joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Francesco di Paola kirik (Milano)

Francesco di Paola kirik on Milanos Via Manzoni tänaval asuv roomakatoliku kirik, mis on pühendatud pühak Francesco di Paolale.

Kirikut hakati ehitama juba 1728. aastal, kuid ehitus lõppes alles sajand hiljem. Sellele vaatamata jäädi kiriku kavandamisaegse barokkstiili juurde. Hoone esikülg on kumer, seda liigendavad kaheksa korintose stiilis pilastrit. Kirikus asuvad barokkorel, Carlo Maria Giudici fresko ja Giuseppe Perego marmorkuju. Monumentaalne värvilisest marmorist põhialtar valmis 1735. aastal arhitekt Giuseppe Buzzi Viggiù projekti järgi.

Itaalia kirikud
Dover (Idaho)

Dover on linn Ameerika Ühendriikides Idaho osariigis Bonneri maakonnas.

Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Doveri linnas 556 inimest (2000. aastal 342), 220  leibkonda ja 175 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli   in/km². 

Elamuühikuid (housing units) oli 327 (keskmine tihedus /km²). 

Rassiline koosseis oli: 
valgeid 96,8%
mustanahalisi 0,5%
põlisameeriklasi 0,4% 
teistest rassidest 0,7% 
mitmest rassist 1,6%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 2,5%.  

220 leibkonna seas oli 
33,6% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi 
68,6% koos elavad abielupaarid 
6,8% neid, kus oli ilma abikaasata naine 
20,5% neid, mis ei olnud perekonnad. 

17,3% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
4,1% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,52 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,85 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
24,5% alla 18 aastased 
4,5% 18...24, 
23% 25...44, 
32,2% 45...64 
15,8% üle 65 aastased. 

Ea mediaan oli 43,7 aastat. 

52,7% elanikest olid mehed ja 47,3% naised.

Välislingid 
 Doveri kodulehekülg

Idaho linnad
Draper (Lõuna-Dakota)

Draper on linn USA-s Lõuna-Dakotas Jonesi maakonnas.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 82. Aastal 2000 oli elanike arv 92.

Rahvastiku tihedus oli 48,7 in/km². 

Lõuna-Dakota linnad
Draper

Draper tähendab inglise keeles 'riidekaupmees'. See on ka koha- ja isikunimi:

 Draper, asula USA-s Lõuna-Dakotas
 Draper, asula USA-s Pennsylvanias
 Draper, asula USAs- Utah's
 Draper, asula USA-s Virginias
 Draper, asula USA-s Wisconsinis
 Draper on perekonnanimi:
 Foy Draper (1913–1943), USA kergejõustiklane
 Hal Draper (1914–1990) USA marksist 
 Kris Draper (sündinud 1971), Kanada jäähoki mängija
 Ray Draper (1940–1982), USA džäss-tuubamängija
 Theodore Draper (1912–2006), USA ajaloolane
 Warwick Draper (sündinud 1976), Austraalia aerutaja
Lee Du-haeng

Lee Du-Haeng (sündinud 25. detsembril 1981) on Lõuna-Korea pikamaajooksja.

Ta osales meeste maratonijooksus 2012. aasta suveolümpiamängudel, kus sai 32. koha ajaga 2:17.19.

Viited

Lõuna-Korea sportlased
Sündinud 1981
Pikamaajooksjad
Sten Karpov

Sten Karpov (sündinud 2. juulil 1984 Võrus) on eesti näitleja.

Sten Karpov on sündinud ja üles kasvanud Võrus. Ta lõpetas 2003. aastal Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi. Näitlejahariduse omandas Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias (2003–2007, VI lend, kursuse juhendaja Kalju Komissarov).

Aastatel 2007–2014 töötas Karpov näitlejana Pärnu Endla teatris. Aastatel 2014–2016 oli ta Vanemuise näitleja. Aastast 2016 on ta taas Endla näitleja. 

Ta on osalenud ka Eesti Draamateatri lavastustes, projektimuusikalides ("Fame") ning telesarjades. Keskne roll oli tal lühimängufilmis "Roosa kampsun".

Isiklikku
Sten Karpovi abikaasa on näitleja Liis Karpov.

Tunnustus

 2009 Kristallkingakese auhind
 2012 Endla teatri publikupreemia
 2015 Ants Lauteri nimeline auhind

Viited

Välislingid
Sten Karpov Vanemuise teatri kodulehel
Sten Karpov Endla teatri kodulehel

Eesti näitlejad
Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia vilistlased
Sündinud 1984
Mart Mäger

Mart Mäger (luuletajanimega Väino Vesipapp, 25. veebruar 1935 Tartu – 21. märts 1993 Tallinn) oli eesti keele- ja kirjandusteadlane, luuletaja ning kriitik.

Ta lõpetas aastal 1958 Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina. Aastal 1963 kaitses ta filoloogiakandidaadi väitekirja. Osales eesti-soome sõnaraamatute koostamises.

Luulet antoloogiates
 Eesti kalaluule antoloogia. Koostanud Vladislav Koržets. Väljaandja Sõnavald OÜ. Tallinn, 2021. 728 lk ISBN 978-9949-9843-5-0. (Väino Vesipapp, lk. 421-423). 

Eesti fennougristid
Eesti kirjandusteadlased
Eesti luuletajad
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1935
Surnud 1993
Avinurme Gümnaasium

Avinurme Gümnaasium on gümnaasium Avinurmes.

Koolis õpib ligikaudu 150 õpilast. Kooli direktor on Urve Tooming.

Ajalugu
Esimesed teated kooli olemasolust Avinurmes on aastast 1647. Avinurme kool asutati kõrgema algkoolina 1920. aastal vallamajja (ehitatud 1912. aastal, tänapäeval kooli söökla). 1929. aastal ühineti Maetsma kooliga, ning kool hakkas kandma nime Avinurme 6-klassiline Algkool. Pärast seda on kooli nime muudetud järgmiselt: 1940/41. õppeaastal kandis kool nime Avinurme Algkool, 1944. aastal Avinurme Mittetäielik Keskkool, 1950 Avinurme 7-klassiline kool ja 1961 Avinurme 8-klassiline kool. 1976 valmis kooli suur juurdeehitis. Alates 1976. aastast hakkas kool haridust andma keskkoolina ning kooli nimeks sai Avinurme Keskkool Avinurme Gümnaasiumi nime kannab kool Avinurme Vallavolikogu määrusega 109 alates 1. septembrist 2009.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Ida-Viru maakonna koolid
Mustvee vald
Paul Teesalu

Paul Teesalu (sündinud 24. veebruaril 1975 Haapsalus) on Eesti diplomaat, suursaadik  Itaalias, San Marinos, Maltal ja Malta ordu juures.

Lõpetas 1997. aastal Tartu Ülikooli ja Kõrgema Usuteadusliku Seminari usuteaduse erialal. 1998. aastal lõpetas Eesti Diplomaatide Kooli. Hiljem on end täiendanud Saksamaa Liitvabariigi Diplomaatide Koolis.

Alates 1998. aastast töötab Teesalu Eesti välisministeeriumis. Aastatel 1998–2001 töötas ta välisministeeriumi poliitikaosakonnas, 2001–2004 Eesti alalises esinduses OSCE juures Viinis ja 2004–2007 Eesti alalises esinduses NATO juures Brüsselis. 

