pärast Leipzigi lahingut anti Löningen Oldenburgile tagasi.

1814. aastal jaotati Oldenburgi hertsogkond 25 ametkonnaks, millest üks oli Löningen. See kaotati 1879. aastal ja Löningen läks Cloppenburgi kreisi.

Teise maailmasõja ajal langesid esimesed pommid Löningeni alale 1940. aastal, ja 1945. aastal purustati Löningeni ringkonna kohtuhoone pommitamisega. 10. ja 11. aprillil 1945 saabusid Briti väed ja piirasid Saksa väed kolmest küljest ümber, misjärel Saksa väed taganesid.

Löningeni omavalitsusseadused kodifitseeriti 1. märtsil 1982.

Viited

Välislingid 

 www.loeningen.de

Alam-Saksi linnad
Alam-Saksi vallad
Cloppenburgi kreis
Pärsia NSV

Pärsia Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (ka Gilani Nõukogude Vabariik) oli 1920. aasta juunist 1921. aasta septembrini eksisteerinud nõukogude vabariik Kaspia mere ääres Iraani Gilani provintsi aladel.

Iraani ajalugu
Bösel

Bösel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.

Valla pindala on 100,1 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7725 inimest.

Ajalugu 

Böselit on esmakordselt mainitud 1080. aastal nime all Borsla (= "Mets lainjal kaldal") Osnabrücki piiskopi iseloomustuses.

Esimene kirjalik dokument Böseli kabelist pärineb aastast 1574, kuid Böselit ei eraldatud selle emakirikust Altenoythes ja tehti 1876. aastani sõltumatu omavalitsusüksus. Täna koosneb Bösel 9 piirkonnast (Bösel-Ort, Edewechterdamm, Glaßdorf, Hülsberg, Osterloh, Ostland, Overlahe, Petersdorf ja Westerloh).

Koolid 

 St.-Martin-Grundschule
 Haupt- und Realschule
 Grundschule Petersdorf

Huvipaigad 

 Muuseumipark "Am Pallert", kuhu kuuluvad:
 Heimathaus (tavandimaja)
 Landmaschinenmuseum (põllumajanduslike mootorite muuseum)
 Brotbackhaus (traditsiooniline pagaritöökoda)
 Bauerngarten in der Parkanlage (traditsiooniline maapiirkonna aed pargis)

Majandus ja taristu 

Bösel on ühenduse Zweckverband Interkommunaler Industriepark Küstenkanal liige ja võtab kohti tööstusalas c-Port.

Sündmused 

 Schuetzenfest
 Euro-Musiktage

Vaata ka 

 Greta Bösel (1908–1947), Saksa koonduslaagri valvur, hukatud sõjakuritegude eest

Viited

Välislingid 

 www.boesel.de

Alam-Saksi vallad
Cloppenburgi kreis
Anu Marttila

Anu Marttila (sündinud 1942 Helsingis) on soome sotsioloog ja estofiil.

Anu Marttila lõpetas ülikooli 1965. aastal ühiskonnateaduse alal ja asus tööle meditsiinikoolis.  1966. aastal tegi meditsiinikool õpetajate õppereisi Tallinna, mille jooksul tutvus Marttila Pelgulinna haigla vanemõe Hilja Rüütliga.   

Anu Marttila toimetas 1960. aastatel Nõukogude Eestist üle piiri välja kahe endise GULAGi vangi, Hilja Rüütli ja Helmut Tarandi käsikirjad elust nõukogude vangilaagris. Rootsis avaldati need varjunimede Aili Helm ja Annus Rävälä all.

Anu Marttila vahendusel jõudsid aastate jooksul Eestisse tagasi Annus Rävala (Helmuth Tarandi) luulekogu, Aili Helmi Eesti Kirjanike Kooperatiivi kirjastusel ilmunud romaanid "Kuradil ei ole varju" (1979), "Vägivallamaa“ (1982) ja "Režiim – see kõlab uhkelt" (1984), Vabas Eestlases ilmusid "Kirjad pimedusest" (1981) ja "Kummelite suvi" (1983/84) jt.

Tegemist oli Eesti NSV kõige ulatuslikuma kirjandusliku salaveoga.

Tunnustus
 1999 Maarjamaa Risti V klassi teenetemärk

Viited

Välislingid 
Anu Marttila Vikerraadio ajaloosaates "Eesti lugu"

Soome sotsioloogid
Estofiilid
Maarjamaa Risti V klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1942
Sünnipäev puudub
Läti Rahvusarhiiv

Läti Rahvusarhiiv (läti keeles Latvijas Nacionālais Arhīvs) on Läti kultuuriministeeriumi alluvuses olev rahvusarhiiv. Rahvusarhiiv korraldab Lätis dokumendihaldust ja arhiivindust riiklikul tasemel.

Rahvusarhiiv ühendab nelja Läti riiklikku arhiivi (Läti riiklik ajalooarhiiv, Läti riigiarhiiv, Läti riiklik audiovisuaalsete dokumentide arhiiv ja Läti riiklik personalidokumentide arhiiv), samuti 11 piirkondlikku arhiivi Alūksnes, Cēsises, Daugavpilsis, Jelgavas, Jēkabpilsis, Liepājas, Rēzeknes, Siguldas, Valmieras ja Ventspilsis.