Aastatel 2007–2009 oli ta välisministeeriumi rahvusvaheliste organisatsioonide büroo direktor ning 2009–2010 välisministeeriumi julgeolekupoliitika büroo direktor.  

2010–2014 oli Teesalu Eesti suursaadik Egiptuses, 2011–2014 ka Araabia Liiga juures ning aastatel 2013–2015 Eesti esimene suursaadik Aafrika Liidu juures.  

2014 määrati suursaadikuks, alaliseks esindajaks ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide juurde Genfis.  

Aastatel 2014–2017 oli ta välisministeeriumi poliitikaosakonna peadirektor, 2018–2020 välisministeeriumi poliitikaküsimuste asekantsler ning Eesti suursaadik Püha Tooli juures, resideerimisega Tallinnas. 

2004-2017 Eesti Välispoliitika Instituudi nõukogu liige. 

Alates 2020. aasta sügisest on Paul Teesalu Eesti suursaadik Roomas .

Tunnustus
2021 Valgetähe IV klassi teenetemärk
2021 Välisministeeriumi teeneterist

Viited

Välislingid
Mis saab Egiptusest, intervjuu Erki Tammele, teek.ee

Eesti suursaadikud
Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1975
Nkosazana Dlamini-Zuma

Nkosazana Clarice Dlamini-Zuma (sündinud 27. jaanuaril 1949) on Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik, alates 15. oktoobrist 2012 kuni 30. jaanuarini 2017 Aafrika Liidu komisjoni esimees.

Ta õppis zooloogiat, botaanikat ja arstiteadust mitmes Lõuna-Aafrika ja Suurbritannia ülikoolis ning töötas seejärel tervishoiusüsteemis.

Nkosazana Dlamini-Zuma on Aafrika Rahvuskongressi liige.

Aastatel 1994–1999 oli ta tervishoiuminister, 1999–2009 välisminister ja seejärel oktoobrini 2012 siseminister.

President Jacob Zuma on Nkosazana Dlamini-Zuma endine abikaasa.

Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitikud
Sündinud 1949
Katrin Luts

Katrin Luts (sündinud 1962) on eesti arst.

Ta lõpetas 1990. aastal Tartu ülikooli arstiteaduskonna pediaatriaosakonna.

Alates 1. aprillist 2013 on ta Tallinna Lastehaigla juhatuse esimees. Enne seda oli ta alates 2009. aastast haigla pediaatriakliiniku juhataja.

Viited

Eesti arstid
Sündinud 1962
Toomas Lukk

Toomas Lukk (sündinud 1962) on Eesti diplomaat.

Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli geograafia erialal.

Toomas Lukk on töötanud Eesti Teaduste Akadeemias. 1993. aastast töötab ta Eesti välisteenistuses. Ta on töötanud välisministeeriumi poliitikaosakonnas ja Eesti esinduses New Yorgis. Aastatel 2002–2006 oli ta Eesti suursaadik Lätis, seejärel välisministeeriumi Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia büroo direktor.

2008. aastast oli ta Eesti suursaadik Gruusias ja Armeenias. Alates oktoobrist 2012 on Toomas Lukk Eesti suursaadik Hiinas, ühtlasi aprillist 2013 suursaadik Mongoolias ja maist 2013 suursaadik Vietnamis.  

Aastatel 2016–2018 töötas Lukk välisministeeriumi poliitikaosakonna Aasia, Aafrika, Austraalia ja Ladina-Ameerika büroo direktorina, 2018–2022 oli ta suursaadik Kanadas.

Tunnustus
2010 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited

Eesti suursaadikud
Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna vilistlased
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1962
Tito Vilanova

Francesc "Tito" Vilanova i Bayó (17. september 1968 Bellcaire d'Empordà, Girona provints, Kataloonia – 25. aprill 2014 Barcelona, Kataloonia) oli Hispaania jalgpallur ja jalgpallitreener.

2014. aastal suri ta kõrivähki.

Klubikarjäär 
1984. aastal liitus Tito Hispaania kõrgliiga klubi Barcelona noorteakadeemiaga. Vahemikus 1988–1990 mängis ta Barcelona B rivistuses 52 mängu ja lõi 6 väravat. 

Pärast Barcelona B-meeskonnast lahkumist mängis ta sellistes klubides nagu Figueres, Celta, Badajoz, Mallorca, Leida, Elche ja Gramenet. Celta de Vigoga mängis ta kolme hooaja jooksul 26 La Liga mängu.

Treenerikarjäär 
Alates 2007. aastast oli ta Barcelona B abitreener. 2008. aastal sai temast Barcelona esimeeskonna abitreener. 

Tito võttis 2012. aastal Barcelona juhendamise Pep Guardiolalt üle. 2012–13 hooajal juhendas ta Barcelona La Liga meistritiitlini; klubi kogus kõigi aegade rekordilised 100 punkti.

Saavutused

Treenerina 
Barcelona
 La Liga: 2012–13

Viited

Välislingid 

Hispaania jalgpallurid
Kataloonia jalgpallurid
Hispaania jalgpallitreenerid
FC Barcelona peatreenerid
Celta de Vigo mängijad
RCD Mallorca jalgpallurid
Elche CF mängijad
La Liga mängijad
Sündinud 1968
Surnud 2014
Liepa

Liepa on küla (lielciems) Lätis  piirkonnas, Liepa valla halduskeskus. 

Liepa asub Valga-Riia raudteeliini ääres Lode raudteejaama juures. Külas on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Sinna jäävad Lode, Liepas skola ja Liepa bussipeatused.

Liepast lõunas Liepasmuiža külas asub Liepa mõis (Lindenhof). Nõukogude perioodil rajati sinna Veidenbaumsi imelise kolhoosi keskasula, sellal kui raudteejaama juurde tekkis sealse drenaažitorusid tootva tehase juurde Lode nimeline töölisasula, mis hiljem Liepaga ühte kasvas. Aastail 2009–2021 jäi küla Priekuļi piirkonda.

Vaatamisväärne on Lielā Ellīte liivakivipaljand, samuti paljandi vahetus läheduses asuv Landeswehri sõja monument, millel seisev kiri tänab eestlasi abi eest. Need paigad on ka muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Külas asub mälestusmärk nõukogude sõduritele.

Küla asub Koiva rahvuspargi territooriumil. Külas kasvav mänd ümbermõõduga 2,52 meetrit ja tamm ümbermõõduga 4,53 on looduskaitse all. Looduskaitse all on veel Lielā Ellīte ja Lode rüükalade leiukoht.

Aastal 2015 oli külas 2256 elanikku, aastal 2017 aga 2222 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 2172.

Viited 

Cēsise piirkonna külad
Lea Leppik (ajaloolane)

Lea Leppik (sünninimi Lea Salupere; sündinud 19. detsembril 1962 Tartus) on eesti ajaloolane.

Ta on uurinud Eesti teaduslugu 19. sajandi algusest 20. sajandi keskpaigani.

Haridus
Ta lõpetas 1982 Tartu 3. Keskkooli ja 1987 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal diplomitööga Tartu Ülikooli rektorist Gustav von Ewersist. Aastal 1996 lõpetas ta Tartu ülikooli magistriõppe magistritööga Ewersist. Aastal 2006 kaitses ta Tartu ülikoolis doktoritöö "Tartu Ülikooli teenistujate sotsiaalne mobiilsus 1802–1918" (juhendaja Aadu Must).

Töökohad
Aastatel 1987–1994 oli ta Saue Keskkoolis ajalooõpetaja, 1994–1995 Eesti Ajalooarhiivi arvutioperaator, 1995–1997 ajakirja Kleio abitoimetaja. Aastatel 1998–2001 töötas ta Eesti Ajalooarhiivis arhivaarina, 2001–2002 teatmetalituse juhataja kohusetäitjana. 

Aastatel 2002–2007 oli ta Tartu ülikooli arhiivinduse lektor, aastatel 2007–2010 erakorraline dotsent Viljandi kultuuriakadeemias, 2010–2014 Tartu ülikooli dokumendihalduse dotsent, 2015. aastast õiguse ajaloo dotsent. 

Alates 2002. aastast on ta Tartu Ülikooli Ajaloo Muuseumi teadusdirektor.

Publikatsioone
Rektor Ewers, Eesti Ajalooarhiiv 2001.
Kalefaktoripojast professoriks, Tartu 2011.

Isiklikku
Ta on Malle Salupere tütar. Silvi Salupere on tema õde.

Välislingid

Eesti ajaloolased
Eesti arhivaarid
Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna õppejõud
Õpetatud Eesti Seltsi liikmed
Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna vilistlased
Sündinud 1962
Adamsi maakond

Adamsi maakond (inglise Adams County) on 11 Ameerika Ühendriikide maakonna nimetus.

 Adamsi maakond Colorados
 Adamsi maakond Idahos
 Adamsi maakond Illinoisis
 Adamsi maakond Indianas
 Adamsi maakond Iowas
 Adamsi maakond Mississippis
 Adamsi maakond Nebraskas
 Adamsi maakond Ohios
 Adamsi maakond Pennsylvanias
 Adamsi maakond Põhja-Dakotas
 Adamsi maakond Washingtoni osariigis
 Adamsi maakond Wisconsinis
Fort Morgan

Fort Morgan on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Morgani maakonna halduskeskus ja suurim linn.

Ajalugu 
Fort Morgan asutati 1865. aastal sõjalise fordina algse nimega Camp Wardwell. Sõjaline tegevus lõppes linnas 1868. aastal, kuid selle lühikise aja jooksul oli linnas 19 erinevat ettevõtet ja linna oli paigutatud hinnanguliselt 1200 kuni 1400 sõdurit. 19. veebruaril 1889 sai linnast Morgani maakonna halduskeskus.

Välislingid 
 Fort Morgani kodulehekülg

Colorado linnad
Morgani maakond (Colorado)
Elberti maakond

Elberti maakond (Elbert County) on maakond USA-s Georgia osariigis. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Elberton. 

Maakonna pindala on 970 km². Veepindala on 15 km².  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 166. Aastal 2000 oli elanike arv 20 511.

Naabermaakonnad
Andersoni maakond (loodes)
Abbeville'i maakond (idas)  
McCormicki maakond (kagus) 
Lincolni maakond (kagus)
Wilkesi maakond (lõunas)
Oglethorpe'i maakond (edelas)
Madisoni maakond (läänes)
Harti maakond (loodes ja põhjas)

Ajalugu
Elberti maakond moodustati 10. detsembril 1790 pärast Wilkesi maakonna jagunemist. Maakond on nime saanud Georgia kuberneri Samuel Elberti järgi.

Viited

Välislingid
Elberti maakonna koduleht (inglise keeles)

Georgia maakonnad
Mare Taagepera

Mare Taagepera (neiuna Mare Rünk; 16. mai 1938 Narva – 24. aprill 2013 Orange'i maakond, California, USA) oli eesti teadlane (orgaanilise keemia professor) ja ühiskonnategelane (Metsaülikoolide eestvedaja).

Ta sündis aastal 1938 Narvas, elas Tartus, põgenes aastal 1944 vanematega Saksamaale ja elas aastast 1951 USA-s. Ta lõpetas aastal 1960 keemikuna Delaware'i ülikooli, oli aastatel 1960–1961 Helsingi Ülikoolis magistrantuuris. Ta oli korporatsiooni Filiae Patriae liige. Aastatel 1962–1964 uuris ta nailoni omadusi firma DuPonti katsejaamas. Aastal 1970 kaitses ta orgaanilise keemia alal doktoritööd Pennsylvania Ülikoolis ja kolis seejärel elama Vaikse ookeani rannikule.

Aastatel 1971–1973 oli ta järeldoktorantuuris California Ülikooli Irvine'i filiaalis, seejärel oli ta samas teadur ja dotsent. Aastatel 1976–1977 oli ta Helsingi Ülikoolis külalisprofessor. Aastast 1997 tegutses ta külalisprofessorina Tartu Ülikoolis. Ta on avaldanud rahvusvahelistes teadusajakirjades teadusartikleid keemiast ja keemiaharidusest. Tal oli 23 teaduslikku publikatsiooni keemias, neli publikatsiooni Balti keskkonnaolude kohta 1980. aastatel ja kümme teadushariduse alal. 

Aastatel 1982–1996 organiseeris ta California ülikoolis teadushariduse programmi, saades mitu auhinda ning nõustades sel teemal osariiki ja Washingtoni. Ka Tartus alustas ta avastusõppe juurutamisega.

Lisaks silmapaistvale teadlaskarjäärile oli ta aktiivne ja tegus ka Eesti pagulasühiskonnas. Ta on tegutsenud Ameerika eesti gaidide malevas. 1970. aastatel alustas ta Los Angeleses loenguid "Metsaülikool Läänerannikul" ja laiendas hiljem metsaülikooli mõtet pagulastelt kodueesti noortele, algatades Eestis iga-aastase metsaülikooli Käärikul. Aastast 1994 viibis ta abikaasa Reinuga võimaluse korral poole aastast Eestis.

Mare Taagepera suri 24. aprilli varahommikul aastal 2013 hooldekodus Irvine’i ligidal Orange'i maakonnas Californias vähki.

Isiklikku 
Ta abiellus 14. oktoobril 1961 füüsiku ja politoloogi Rein Taageperaga. Neil on kaks tütart, üks poeg ja seitse lapselast.

Tunnustus 
 2012 – Valgetähe III klassi teenetemärk

Välislingid 
 In Memoriam Mare Taagepera
 Suri Metsaülikooli korraldaja Mare Taagepera
 Suri Mare Taagepera

Eesti keemikud
Tartu Ülikooli professorid
Eestlased Ameerika Ühendriikides
Korporatsioon Filiae Patriae liikmed
Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1938
Surnud 2013
Broomfield

Broomfield, ametlikult Broomfieldi linn ja maakond (inglise keeles City and County of Broomfield) on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis ning see moodustab ka omaette maakonna.

Linn inkorporeeriti 1961. aastal Boulderi maakonna kaguosas. Linn sai nime arvatavasti piirkonnas olevate sorgopõldude järgi (inglise keeles broomcorn – sorgo, field – põld). Järgneval kolmel aastakümnel kasvas linn territooriumi annekteerides, mis tihti ulatus ka maakonnapiiridest välja Adamsi, Jeffersoni ja Weldi maakondadesse. 1990. aastatel hakkas linna juhtkond kavandama linna loomist eraldi maakonnaks, esitades selleks 1998. aastal Colorado osariigi põhiseadusesse parandusettepaneku, põhjendades, et omaette maakonnana on linnas lihtsam avalikke teenuseid osutada kui nelja maakonna osana. Colorado osariigi seadusandlik kogu nõustus, ning sellele lisati kolmeaastane üleminekuperiood. 15. novembril 2001 sai Broomfieldist ametlikult Colorado 64. maakond. Kui mitte arvestada Alaskal Skagway, Wrangelli ja Petersburgi "maakonnaga võrdväärseid üksusi", mis loodi aastatel 2007–2012, on Broomfieldi linn-maakond USA uusim loodud maakond.