Viited

Välislingid
Rahvusarhiivi koduleht

Läti organisatsioonid
Arhiivid
Gérald Darmanin

Gérald Moussa Darmanin (sündinud 11. oktoobril 1982 Valenciennesis) on Prantsusmaa poliitik, ta kuulub liikumisse En Marche!. Ta oli 17. maist 2017 kuni 6. juulini 2020 Prantsusmaa riigihaldus- ja eelarveminister. 6. juulist 2020 on ta Prantsusmaa siseminister.

Ta on lõpetanud juristina Lille'i Poliitikauuringute Instituudi.

Prantsusmaa poliitikud
Siseministrid
sündinud 1982
Latvijas Neatkarīgā Televīzija

Latvijas Neatkarīgā Televīzija (lühendatult LNT) oli Läti telekompanii, mis hoidis töös samanimelist telekanalit (LNT). Kompanii omanik oli Modern Times Group. LNT-nimeline telekanal oli Läti üks populaarsemaid telekanaleid.

LNT-nimeline telekanal moodustati 1996, kui ühinesid telekanalid NTV-5 ja Picca TV.

Telekanali edastamine lõpetati  1. märtsil 2020.

Välislingid
Latvijas Neatkarīgā Televīzija koduleht

Läti ettevõtted
Läti telekanalid
Fort William

Fort William (gaeli keeles An Gearasdan ehk 'garnison') on suurim asula Põhja-Šoti mägismaal pärast Invernessi linna.

Suuresti suvekuurordina majandav asula asub kitsa fjordi Loch Linnhe idakaldal. Sealt algavad matkarajad Briti saarte kõrgeimale mäele Ben Nevisele (1343 meetrit üle merepinna). Paljude majutusasutustega, paari anglikaani kiriku, väikese merekaldakindluse ja üldmuuseumiga asulas asub Fort Williami raudteejaam, mida on erirongil külastanud kuninganna Victoria (kes teatavasti ei olnud vaimustunud).

Asula kõrval paikneb lagunenud kindlusega Inverlochy küla, mille lähedal asuvad Ben Nevise destilleerimiskoda ja alumiiniumitehas Corpach and Loch Eil. Maanteetransport lõuna pool asuvasse Šotimaa suurimasse linna Glasgow'sse kestab umbes 3 tundi, läbides nii mägismaad kui ka Loch Lomond and The Trossachs rahvusparki.

Ajalugu

Keskaeg
Ajalooliselt oli Lochaberi territoorium tugeva Cameroni klanni kuuluvuse meelevallas, kus asus rohkelt Cameroni asulaid (näiteks Blarmacfoldach). Enne fordi rajamist oli Inverlochy selle piirkonna peamine asula ning seal peeti ka kaks lahingut: Esimene Inverlochy lahing toimus 1431. aastal ja Teine ​​Inverlochy lahing toimus 1645. aastal.

Uusaeg
Asustus kasvas pärast kindluse ehitamist, mis rajati elanikkonna kontrollimiseks pärast Oliver Cromwelli invasiooni Kolme kuningriigi sõdade käigus ja seejärel kasutati uuesti 18. sajandi jakobiidide ülestõusu mahasurumiseks. 1745. aasta jakobiidide ülestõusuga seoses, nn vastuhakk Nelikümmendviis, oli Fort William kahe nädala jooksul nende poolt ümber piiratud, 20. märtsist kuni 3. aprillini 1746. Kuigi nad olid hõivanud mõlemad teised fordid (Fort Augustuse ja Fort George'i) kolmest Great Gleni oru kindlustusest, ei suutnud nad vallutada Fort Williamit.

20. sajand ja tänapäev
Teise maailmasõja ajal oli Fort William keskuseks HMS St Christopherile, mis oli kuningliku mereväe rannikujõu koolitusbaas. Lisateave asula ja piirkonna ajaloo kohta on välja pandud West Highland Museumis High Streeti tänavas.

Vaata ka
Fort Augustus
Fort George

Välislingid
 

Šotimaa linnad
Annenhof

Annenhof võib tähendada järgmist:
Annenhof on Ambla kihelkonna  Terakjärve mõisa saksakeelne nimi
Annenhof on Haljala kihelkonna Holsta mõisa saksakeelne nimi
Annenhof on Anne mõisa saksakeelne nimi
Annenhof on mitme Eestis olnud Annemõisa mõisa saksakeelne nimi
Annenhof on Annase küla vana nimekuju ja saksakeelne nimi
Annenhofi mõis oli Sala mõisa karjamõis Jamburgi maakonnas 
...

Vaata ka
Annenhofi raudteejaam
Fort

Fort on ehitisena ühest või mitmest fortifikatsiooniehitisest koosnev üksik kindlus(tus). 

Sõna on tulnud ladinakeelsest sõnast fortis, mis tähendab vastupidavust või tugevust, üldiselt midagi kindlat. Fortifikatsioonisüsteemide eesmärgiks oli garnisonina kindla territooriumi kaitsmine ja valvamine. Forte ehitati enamasti koos bastionide ja kindlustusvöönditega eriti uusajal, kui käiku tulid tulirelvad ja tõrjekahurid.

Euroopa kõige tugevamani fortifitseeritud linnade hulgas olid nii Aadria mere äärne Dubrovnik kui ka Läänemere-äärne Tallinn.

Fortifikatsioon

Fortifikatsioon on sõjanduslik teadus maastiku kindlustamise teooriast ja praktikast.

Vaata ka
Faktooria
Kaitsevall
Kindlus
Linnus

Kirjandus
Fort. // Robert Treufeldt. "Kalaranna fort ehk hilisem "Patarei" vangla". MTÜ Castellum. Tallinn 2019. Lk 63
Kindlused
Kenneth Clarke

Kenneth Harry Clarke (sündinud 2. juulil 1940 Nottinghamis Nottinghamshire'is) on Suurbritannia poliitik, ta kuulub Konservatiivse Partei ridadesse. 

Ta oli aastatel 1988–1990 Suurbritannia tervishoiuminister, 1990–1992 teadus- ja haridusminister, 1992–1993 siseminister, 1993–1997 rahandusminister, 2010–2012 justiitsminister ja lordkantsler ning 2012–2014 portfellita minister.

Ta on lõpetanud õigusteaduse alal Gonville and Caius College'i Cambridge'i Ülikooli juures.

Isiklikku 
Ta on lesk (abikaasa suri aastal 2015). Ta on poja ja tütre isa.

Suurbritannia poliitikud
Sündinud 1940
Baikit

Baikit on küla Venemaal Krasnojarski krais Evengi rajoonis.

Baikit asub Podkamennaja Tunguska jõe paremal kaldal.

Küla on asutatud 1927. aastal. Baikit tähendab evengi keeles 'rikas koht'.

Baikitist 1 km lääne pool asub Baikiti lennujaam.

Viited

Venemaa külad
Krasnojarski krai
Bilokatsioon

Bilokatsioon on paranormaalne nähtus, mille puhul isik suudab samaaegselt viibida kahes erinevas kohas.

Viited

Paranormaalsed nähtused
New Age
Tarkastad

Tarkastad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Enoch Mgijima vallas.

Tarkastad on asutatud 1862. aastal, linnaõigused sai 1864. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tarkastadi elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 84,68%, värvilisi 10,46%, valgeid 3,91%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15% ja teisi 0,81%. Koosa keelt pidas emakeeleks 78,89% inimesi, afrikaani keelt 13,76% ja inglise keelt 3,23%.

Galerii

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Keiskammahoek

Keiskammahoek on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas Amahlathi vallas.

Aastatel 1981–1994 kuulus Keiskammahoek Ciskei bantustani koosseisu.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Keiskammahoeki elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,11%, värvilisi 1,38%, valgeid 0,29%, India või Aasia päritolu inimesi 0,23% ja teisi 0,99%. Koosa keelt pidas emakeeleks 94,58% inimesi, afrikaani keelt 1,77% ja inglise keelt 1,06%.

Galerii

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Loeriesfontein

Loeriesfontein on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Hantami vallas.

Asula on rajatud 1894. aastal, linnaõigused sai Loeriesfontein 1958. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Loeriesfonteini elanikest värvilisi 86,26%, valgeid 10,97%, mustanahalisi aafriklasi 1,97%, India või Aasia päritolu inimesi 0,11% ja teisi 0,66%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,62% inimesi, tsvana keelt 0,67% ja inglise keelt 0,24%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Pella (LAV)

Pella on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Khâi-Ma vallas.

Pella on saanud alguse 1814. aastal rajatud misjonijaamast.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pella elanikest värvilisi 96,07%, mustanahalisi aafriklasi 2,79%, valgeid 0,40%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24% ja teisi 0,49%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 97,45% inimesi ja inglise keelt 0,73%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Loxstedt

Loxstedt (alamsaksa Lox) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Vald asub Bremerhavenist lõunas ja selle pindala on 141,24 km². 31. detsembril 2015 elas seal 15 980 inimest.

Ajalugu 

Lacstidi (järvease), esmakordeslt mainitud 1059. aastal, kuulus Saksimaa hertsogiriiki. Saksimaa tükeldamisel sai sellest osa Bremeni peapiiskopkonnast, mis oli aastast 1180 otse keisrile alluv. 16. sajandi keskpaigas võtsid elanikud vastu luterluse. Liiga okupatsiooni ajal Tilly (1628–1630) juhtimisel kannatasid nad vastureformatsiooni katsete all.

1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida esmalt valitseti personaalunioonis Rootsiga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri dünastia poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Loxstedtist, sai osa 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.

1974. aastal liidendas Loxstedt arvukalt ümbruskonna väikevaldu, nende hulgas Büttel, Dedesdorf, Eidewarden, Maihausen, Overwarfe, Ueterlande ja Wiemsdorf, mis mitte kõik ei olnud kunagi Hannoveri osad, vaid olid osa naabrist Oldenburgist, seega omasid erinevat ajalugu.

Valla külad 

Vald koosneb 21 külast, millest mitmesse kuulub väiksemaid asundusi:

Sõpruslinnad 

 Schwaan (Saksamaa), aastast 1989

Viited

Välislingid 

 www.loxstedt.de
 Local merchantmen organisation

Alam-Saksi vallad
Cuxhaveni kreis
Jan Kempdorp

Jan Kempdorp on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Frances Baardi ringkonnas Phokwane vallas.

Asula on rajatud 1899. aastal.

Praeguse nime ja linnaõigused sai Jan Kempdorp 1953. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jan Kempdorpi elanikest mustanahalisi aafriklasi 79,38%, värvilisi 12,90%, valgeid 6,81%, India või Aasia päritolu inimesi 0,35% ja teisi 0,56%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 63,73% inimesi, afrikaani keelt 19,84%, koosa keelt 9,70%, sotho keelt 1,88% ja inglise keelt 1,73%.