2004. aasta presidendivalimistel andis linn 51,7% hääli George W. Bushi ja 47,1% John Kerry poolt. Pärast seda on linnaelanikud hääletanud eeskätt Demokraatliku Partei kandidaatide poolt.

Naabermaakonnad
Weldi maakond (kirdes)  
Adamsi maakond (kagus)
Jeffersoni maakond (edelas) 
Boulderi maakond (loodes)

Viited

Colorado linnad
Colorado maakonnad
Vecstāmeriena

Vecstāmeriena on küla (vidējciems) Lätis Gulbene piirkonnas Stāmeriena järve kaldal. Külas asub Stāmeriena valla halduskeskus.

Vecstāmerienasse jääb Poga järv. Looduskaitse all on kaks tamme ümbermõõduga 4 meetrit ja tamm ümbermõõduga 4,52 meetrit. 

Vecstāmerienas asus Stāmeriena mõis (Stomersee). Asulas on ka Vecstāmeriena Aleksander Nevski kirik ja raamatukogu. Külla jäävad Pogaskrogsi, Pilsi ja Stāmerienas skola bussipeatused.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Stāmeriena õigeusu kirik ja Stāmeriena mõisakompleks (sealhulgas park, ait, ja häärber ning kolme häärberi toa interjöörid). Kohaliku kaitse all on Stāmeriena mõisa aednikumaja, häärberi ahi, fassaad ja kahe toa interjöör ning Stāmeriena põhikooli hoone.

Aastal 2015 oli külas 301 elanikku. Aastal 2017 oli elanikke 286, aastal 2022 aga 233.

Viited

Gulbene piirkonna külad
Irina Belobrovtseva

Irina Belobrovtseva (sündinud 1. aprillil 1946) on vene kirjandusteadlane Eestis. 

Ta töötas 1971–1975 Tallinna Pedagoogilises Instituudis vanemõpetajana ja 1979–1986 Eesti NSV TA Majanduse Instituudis tõlgina. 

1986. aastast töötab ta Tallinna Ülikoolis. 2013. aasta seisuga oli ta vene kirjanduse professor, 2022. aasta seisuga emeriitprofessor.

Tunnustus
2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk
2016 Tallinna teenetemärk
2019 Tallinna Ülikooli teenetemärk

Välislingid

Elulugu

Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Eesti kirjandusteadlased
Tallinna Ülikooli professorid
Sündinud 1946
Anna-Leena Siikala

Arja Anna-Leena Siikala (varem Kuusi, sünninimi Aarnisalo; 1. jaanuar 1943 Helsingi – 28. veebruar 2016 Espoo) oli soome folklorist. 

Ta oli Helsingi Ülikooli emeriitprofessor. Tema uurimistöö keskmes olid rahvauskumused, mütoloogia ja šamanism, samuti suuline pärimus. Ta on uurinud nii Euroopa kui ka Siberi soome-ugri rahvaid, aga ka Polüneesia rahvaid.

2008. aastal promoveeriti ta ka Tartu Ülikooli audoktoriks. 2009. aastal valiti ta Soome Teaduste Akadeemia akadeemikuks.

Teoseid
 "Johdatusta suomen kielen fraseologiaan". Helsingi: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1971.
 "The Rite Technique of the Siberian Shaman". Helsingi: Academia Scientiarum Fennica, 1978 (2. trükk 1989).
 "Botare, en bok om etnomedicin i Norden". Stockholm: LTs förlag, 1980 (koos Bente Gullveig Alveri, Bengt af Klintbergi ja Birgitte Rørbyega; soomekeelne tõlge: "Parantamisen taitajat", Helsingi: Kirjayhtymä, 1982).
 "Tarina ja tulkinta. Tutkimus kansankertojista". Helsingi: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1984.
 "Interpreting Oral Narrative". Helsingi: Academia Scientiarum Fennica, 1990.
 "Suomalainen šamanismi. Mielikuvien historiaa". Helsingi: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1992 (2. trükk 1994).
 "Studies on Shamanism". Budapest: Akadémiai Kiadó and The Finnish Anthropological Society, 1992 (koos Mihály Hoppáliga; 2. väljaanne Budapest 1998).
 "Neule tarinana eli kettu viidakossa. Analyysi Anna Maria Viljasen neuleitten symbolisesta merkityksestä". Helsingi: Yliopistopaino, 1995 (koos I. Sava ja P. Niemeläineniga).
 "Mythic Images and Shamanism. A Perspective into Kalevala Poetry". Helsingi: Academia Scientiarum Fennica, 2002.
 "Return to Culture. Tradition and Society in the Southern Cook Islands". Helsingi: Academia Scientiarum Fennica, 2005 (koos Jukka Siikalaga).
 "Itämerensuomalaisten mytologia". Helsingi: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2012.

Välislingid 
 Siikala CV Helsingi Ülikooli saidil

Soome folkloristid
Tartu ülikooli audoktorid
Sündinud 1943
Surnud 2016
Matīši

Matīši on küla (lielciems) Lätis Valmiera piirkonnas, Matīši valla halduskeskus.

Matīši asub 9 km kaugusel Burtniekist ja 138 km kaugusel Riiast. Seal on Matīši bussipeatus. Külas on raamatukogu.

Matīšit on allikates esimest korda mainitud aastal 1678. Matīši kirik on pühendatud evangelist Matteusele. 

Aastal 2007 oli külas 580 elanikku. Aastal 2015 oli elanikke 486, aastal 2021 aga 442. Aastail 2006-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

Viited 

Valmiera piirkonna külad
Lembit Vahesaar

Lembit Vahesaar (kuni 5. augustini 1936 Lembit Bauman(n); 2. veebruar 1936 Tallinn – 25. aprill 2013 Tallinn) oli Eesti sporditegelane (eelkõige male- ja kabekohtunik) ja poliitikavaatleja. 

Ta lõpetas 1955. aastal Tallinna 22. Keskkooli ning 1960. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele, kirjanduse ja ajaloo õpetajana.

Sporditegelasena
Nii males kui ka kabes oli tal rahvusvahelise kohtuniku kategooria.