Galerii

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Orania

Orania on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas. Linn asub Oranje jõe vasakul kaldal, Free State'i provintsi piiri ääres.

Orania on asutatud 1963. aastal tammiehitustööliste asulana.

Alates 1991. aastast on Orania aktivistide loodud valgetele afrikandritele mõeldud linn, mille eesmärgiks on afrikaani keele ja kultuuri säilitamine ning elanikele kuritegevusest vaba elukeskkonna pakkumine.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Orania elanikest valgeid 97,20%, värvilisi 1,91% ja mustanahalisi aafriklasi 0,90%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,41% ja inglise keelt 1,59% inimesi.

Galerii

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Steinkopf

Steinkopf on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Nama Khoi vallas.

1818. aastal asutati piirkonda misjonijaam, mis 1821. aastal viidi üle praeguse Steinkopfi asupaika. Linn on saanud nime Londonis tegutsenud saksa vaimuliku järgi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Steinkopfi elanikest värvilisi 95,43%, mustanahalisi aafriklasi 3,29%, valgeid 0,43%, India või Aasia päritolu inimesi 0,23% ja teisi 0,61%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,20%, inglise keelt 0,46% ja tsvana keelt 0,46%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Käi ja koo

"Käi ja koo" on käsitööliste ühenduse Lossi Gild  korraldatav käies kudumise teatevõistlus, mida on läbi viidud alates aastast 2012. 

Võistlus on toimunud kord aastas, maikuus Viljandimaal Heimtali muuseumi heinamaal. 2017. aasta võistlus toimus erandkorras Tallinnas Saku Suurhallis iga-aastase mardilaada raames.

Võistlusest 
Võistelda saavad neljaliikmelised võistkonnad. Võisteldakse viie vardaga kudumises, kusjuures kõikidel võistkondadel on kasutada ühesuguse jämedusega vardad ja lõng. Lisaks kuulub kohustulikku võistlusvarustusse vardakott, milles asub võistluse ajal lõngakera. Teatevahetuste käigus antakse kudumistöö koos vardakotiga järgmise vahetuse võistlejale üle. Igal võistlejal tuleb viiel vardal kududes kõndida u 100-meetrine lõik, mille läbimiseks kulub keskmiselt minut. Võitja selgitamiseks liidetakse kokku kudumi kvaliteet, kootud ringide arv ning distantsi läbimiseks kulunud aeg. 
2016. aastal, kui toimus viies käies kudumise võistlus, viidi lisaks teatevõistlusele läbi ka individuaalvõistlus, kus võistlejatel tuli kududes ja kõndides läbida u 400 m pikkune distants.

Reeglid 
Kudumisvõistluse formaadi ja reeglid on välja töötanud Lossi Gildi liikmed.
 Osaleda saavad neljaliikmelised võistkonnad.
 Võistlusvarustuse jagavad korraldajad.
 Igal võistkonna liikmel tuleb kõndides ning samal ajal kududes läbida u 100 m lõik.
 Kootakse ringselt, viie 2 mm jämeduse vardaga, kasutades sobivas jämeduses villast lõnga.
 Ühe võistkonna kohta on üks kudumistöö, mida teatevahetustes järgmisele võistlejale edasi antakse.
 Lõngakera hoitakse võistluse ajal vardakotis, mis ripub võistleja käsivarrel ning mida samuti teatevahetuste käigus edasi antakse.
 Kõndimine on ainus viis distantsi läbimiseks. Jooksmise või ühel kohal paigal seismise eest lisanduvad trahvisekundid.
 Paremusjärjestuse moodustamisel arvestatakse kudumistöö kvaliteeti, distantsi läbimise aega ning kootud ringide arvu.
 Võistlus toimub heinamaal, seega tuleks kasutada maastikule sobivaid jalanõusid.
 Võistluse hasardis tekkinud vigastuste eest kannab vastutust iga võistleja ise.

Tagamaad 
Kudumisvõistluse idee on sündinud kõikjal maailmas naiste hulgas varem levinud, kuid tänapäevaks hääbunud kombest kasutada iga võimalikku hetke, et kududa perele tarvilikke rõivaesemeid. Pikemalt kirjeldab kudumisvõitluse tagamaid Lossi Gildi liikmete koostatud artikkel.

Tütarvõistlus Walk and Knit Wisconsinis 
Käi ja Koo võistluse ameerika tütarvõistlus Walk and Knit on toimunud alates 2014. aastast Wisconsini lamba- ja villafestivalil. Võistluse sealpoolseks algatajaks on Mary Germain, kes osales Eestis Käi ja Kool 2013. aastal.

Viited
Danielskuil

Danielskuil on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas, Kgatelopele valla halduskeskus.

Danielskuil on rajatud 1892. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Danielskuili elanikest mustanahalisi aafriklasi 47,41%, värvilisi 44,46%, valgeid 6,34%, India või Aasia päritolu inimesi 0,78% ja teisi 1,02%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 62,98% inimesi, tsvana keelt 30,90%, inglise keelt 1,81%, koosa keelt 1,10% ja viipekeelt 0,89%.

Galerii

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Grabouw

Grabouw on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Theewaterskloofi vallas.

Grabouw on asutatud 1856. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse tulemuste kohaselt oli Grabouw' elanikest värvilisi 55,78%, mustanahalisi aafriklasi 38,47%, valgeid 4,64%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24% ja teisi 0,86%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 61,83% inimesi, koosa keelt 28,50%, sotho keelt 4,99% ja inglise keelt 2,48%.

Viited

Lääne-Kapimaa provintsi linnad
Hoopstad

Hoopstad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Tswelopele vallas.

Hoopstad on asutatud 1876. aastal ja sai linnaõigused 1905. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hoopstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 91,9%, valgeid 5,5%, värvilisi 2,0%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,3%. Sotho keelt pidas emakeeleks 52,0%, koosa keelt 18,5%, tsvana keelt 14,6%, afrikaani keelt 7,1% ja teisi keeli 7,8%.

Viited

Free State'i provintsi linnad
Parys

Parys on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Fezile Dabi ringkonnas, Ngwathe valla halduskeskus.

Parys on asutatud 1876. aastal. Linn on saanud nime Prantsusmaa pealinna Pariisi järgi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Parysi elanikest mustanahalisi aafriklasi 82,3%, valgeid 14,7%, värvilisi 2,3%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,2%. Sotho keelt pidas emakeeleks 60,3% inimesi, afrikaani keelt 16,9%, koosa keelt 13,1%, inglise keelt 2,5% ja teisi keeli 7,1%.

Galerii

Viited

Free State'i provintsi linnad
Mossel Bay

Mossel Bay (afrikaani keeles Mosselbaai) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul.

Mossel Bay on asutatud 1848. aastal, linnaõigused sai 1852. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mossel Bay elanikest värvilisi 40,9%, mustanahalisi aafriklasi 40,1%, valgeid 17,6%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,9%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 57,4% inimesi, koosa keelt 30,7%, inglise keelt 6,9%, sotho keelt 1,5% ja teisi keeli 3,5%.

Galerii

Viited

Lääne-Kapimaa provintsi linnad
Sadamalinnad
Sorani emiraat

Soran oli kurdidest sunnimoslemite emiraat, mis asus Kurdistani geograafilises piirkonnas, täpsemalt selles, mida tänapäeval nimetatakse Iraagi Kurdistaniks.

Emiraat saavutas 1530. aastatel täieliku iseseisvuse Osmanite impeeriumist kohe pärast seda, kui see allutati Safavidi kontrolli alla. Hiljem taastati Osmanite võim, poolautonoomne vasallriik iseseisvus, pärast paarisaja aasta pikkust impeeriumi teenimist, teist korda 1700. aastate lõpus ja 1800. aastate alguses, kuid lõpuks allus 1835. aastal taas Osmani vägedele. Enamuse ajast oli emiraadi pealinnaks Rawandiz, kuigi paljud jõukad aadlikud viibisid Shaqlawa linnas.

Vaata ka 

 Sorani keel

Ajaloolised riigid
Woldemar Dietrich von Budberg

Woldemar Dietrich von Budberg-Bönninghausen (läti keeles Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens; 8. oktoober 1740 Tallinn – 3. juuli 1784 Valga) oli baltisaksa mõisnik ja kunstnik, Valga kreisimarssal. Ta kuulus Budbergide-Bönninghausenide aadlisuguvõssa.

Ta sündis Tallinnas mõisniku ja kohtuniku Otto Friedrich von Budberg-Bönninghauseni perekonnas. Otto Friedrich von Budbergile kuulusid Rannamõisa, Huuksi, Turaida ja Tirza mõis, hiljem lisandus veel Harku mõis. 

Kooli saadeti Woldemar Dietrich von Budberg Riiga; seal õppis ta aastatel 1753–1757 Riia Toomkoolis, seejärel jätkas 1757. aastal õpinguid Strasbourgis. Pärast õpingute lõppu reisis Brudberg mööda Euroopat, külastas Saksamaad, Šveitsit, Itaaliat, uuesti Prantsusmaad, seejärel Inglismaad, sealt tagasi mandrile – Madalmaadesse. Kunstialase õppe sai ta Saksamaal – Leipzigis ja Dresdenis.

1765. aastal Budberg naasis Liivimaale ja asus elama Riia lähistel Juglas Strazdumuiža mõisas, mis Budbergitele kuulus 1741. aastast. 1770. aastal lasi ta ehitada vana peahoone kõrvale uue klassitsistlikus stiilis peahoone, mis on säilinud tänapäevani.

Kui 1783. aasta juulis loodi Katariina II ukaasiga Balti provintsidele uus halduskord ning Riia ja Võnnu (Cēsise) maakonna kirdeosadest moodustati Liivimaa kubermangu Valga kreis ning linnast sai kreisilinn, siis valiti Budberg Valga kreisimarssaliks.

Aasta hiljem, 1884. aasta juulis, suri ta Valgas.

Viited

Välislingid 
 
Budbergi portree – Karl August Senffi gravüür akvatintatehnikas. digikogu.ekm.ee

Baltisaksa kunstnikud
Liivimaa mõisnikud
Liivimaa aadlikud
Sündinud 1740
Surnud 1784
Graafwater

Graafwater on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Cederbergi vallas.