Liikmesus
1990–1992 Eesti Maleliidu president
1992–2000 asepresident
2000–2002 juhatuse liige
1992–2012 Eesti Kirimaleühingu president
2012 auliige
1992–2000 Eesti Olümpiakomitee (EOK) liige
2001–2005 EOK esindajate kogu liige
2007 EOK auliige
2000 Eesti Olümpiaakadeemia liige

Teoseid
1975 "NSV Liidu malekoodeks. Kinnitatud 13. aug. 1968". Tõlkinud Lembit Vahesaar. Eesti Raamat. Tallinn 1971 
1975 "Euroopa julgeoleku- ja koostöönõupidamise tulemustest". Eesti NSV ühing "Teadus". Tallinn 1975
1975 "Maailm 1975. aasta algul". Eesti NSV ühing "Teadus". Tallinn 1975
1975 "Mõningaid rahvusvahelisi probleeme". Eesti NSV ühing "Teadus". Tallinn 1975
1976 "Metoodilisi soovitusi lektorile mõningate rahvusvaheliste probleemide käsitlemiseks 1976 a. algul". Eesti NSV ühing "Teadus". Tallinn 1976
1977 "Metoodiline juhend mõningate välispoliitiliste probleemide käsitlemiseks. Kevad 1977". Eesti NSV ühing "Teadus". Tallinn 1977
1977 "Metoodiline juhend mõningate välispoliitiliste probleemide käsitlemiseks. Sügis 1977". Tallinn 1977
1977 "Metoodiline juhend mõningate välispoliitiliste probleemide käsitlemiseks aastavahetusel 1977/78". Eesti NSV ühing "Teadus". Tallinn 1977
1982 "Eesmärgi poole". Mihhail Botvinniki autobiograafia. Tõlkinud Lembit Vahesaar ja Valter Heuer. Eesti Raamat. Tallinn 1982
1994 Jorma Sipilä. "Lühike sissejuhatus sotsiaalpoliitikasse". Tõlkinud Lembit Vahesaar. Eesti Vabariigi Sotsiaalministeerium. Tallinn 1994
1997 "Male reeglid". Koostanud ja tõlkinud Lembit Vahesaar. Olion. Tallinn 1997
1999 Taivo Kastan. "Sajandi parim kirimaletaja Tõnu Õim". Eessõna Lembit Vahesaar. Tallinn 1999

Tunnustus
2002 Bertl von Massow' hõbemedal
2007 EOK auliige
2007 Bertl von Massow' kuldmedal
2005 Soome male teenetemärk
2012 FIDE kohtunike autasu
2012 Eesti Kirimaleühingu auliige

Isiklikku
Tema naisevend oli vaimulik Vello Salum, äi oli poliitik ja loomaarst August Salum.

Välislingid

Eesti maletajad
Eesti treenerid
Eesti spordikohtunikud
Eesti malekohtunikud
Eesti malefunktsionäärid
Eesti tõlkijad
Jakob Westholmi Gümnaasiumi vilistlased
Tallinna Ülikooli vilistlased
Eestistatud nimega inimesed
Pärnamäe kalmistule maetud
Sündinud 1936
Surnud 2013
Ulrich Holstein-Holsteinborg

Krahv Ulrich Holstein-Holsteinborg (sündinud 13. mail 1949) on Holstein-Holsteinborgi aadlisuguvõssa kuuluv taani aadlik, Taani ja Eesti suhete edendaja.

Talle kuuluvad muu hulgas mõisate Holsteinborgi, Fuirendali ja Snedinge valdused Sjællandil Skælskøri lähedal.

Ulrich Holstein-Holsteinborg oli 1990. aastal Taani-Eesti Seltsi asutaja ja on siiani seltsi esimees.

Ta on Eesti aukonsul Holsteinborgis; tema konsulaarpiirkonda kuulub riigi idaosa.

Temalt on ilmunud muu hulgas koduloo- ja sõjaajalooteemalisi teoseid.

Ulrich Holstein-Holsteinborg sai 2001. aastal Maarjamaa Risti III klassi teenetemärgi. Aastal 2006 sai ta kammerhärra tiitli.

Teoseid
 "H. C. Andersen: 26 år på Sydvest-sjællandske herregårde" (2006)
 "Estland – en nation genfødes: jubilæumsskrift – Dansk-Estisk Selskab gennem 20 år : 1990–2010"
 "Tolvmands-foreningen af 06.12.1952: historisk gennemgang af medlems-forhold i 50 år" (2004)

Viited

Taani inimesed
Maarjamaa Risti III klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1949
Ants Wõrk

Ants Wõrk (ka Võrk; 28. märts 1939 – 24. mai 2018) oli eesti küberneetik ja insener.

Ta lõpetas aastal 1957 Tallinna 2. Keskkooli hõbemedaliga ja 1962 Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna automaatika ja telemehaanika erialal cum laude.

Ta oli TA Küberneetika Instituudi kauaaegne teadusdirektor.

Ta oli AS EsData tegevdirektor.

Isiklikku
Tema isa oli Hans Wõrk. Tema abikaasa oli Moidela Tõnisson. Pärast Moidela Tõnissoni surma oli tema elukaaslane Kersti Kreismann.

Viited

Välislingid
Ants Wõrk 60

Eesti insenerid
Tallinna Reaalkooli vilistlased
Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1939
Surnud 2018
Camillo Golgi

Camillo Golgi (7. juuli 1843 Corteno Golgi – 21. jaanuar 1926 Pavia) oli itaalia arst, patoloog, histoloog ja neuroteadlane.

1906. aastal pälvis ta koos Santiago Ramón y Cajaliga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.

Ta uuris kesknärvisüsteemi ja ka aju struktuure mikroskoopilisel tasandil.

Golgi avastas 1897. aastal närvikudede ja neurilemma (neuronimembraani), neuronite, aksonite ja dendriitide analüüsimeetodi (nn must reaktsioon, mis põhineb raskmetalliühendite ja Golgi kompleksi reaktsioonil ehk "värvumisel") ning kirjeldas rakkudes korvitaolist moodustist, mis paikneb rakutuuma ümbruses. Kui ta oma töö 1898. aastal avaldas, nimetas ta seda struktuuri sisemiseks retikulaarseks aparaadiks (apparato reticolare interno). Hiljem hakati selle asemel kasutama terminit "Golgi kompleks".

Vaata ka 
Golgi kompleks
Golgi kõõlusorgan

Viited

Välislingid 
 Camillo Golgi Nobeli auhinna kodulehel

Itaalia teadlased
Histoloogid
Patoloogid
Neuroloogid
Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaadid
Sündinud 1843
Surnud 1926
Dragomir Milošević

Dragomir Milošević (serbia keeles Драгомир Милошевић, sündinud 4. veebruaril 1942) on  Endise Jugoslaavia Rahvusvahelise Kriminaaltribunali otsusega süüdimõistetud sõjakurjategija, kes juhtis Bosnia sõjas Republika Srpska sõjaväe korpust (Sarajevsko-romanijski korpus).

Dragomir Miloševići juhitav korpus piiras Bosnia sõjas kolm aastat Sarajevo linna.

Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal mõistis Dragomir Miloševići 2006. aastal süüdi ja määras talle karistuseks 33-aastase vangistuse. 2009. aastal vähendas tribunali apellatsioonikogu karistust 29 aastale. 

Dragomir Milošević kannab alates 2011. aasta 22. märtsist oma karistust Eestis Tartu vanglas. Eesti ja tribunal on sõlminud kohtuotsuste täitmise kokkuleppe, mille kohaselt võtab Eesti vajadusel tribunali taotlusel süüdimõistetud isikuid karistust kandma.

Vaata ka
 Milan Martić

Jugoslaavia
Serbia inimesed
Sõjaväelased
Sõjakurjategijad
Sündinud 1942
Norra begravningsplatsen

Norra begravningsplatsen ('põhjakalmistu') on kalmistu Rootsis. Ta asub Stockholmi linna põhjaosas Solna vallas.

Aastal 1815 eraldati maa-ala kalmistu jaoks. Kalmistu avati pidulikult 9. juunil 1827 piiskop Johan Olof Wallini (kes maeti hiljem ka sellele kalmistule) poolt.

Paljud arhitektid, nagu Gustaf Lindgren, Gunnar Asplund, Sigurd Lewerentz ja Lars Iisrael Wahlman on osalenud kalmistu projekteerimisel. Kalmistul on palju skulptuure, reljeefe ja muid kunstilisi kaunistusi, mis on loodud Rootsi tuntuimate skulptorite, sealhulgas Carl Eldi ja Carl Millesi poolt. Norra begravningsplatsenil on ka juutide ja katoliiklaste matmisala.

Tuntud inimesi, kes on maetud Norra begravningsplatsenile

Vaata ka
Skogskyrkogården

Rootsi kalmistud
Kenti maakond (Rhode Island)

Kenti maakond (Kent County) on maakond USA-s Rhode Islandi osariigis.

Maakonna halduskeskus on East Greenwich ja suurim linn Warwick.

Maakonna pindala on 487 km². Veepindala on 47 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 166 158. Aastal 2000 oli elanike arv 167 090.

Naabermaakonnad 
 Providence'i maakond (põhjas)
 Bristoli maakond (idas)
 Washingtoni maakond (lõunas)
 New Londoni maakond (edelas)
 Windhami maakond (läänes)
 Newporti maakond (kagus)

Ajalugu 
Kenti maakond moodustati 1750. aastal Providence'i maakonna osadest.

Viited 

Rhode Islandi maakonnad
Providence'i maakond

Providence'i maakond (Providence County) on maakond USA-s Rhode Islandi osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Providence.

Maakonna pindala on 1129 km². Veepindala on 60 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 626 667. Aastal 2000 oli elanike arv 621 602.

Naabermaakonnad 
 Norfolki maakond (loodes)
 Bristoli maakond (Massachusetts) (idas)
 Bristoli maakond (Rhode Island) (kagus)
 Kenti maakond (lõunas)
 Windhami maakond (läänes)
 Worcesteri maakond (kirdes)

Ajalugu 
Providence'i maakond moodustati 1703. aastal algse nimega Providence Plantationsi maakond, 1729. aastal nime muudeti.

Viited 

Rhode Islandi maakonnad
Washingtoni maakond (Rhode Island)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Rhode Islandi osariigis.

Maakonna halduskeskus puudub. Suurim linn on South Kingstown.

Maakonna pindala on 487 km². Veepindala on 47 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 166 158. Aastal 2000 oli elanike arv 167 090.

Naabermaakonnad 
 Kenti maakond (põhjas)
 New London maakond (läänes)
 Suffolki maakond (edelas)
 Newporti maakond (läänest)

Ajalugu 
Washingtoni maakond moodustati 1729. aastal Providence'i maakonna osadest ning algselt kandis Kingsi maakonna nime. 1781. aastal nimetati maakond ümber Washingtoni maakonnaks. Washingtoni maakond on tuntud, kui ka South' maakond (Lõuna maakond).

Kaitsealad 
 Block Island National Wildlife Refuge
 John H. Chafee National Wildlife Refuge
 Ninigret National Wildlife Refuge
 Trustom Pond National Wildlife Refuge

Viited 

Rhode Islandi maakonnad
Newporti maakond

Newporti maakond (Newport County) on maakond USA-s Rhode Islandi osariigis.

Maakonna halduskeskuspuudub. Suurim linn Newport.

Maakonna pindala on 812 km². Veepindala on 543 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 82 888. Aastal 2000 oli elanike arv 85 433.

Naabermaakonnad 
 Bristoli maakond (Rhode Island) (põhjas)
 Bristoli maakond (Massachusetts) (idas)
 Washingtoni maakond (läänes)

Ajalugu 
Newporti maakond moodustati 1703. aastal Rhode Islandi maakonna nimelisena. 1729. aastal nimetati maakond ümber Newporti maakonnaks.

Kaitsealad 
 Sachuest Point National Wildlife Refuge

Viited 

Rhode Islandi maakonnad
Egle Heinsar

Egle Heinsar (Egle Pullerits; sündinud 12. märtsil 1982 Tõrvas) on eesti keeletoimetaja.

Egle Heinsar on Tartu Mart Reiniku Gümnaasiumi vilistlane. Aastatel 2000–2005 õppis ta Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat, kaitstes bakalaureusetöö "Ametikiri kui tekst: struktuur ja keelekasutus" Reet Kasiku juhendamisel. 

Ta oli 2012. aastal asutatud Eesti Keeletoimetajate Liidu juhatuse esimees 2019. aasta kevadeni. 

Egle Heinsar on Vikerraadio "Keelesäutsu" autor koos Maris Jõksiga ja Priit Põhjalaga. Ta on avaldanud keeleteemalisi artikleid Postimehes, Eesti Päevalehes, ERRi uudisteportaalis, Sirbis, Oma Keeles ja mujal. Ta on kirjutanud keelehooldekeskuse brošüüri "Kuidas hoiduda kantseliidist" (2010) ja koostanud koos Maris Jõksiga väljaanded "Keelesäutsud I" (2014) ja "Keelesäutsud II" (2015).

2004–2009 töötas AS-is Inreko Press ja AS-is Kalev Meedia, kus oli Sporditähe, Ärielu ja teiste ajakirjade ning alates 2008 uudisteportaali ja teleuudiste keeletoimetaja. Ta on toimetanud ka ilu- ja aimekirjandust, tarbetekste.
2009–2014 töötas keelehooldekeskuses koordineerijana.
2013– juhib mikroettevõtet OÜ Keeletunne.
2014–2019 töötas Postimehes keeletoimetaja-korrektorina, 2018–2019 küljetoimetajana
2022 kevadel töötas Türi Põhikoolis eesti keele ja kirjanduse õpetajana
2022 augustist töötab Teeme Ära SA talitusjuhina.

Ühiskondlik tegevus
Egle Heinsar kuulub Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda, Emakeele Seltsi, Eesti Kirjanduse Seltsi ja Eesti Keeletoimetajate Liitu.

Egle Heinsar kandideeris 2013. aastal Tartu linnavolikokku valimisliidu Vabakund nimekirjas.

2021. aastal kandideeris Türi vallavolikokku, kuid ei osutunud valituks. Türi vallavolikogu maaelu- ja seltsitegevuskomisjoni liige.

2022. aasta septembris valiti ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna Türi osakonna juhiks.

2008–2010 KÜ Toompihla juhatuse liige
2013–2014 Tartu Mart Reiniku Kooli hoolekogu esimees
2020–2021 Taikse külaseltsi liige
2021– Retla-Kabala Kooli Oisu lasteaia hoolekogu liige
2021– Naiskogu Kadri liige

Välislingid 
 "Ülakomast" saade sarjast "Keelesäuts", Vikerraadio, 08.04.2013
 "Kodukeele eripäradest" ERR, 23.04.2012
 "See hästi unustatud vana on "vintidž"" ERR, 08.10.2012
 "Kuulub tasumisele" ERR, 11.03.2013
 "Keeletoimetaja vaade tõlgetele"
 Online-väitlus: kas neeger on halvustav sõna?
 https://www.err.ee/1608778378/egle-heinsar-markmeid-vaesusest-ja-rikkusest-pusimajaamisest-ja-kaost
 https://letsdoitfoundation.org/team/

Eesti toimetajad
Sündinud 1982
Trumbulli maakond

Trumbulli maakond (Trumbull County) on maakond USA-s Ohio osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Warren.

Maakonna pindala on 1650 km². Veepindala on 50 km².

Idas piirneb Trumbulli maakond Pennsylvania osariigiga.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 201 977. Aastal 2010 oli elanikke 210 312 ja 2000. aastal 225 116.