Graafwater on asutatud 1920. aastal, linnaõigused sai 1957. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Graafwateri elanikest värvilisi 83,06%, valgeid 14,24%, mustanahalisi aafriklasi 2,34%, India või Aasia päritolu inimesi 0,18% ja teisi 0,13%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 97,35%, inglise keelt 1,15% ja koosa keelt 0,57%.

Viited

Lääne-Kapimaa provintsi linnad
Cape Winelandsi ringkond

Cape Winelandsi ringkond on Lõuna-Aafrika Vabariigi Lääne-Kapimaa provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.

Piirkond on tuntud veinitootmise poolest.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cape Winelandsi ringkonna elanikest värvilisi 62,12%, mustanahalisi aafriklasi 23,68%, valgeid 12,89%, India või Aasia päritolu inimesi 0,40% ja teisi 0,91%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 74,77% inimesi, koosa keelt 16,60%, inglise keelt 4,32% ja sotho keelt 1,88%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi ringkonnad
OR Tambo ringkond

OR Tambo ringkond on Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.

Ringkond on saanud nime Lõuna-Aafrika poliitiku Oliver Tambo (1917–1993) järgi, kes oli aastatel 1977–1991 Aafrika Rahvuskongressi esimees.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli OR Tambo ringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,04%, värvilisi 0,47%, India või Aasia päritolu inimesi 0,19%, valgeid 0,19% ja teisi 0,10%. Koosa keelt pidas emakeeleks 94,21% inimesi, inglise keelt 2,69%, viipekeelt 0,77%, afrikaani keelt 0,55% ja suulu keelt 0,49%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi ringkonnad
Palli nina

Palli nina on maanina Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palli külas. 

Teise maailmasõja ajal asus ninal Nõukogude Liidu rannakaitsepatarei nr 149.

Vaata ka
Pallinina madal

Hiiu maakonna neemed
Hiiumaa vald
América Futebol Clube

América Futebol Clube (tuntud ka kui América Mineiro või lihtsalt América) on Brasiilia jalgpalliklubi, mis tegutseb Minas Geraisi osariigis Belo Horizontes. Alates 2021. aastast mängib klubi Brasiilia kõrgliigas Campeonato Brasileiro Série A. Klubi kodustaadion on Independência.

Klubi asutati 30. aprillil 1912. See on tulnud 16 korral Minas Geraisi osariigi meistrivõistluste Campeonato Mineiro võitjaks. Aastatel 1916–1925 võideti meistrivõistlused kümme korda järjest. Viimati tuldi osariigi meistriks 2016. aastal. Brasiilia meistrivõistlustel on parimaks kohaks seitsmes 1973. aasta hooajal.

América Mineiro suurimateks rivaalideks on Atlético Mineiro ja Cruzeiro. América Mineiro ja Atlético Mineiro vahelised derbimängud on tuntud nime all O Clássico das Multidões.

América Mineiro on toetajaskonnalt Minas Geraisi osariigis kolmas jalgpalliklubi.

América Mineiros on mänginud või sealt jalgpallurikarjääri alustanud mitu tuntud Brasiilia koondislast, teiste seas Tostão (maailmameister 1970), Éder Aleixo, Gilberto Silva (maailmameister 2002), Fred ja Danilo.

Praegune meeskond
Seisuga 25. mai 2022

Saavutused 

Série B
Võidud (2): 1997, 2017
Série C
Võidud (1): 2009
Copa Sul-Minas
Võidud (1): 2000
Campeonato Mineiro
Võidud (16): 1916, 1917, 1918, 1919, 1920, 1921, 1922, 1923, 1924, 1925, 1948, 1957, 1971, 1993, 2001, 2016
Taça Minas Gerais
Võidud (1): 2005

Välislingid 
 Ametlik koduleht

America
Belo Horizonte
Hofmeyr

Hofmeyr on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Enoch Mgijima vallas.

Hofmeyr on asutatud 1873. aastal ja kandis esialgu nime Maraisburg, 1911. aastal sai linn ajakirjaniku ja poliitiku Jan Hendrik Hofmeyri auks uueks nimeks Hofmeyr.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hofmeyri elanikest mustanahalisi aafriklasi 80,3%, värvilisi 15,8%, valgeid 3,2%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,2%. Koosa keelt pidas emakeeleks 78,3% inimesi, afrikaani keelt 18,2%, inglise keelt 1,5% ja teisi keeli 2,0%.

Galerii

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Jeffreys Bay

Jeffreys Bay (afrikaani keeles Jeffreysbaai) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas, Kouga valla halduskeskus. Linn asub India ookeani rannikul.

Jeffreys Bay on asutatud 1849. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jeffreys Bay elanikest valgeid 38,90%, mustanahalisi aafriklasi 37,47%, värvilisi 22,66%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24% ja teisi 0,73%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 54,40% inimesi, koosa keelt 28,81%, inglise keelt 11,76%, suulu keelt 0,97% ja sotho keelt 0,92%.

Galerii

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Koljunukk

Koljunukk (ka Kolju nukk) on maanina Harju maakonnas Kuusalu vallas Virve külas.

Harju maakonna neemed
Naissaar
Khabab

Khabab  (araabia keeles خبب   Khabab) on linn Süüria lõunaosas Dar‘ā provintsis Jordaania piiri lähedal, Dar‘āst 60 km põhja pool, Damaskusest 60 kilomeetrit lõuna pool. 

Hinnanguline rahvaarv 2010. aastal oli 10 000.