Naabermaakonnad 
 Ashtabula maakond (põhjas)
 Crawfordi maakond, Pennsylvania (kirdes)
 Merceri maakond, Pennsylvania (idas)
 Mahoningi maakond (lõunas)
 Portage'i maakond (edelas)
 Geauga maakond (loodes)

Ajalugu 
Trumbulli maakond moodustati 10. juulil 1800. aastal Jeffersoni ja Wayne'i maakonna osadest. Maakond sai nime Connecticuti kuberneri Jonathan Trumbulli järgi.

Linnad 
 Cortland (2020. aasta seisuga 7105 elanikku)
Girard (9603 elanikku)
Hubbard (7636 elanikku)
Niles (18 443 elanikku)
Warren (halduskeskus; 38 752 elanikku)

Trumbulli maakonda ulatub lisaks väike osa Youngstowni linnast.

Viited 

Ohio maakonnad
Abbeville'i maakond

Abbeville'i maakond (Abbeville County) on maakond USA-s Lõuna-Carolina osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Abbeville.

Maakonna pindala on 1323 km². Veepindala on 8 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 25 417. Aastal 2000 oli elanike arv 26 167.

Maakond on tähestiku järgi USA maakondadest esimene.

Naabermaakonnad 
 Greenville'i maakond (põhjas)
 Andersoni maakond (põhjas)
 Laurensi maakond (kirdes)
 Greenwoodi maakond (idas)
 McCormicki maakond (kagus)
 Elberti maakond (läänes)

Ajalugu 
Abbeville'i maakond moodustati 12. märtsil 1785. aastal. Maakond sai nime Prantsusmaa linna Abbeville järgi.

Kaitsealad 
 Sumteri metsakaitseala

Viited

Välislingid 
 Abbeville'i maakonna koduleht (inglise keeles)

Lõuna-Carolina maakonnad
Markerensüümid

Markerensüümid on ensüümiperekondade üksikud kliiniliselt olulised liikmed.Markerensüümid on olulised haiguste kindlaks tegemisel. Veres on tõenäoliselt kõiki organismi ensüüme ja need vabanevad hävivatest rakkudest verre kudede pideva uuenemise tõttu. Südamelihaseinfarktiga pääseb hukkuvatest südamelihasrakkudest vereringesse teatud ensüüme tavalisest rohkem.Kui markerensüüm ilmub verre, on tegu vastava koe kahjustusega, kust ensüüm pärit on. Nimetatud ensüümide mõõtmised teostatakse laboratoorse diagnostika kaudu.

Kliinilise keemia uuringud

Levinuimad markerensüümid kliinilise keemia kaudu on: 
kreatiini kinaas (CK), 
laktaadidehüdrogenaas (LDH),
aspartaadi aminotransferaas (AST),
alaniini aminotransferaas (ALT), 
aluseline fosfataas (ALP),
happeline fosfataas (ACP),
plasma koliini esteraas (PChE).

Eesti Haigekassa ja meditsiinilaborite kaudu võime leida teisigi laborites töödeldavaid ensüümianalüüse: 
angiotensiini muundav ensüüm (ACE),
gammaglutamüüli transferaas (GGT),
glükoos-6-fosfaadi dehüdrogenaas (G6PD)jpt.

Vaata ka 
Vereanalüüs
Veri
Kasvajamarkerid
Südamelihaseinfarkt
RHK-10

Viited

Kasutatud allikad ja publikatsioonid
Meditsiinisõnastik. P.Bogovski, R.Kull, S.Ootsing, L. Trapido. Meditsiinisõnastik, 2004, ISBN 9985-829-55-7
Chernecky, C.C.. Casella, L.A.. Berger, B.J.. Jarvis,E.. Lee,D..Wren.K..wren,T.L.. Laboratory Tests and Diagnostic Procedures., Part 2: Laboratory Tests and Diagnostic Procedures., Sanders Elsevier ,5th ed, 2008, ISBN: 978-1-4160-3704-0 
SA TÜ Kliinikum Ühendlabor.Tartu Ülikooli Kliinikumi kliinilise keemia uuringud. Veebiversioon (vaadatud 28.04.2013)
W.Nienstedt, O.Hänninen, A.Arstila, S.-E.Björkqvist, "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Kirjastus Medicina, 2011, ISBN 9985-829-36-0

Välislingid 
Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetelu, VV määrus, Veebiversioon (vaadatud 28.04.2013)
Alaniini aminotransferaasi analüüs.Alaniini aminotransferaasi analüüs Veebiversioon (vaadatud 28.04.2013) (pdf) 
Aluselise fosfataasi analüüs. Aluselise fosfataasi analüüs Veebiversioon (vaadatud 28.04.2013) (pdf) 
Aluselise fosfataasi isoensüümide analüüs.Aluselise fosfataasi isoensüümide analüüs Veebiversioon (vaadatud 28.04.2013) (pdf) 
Aspartaat aminotransferaasi analüüs.Aspartaat aminotransferaasi analüüs Veebiversioon (vaadatud 28.04.2013) (pdf) 
Kreatiini kinaasi analüüs.Kreatiini kinaasi analüüs Veebiversioon (vaadatud 28.04.2013) (pdf) 
Angiotensiini muundava ensüümi analüüs. Angiotensiini muundav ensüümi analüüs Veebiversioon (vaadatud 28.04.2013) (pdf) 
Amülaasi analüüs.Amülaasi analüüs Veebiversioon (vaadatud 28.04.2013) (pdf) 
Glükoos-6-fosfaat dehüdrogenaasi analüüs.Glükoos-6-fosfaat dehüdrogenaasi analüüs Veebiversioon (vaadatud 28.04.2013) (pdf) 
Laktaadi dehüdrogenaas analüüs.Laktaadi dehüdrogenaas analüüs Veebiversioon (vaadatud 28.04.2013) (pdf) 

Biokeemia
Ensüümid
Ensümoloogia
Chesterfieldi maakond (Lõuna-Carolina)

Chesterfieldi maakond (Chesterfield County) on maakond USA-s Lõuna-Carolina osariigis.

Maakonna halduskeskus ja on Chesterfield.

Maakonna pindala on 2088 km². Veepindala on 18 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 46 734. Aastal 2000 oli elanike arv 42 768.

Naabermaakonnad 
 Anson maakond (põhjas)
 Richmondi maakond (kirdes)
 Marlboro maakond (idas)
 Darlingtoni maakond (kagus)
 Kershawi maakond (edelas)
 Lancasteri maakond (läänes)
 Unioni maakond (loodes)

Kaitsealad 
 Carolina Sandhills National Wildlife Refuge

Ajalugu 
Chesterfieldi maakond moodustati 1798. aastal. Maakond sai nime briti poliitiku Philip Stanhope järgi.

Viited

Välislingid 
 Chesterfieldi maakonna koduleht (inglise keeles)

Lõuna-Carolina maakonnad
Ashlandi maakond

Ashlandi maakond (Ashland County) on maakond USA-s Wisconsinis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Ashland.

Maakonna pindala on 5941 km². Veepindala on 3237 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 42 366. Aastal 2000 oli elanike arv 16 866.

Naabermaakonnad 
 Ironi maakond (idas)
 Price'i maakond (kagus)
 Sawyeri maakond (edelas)
 Bayfieldi maakond (loodes)
 Lake'i maakond (loodes)
 Cooki maakond (põhjas)
 Ontonagoni maakond (kirdes)
 Gogebici maakond (kirdes)

Ajalugu 
Ashlandi maakond moodustati 27. märtsil 1860. aastal endise La Pointe maakonna osast.

Kaitsealad 
 Chequamegoni metsakaitseala

Viited

Välislingid 
 Ashlandi maakonna koduleht (inglise keeles)

Wisconsini maakonnad
Ashlandi maakond (Ohio)

Ashlandi maakond (Ashland County) on maakond USA-s Ohios.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Ashland.

Maakonna pindala on 1105 km². Veepindala on 10 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 53 139. Aastal 2000 oli elanikke 52 523.

Maakond asub Ohio kesk-ja idaosas, umbes 60 kilomeetrit Erie järvest lõunas. Umbes 23% Ashlandi maakonnast moodustab mets.

Naabermaakonnad 
 Loraini maakond (põhjas)
 Medina maakond (kirdes)
 Wayne'i maakond (idas)
 Holmesi maakond (kagus)
 Knoxi maakond (edelas)
 Richlandi maakond (läänes)
 Huroni maakond (kirdes)

Ajalugu 
Ashlandi maakond moodustati 24. veebruaril 1846 Huroni, Loraini, Richlandi ja Wayne'i maakonna osadest.

Viited

Välislingid 
 Ashlandi maakonna koduleht (inglise keeles)

Ohio maakonnad
Humphreysi maakond

Humphreysi maakond (Humphreys County) on maakond USA-s Tennessee osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Waverly.

Maakonna pindala on 1442 km². Veepindala on 63 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 18 538. Aastal 2000 oli elanike arv 17 929.

Naabermaakonnad 
 Houstoni maakond (põhjas)
 Dicksoni maakond (kirdes)
 Hickmani maakond (kagus)
 Perry maakond (lõunas)
 Bentoni maakond (läänes)

Ajalugu 
Humphreysi maakond moodustati 19. oktoobril 1809. aastal Stewarti maakonna osadest. Maakond sai nime Ameerika Ühendriikide Esindajatekoda liikme Benjamin G. Humphreysi järgi.

Kaitsealad 
 Tennessee National Wildlife Refuge (osa)

Viited

Välislingid 
 Humphreysi maakonna koduleht (inglise keeles)

Tennessee maakonnad
George Jones

George Glenn Jones (12. september 1931 – 26. aprill 2013) oli Ameerika Ühendriikide kantrilaulja.

Jonesi esimene suurem hitt oli "White Lightning", mis jõudis kuulajateni 1950. aastate lõpus.

Ta oli abielus Tammy Wynette'iga, kellega koos salvestati ka hulganisti laule.

Aastal 2012 pälvis ta Grammy elutööauhinna.

Ameerika Ühendriikide lauljad
Sündinud 1931
Surnud 2013
François Guizot

François Pierre Guillaume Guizot (4. oktoober 1787 Nîmes – 12. september 1874 Saint-Ouen-le-Pin) oli Prantsusmaa ajaloolane ja riigitegelane.

1840–1848 juhtis ta riigi sise- ja välispoliitikat, kaotas võimu 1848. aasta veebruarirevolutsioonis.

Tunnustus
Guizot oli 1836. aastast Prantsuse Akadeemia liige. 1840. aastal valiti ta Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks.

Prantsusmaa ajaloolased
Prantsusmaa poliitikud
Prantsuse Akadeemia liikmed
Sündinud 1787
Surnud 1874
Ludwig Büchner

Ludwig Büchner (29. märts 1824 Darmstadt – 1. mai 1899 Darmstadt) oli Saksa füsioloog ja materialistlik filosoof.

Saksa filosoofid
Saksamaa füsioloogid
Sündinud 1824
Surnud 1899
Hickmani maakond (Tennessee)

Hickmani maakond (Hickman County) on maakond USA-s Tennessee osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Centerville.

Maakonna pindala on 1587 km². Veepindala on 0 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 24 690. Aastal 2000 oli elanike arv 22 295.

Naabermaakonnad 
 Dicksoni maakond (põhjas)
 Williamsoni maakond (idas)
 Maury maakond (kagus)
 Lewise maakond (lõunas)
 Perry maakond (läänes)
 Humphreysi maakond (kirdes)

Ajalugu 
Hickmani maakond moodustati 3. detsembril 1807. aastal Dicksoni maakonna osast. Maakond sai nime maadeavastaja Edwin Hickmani järgi, kelle tapsid indiaanlased 1791. aastal.

Viited

Välislingid 
 Hickmani maakonna koduleht (inglise keeles)

Tennessee maakonnad
Põhjakotka märk

Põhjakotka märk on kõrgeim noorkotkaline tunnustusväljend, mis antakse eriliste tunnustust väärivate teenete eest noorkotkluse ja eesti rahva kasuks. Märki kantakse lindil kaelas.

Kirjeldus 
Põhjakotka märk koosneb 20 mm läbimõõduga kollasel kiirelisel emailringil asetsevast noore kotka märgist; kiirelist ringi ümbritseb 5 mm laiune sõõr, mille ülemisel poolel pealkiri "EESTI NOORED KOTKAD". Sõõri alumist poolt kaunistavad kaks tammelehtedest pärga, mille varred all keskel ristuvad. Ringi ja sõõri ümbritseb eestilaadne ornament. Ornament kujutab nelja lahtipuhkevat õiekujutust, kuue kattelehega. Õiekujutuse sisemised motiivid on kiirelised ja ülemisel äärel on kolme lainega ümarsakk. Õiekujutusi ühendab kolmeastmeliselt murtud lint, mille keskmine osa on kaunistatud geomeetrilise ornamendiga. Märgi üldine läbimõõt on 50 mm ja ta on valmistatud oksüdeeritud metallist. Märki kantakse 40 mm laiuse lindiga, mille keskosas on 10 mm laiune eesti-vöökirjaline riba. Riba põhivärviks on hall ja kiri on tumesinise- ja kollase-värviline. Ribast mõlemal pool on piki linti järjestikku 12,5 mm laiune valge riba, 0,5 mm laiune hall triip ja 2 mm laiune kollane triip.

Märgiga tunnustatud 
 Konstantin Päts (vabariigi president ja organisatsiooni patroon) - ?
 Lennart Meri (vabariigi president ja organisatsiooni patroon) - 27.05.2000

Vaata ka 
 Noored Kotkad
 Kaitseliit

Välislingid 
 http://www.epl.ee/news/eesti/noored-kotkad-annavad-presidendile-ule-oma-korgeima-aumargi.d?id=50852810

Noored Kotkad
Eesti teenetemärgid
Vaikne järv

Vaikne järv on järv Elva orundis, halduslikult Tartu maakonnas Nõo vallas. Järv on arvele võetud ürglooduse objektina.

Järve pindala on 1,1 ha.

Vahetus läheduses paiknevad Väike Väerada, Elva kalmistu,  Elva paisjärv ja Tartumaa Tervisespordikeskus.

Viited

Välislingid
 

Nõo valla järved
Jaanimägi

Jaanimägi on Võrumaa kõige levinum mäenimi ja kõige sagedasem kohanimi.

Kõige levinum on see Rõuge kihelkonnas. Palju on sellenimelisi paiku ka Vastseliina, Karula ja Urvaste kihelkondades.

Jaanimäe nime kannavad:
Kurevere Jaanimägi on kõrgendik Valga maakonnas Sangaste vallas
Meegaste Jaanimägi on kõrgendik Valga maakonnas Puka vallas

Viited