Viited 

Süüria linnad
Riia Läti Selts

Riia Läti Selts (läti keeles Rīgas Latviešu biedrība) on Lätis Riias tegutsev selts. Aastast 2011 on seltsi esimees Guntis Gailītis. Selts muu hulgas korraldab rahvalikke üritusi.

Selts asutati 1868. Selts likvideeriti nõukogude okupatsioonivõimu poolt 1940. Selts taasasutati 1989.

Tänapäeval on seltsil umbes 700 liiget ja 6 auliiget: Imants Kokars, Andris Kolbergs, Jānis Stradiņš, Vaira Vīķe-Freiberga, Guntis Ulmanis ja Imants Ziedonis.

Vaata ka
Tartu Läti Selts
Lõuna-Eesti Läti Selts

Välislingid
Seltsi koduleht

Läti organisatsioonid
Riia
19. sajand Lätis
Kuusiku veehoidla

Kuusiku veehoidla on veehoidla Rapla maakonnas Rapla vallas Kuusiku alevikus, Iira ja Kuusiku-Nõmme külas. Veekogu pindala on 4,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2905 m. Järves on 3 saart.

Viited

Rapla valla järved
Annes Meister

Annes Meister (sündinud 17. juunil 1988 Kuressaares) on vabakutseline luuletaja, muusik ja kunstnik.

Haridus 
Annes lõpetas 2006. aastal Leisi Keskkooli. Aastal 2008 jätkas Annes õpingud Tallinnas. Seal omandas ta nii IT kui ka pagari eriala. Mille lõpetas 2010. aastal.

Looming 
 luuleraamat "Pühendus I" 2017 (https://www.digar.ee/arhiiv/et/raamatud/81743)
 luuleraamat "Pühendus II" 2018 (http://www.paljasjalg.ee/toode/puhendus-ii-annes-meister/)

Muu tegevus 
2011–2015 oli Annes korraldajaks Saaremaalt 1949. aastal küüditatute kokkutulekutel.

2011. aastal asutas Annes koos oma sõbraga MKR klubi ehk Muheda Külarahva Klubi, mille tegevusalaks on päevahuumoriga seonduv ja kus Annes tegevana oli 2018 aasta suveni.

2020. juunist alates on MTÜ Soela Sadama seltsi liige.

Viited
https://play.tv3.ee/clips/7-uudised---saaremaal-toimus-represseeritute-kokkutulek,clip-2664532

Eesti luuletajad
Sündinud 1988
Kotka järv

Kotka järv (ka Kotka paisjärv, Kotkaveski paisjärv) oli järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Kotka külas. Veekogu pindala oli 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus oli 1176 m. Järves oli 2 saart.

Kotka järv kadus seoses Kotka paisu purunemisega 7. augustil 2016.

Viited

Kuusalu valla järved
Õie park

Õie park (ka Õie puiestik) on park Tallinnas Nõmme linnaosas Õie, Sihi ja Pesa tänava vahel. Pargi pindala on 0,7 ha. Park rajati 1930. aastatel. Pargi keskel on muu hulgas purskkaev.

Viited

Tallinna pargid
Nõmme linnaosa
Harku Mõisajärv

Mõisajärv (ka Harku Mõisajärv) on järv Harju maakonnas Harku vallas Harku alevikus. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1531 m. Järves on 6 saart.

Viited

Harku valla järved
Männiku Väikejärv

Väikejärv (ka Männiku Väikejärv) on järv Tallinnas ja Saku vallas Männiku külas. Veekogu pindala on 18,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2437 m.

Viited

Saku valla järved
Tallinna järved
Nõmme linnaosa
Eesti karjäärid
Metstoa Linajärv

Linajärv' (ka Metstoa Linajärv, Liivjärv, Paukjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 368 m.

Viited

Kuusalu valla järved
Udriku laugas

Udriku laugas on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kõrvekülas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1613 m. Järves on 2 saart.

Viited

Kadrina valla järved
Edgar Talvik

Edgar Talvik (kuni 1936 Edgar Tamberg; 24. september 1911 Kohila vald, Harjumaa – 20. mai 1992 Tallinn) oli eesti õigusteadlane. Kuulus EÜS-i.

Välislingid 
Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944

Eesti õigusteadlased
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna dekaanid
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna õppejõud
Tallinna Tehnikaülikooli õppejõud
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmed
Eestistatud nimega inimesed
Rahumäe kalmistule maetud
Sündinud 1911
Surnud 1992
Saksi järv

Saksi järv (ka 2. Saksi mõisa järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Saksi külas. Veekogu pindala on 23,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 5648 m. Järves on 3 saart.

Viited

Tapa valla järved
Laanemaa järv

Laanemaa järv on järv Harju maakonnas Saue vallas Aude ja Tabara külas. Veekogu pindala on 9,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2941 m. Järves on 2 saart.

Viited

Saue valla järved
Riisipere järv

Riisipere järv (ka Riisipere paisjärv) on järv Harju maakonnas Saue vallas Vilumäe külas. Veekogu pindala on 3,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1729 m. Järves on 2 saart.

Viited

Saue valla järved
Haiba veehoidla

Haiba veehoidla ehk Haiba tiik on järv Harju maakonnas Saue vallas Haiba külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1242 m. Järves on 4 saart.

Viited

Saue valla järved
Lohu paisjärv

Lohu paisjärv on järv Rapla maakonnas Kohila vallas Lohu ja Loone külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2195 m. Järves on 3 saart.

Viited

Kohila valla järved
Savalduma järv

Savalduma järv (ka Savalduma karstijärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Savalduma külas. Veekogu pindala on 9,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3568 m. Järves on 2 saart.

Viited

Tapa valla järved
Tõugujärv

Tõugujärv (ka Tõugu järv, Paljassaare raba laugas) on järv Järva maakonnas Järva vallas Kaalepi külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1603 m. Järves on 2 saart.

Viited

Järva valla järved
Veelikse järv (Pärnumaa)

Veelikse järv (ka Veelikse paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Veelikse külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1190 m.

Viited

Saarde valla järved
Bassum

Bassum on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

See asub umbes 35 km Diepholzist kirdes ja 25 km Bremenist lõunas. Linna pindala on 169 km². 31. detsembril 2015 elas seal 15 768 inimest.

Tuntud inimesed

Bassumis sündinud 

 Elisabeth Wiedemann (1926–2015), Saksa näitlejanna
 Tessa Hofmann (1949–), Armeenia uurimise ja sotsioloogia õpetlane
 Hans-Hermann Sprado (1956–2014), Saksa ajakirjanik ja kirjanik, P.M. Magazine toimetaja ja väljaandja
 Ulf Schirmer (1959–), Saksa dirigent, Leipzig Opera muusika peadirektor
 Roman Fricke (1977–), Saksa kõrgushüppaja, võttis osa Ateena olümpiamängudest 2004
 Christian Schulz (1983–), Saksa jalgpallur

Linnaga seotud 

 Konstantin Wecker (1947–), laulukirjutaja
 Herbert Zimmermann, (1917–1966), ohvitser Teises maailmasõjas, Saksamaa-Ungari 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste jalgpallimängu raadioreporter

Vaata ka 

 Bassumi raudteejaam
 Bramstedt bei Syke raudteejaam

Viited

Välislingid 

 www.bassum.de

Alam-Saksi linnad
Alam-Saksi vallad
Diepholzi kreis
Lalli Suurlaugas

Lalli Suurlaugas (ka Suurlaugas, Palasi järv) on järv Rapla maakonnas Kehtna vallas Palasi külas. Veekogu pindala on 7,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2509 m. Järves on 4 saart.

Viited

Kehtna valla järved
Selja tiik

Selja tiik on järv Pärnu maakonnas Tori vallas Selja külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1139 m. Järves on 3 saart.

Viited

Tori valla järved
Kodesmaa Selja tiik

Kodesmaa Selja tiik (ka Selja tiik, Edasi järved, Langermaa tiik) on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kodesmaa külas. Veekogu pindala on 2,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 936 m. Järves on 2 saart.

Viited

Põhja-Pärnumaa valla järved
Jändja paisjärv

Jändja paisjärv on järv Järva maakonnas Türi vallas Jändja külas. Veekogu pindala on 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3732 m. Järves on 6 saart.

Viited

Türi valla järved
Sagadi tiik

Sagadi tiik on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Sagadi külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 504 m. Järves on 4 saart.

Viited

Haljala valla järved
Vohnja tiigid

Vohnja tiigid on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Vohnja külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 995 m. Järves on 2 saart.

Viited

Kadrina valla järved
Veskimägi

Veskimägi on kõrgendik Tallinnas Haabersti linnaosas. Mäe pikkus on 4 km, laius 1,4 km ja kõrgus 12,7 m üle merepinna. 

Mäel on palju rändrahne (Veskimetsa kivikülv). Mäel kasvab Veskimets. Mäel asub Tallinna loomaaed.

Viited

Tallinna geograafia
Eesti künkad
Lusikajärv

Lusikajärv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vasavere külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 191 m.

Viited

Alutaguse valla järved
Kurtna järvestik
Juprijärv

Juprijärv (ka Veskijärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Karitsa külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 319 m.

Viited

Rakvere valla järved
Ralf Aron

Ralf Aron (sündinud 21. märtsil 1998) on endine Eesti autosportlane.

Aastal 2015 võitis Itaalia F4 meistrivõistlused. 2016–2018 osales Euroopa F3 meistrivõistlustel.

Välislingid 
 Ralf Aroni kodulehekülg
 Ralf Aron Driver Database-is

Eesti autovõidusõitjad
Sündinud 1998
Vasar (ettevõte)

Vasar oli Tallinnas tegutsenud ettevõte, kus toodeti metallitooteid. Ettevõtte tootmishoone asus aadressil Pärnu maantee 139c.

Ettevõte moodustati 1956 artellide Montaaž, Vasar ja Metallprodukt liitmisel. 1960 nimetati ettevõte ümber Tallinna Metallitoodete Tehaseks. Aastast 1969 kandis ettevõte nime Vasar (ka Tootmiskoondis Vasar).

1991 muudeti ettevõte riiklikuks aktsiaseltsiks ja 1994 aktsiaseltsiks. Ettevõte lõpetas tegevuse 2000.

Viited

 FOTIS: Tootmiskoondis Vasar, autor Harald Leppikson
 EFA.546.P.0-297969
 EFA.546.P.0-297970
 EFA.546.P.0-297971
 EFA.546.P.0-297968

Tallinna ettevõtted
Eesti tööstusettevõtted
Eesti metallitööstus