Belgrad

Belgrad on Serbia pealinn. Sellel on 2. järgu haldusüksuse staatus. 

Suurlinnas, mis asub Sava jõe suubumiskohas Doonau peajõkke, elab ligi veerand riigi elanikest. Jõgede liitumiskohal asub Suur sõjasaar (serbia Велико ратно острво), ja selle vahetus läheduses Belgradi sadam, mis kooldub ümber vanalinna kirdepoolsema osa.

Nimi
Lõunaslaavi päritolu nimi Beograd tähendab serbia keeles 'valget linna'.

Ajalugu 
Belgrad kui ajalooline piirilinn, mis paiknes Austria-Ungari ja Osmanite impeeriumite vahel, on läbi aegade jäänud sadakonna sõja teele ning seda on vähemalt 44 korral vallutatud ja laastatud.

Vanaaeg
Belgradi lähistel asunud Vinča on oluline arheoloogiline leiukoht, mille järgi on nime saanud 6.–3. aastatuhandel eKr Doonau aladel levinud Vinča kultuur.

Tänasele linnale panid aluse keldi hõimud 3. sajandil eKr. Linna keldikeelse nime Singidūn muutsid roomlastest vallutajad ladinapäraseks Singidunum'iks. 3. sajandil anti Singidunumile Rooma koloonia staatus. 395. aastal läks linn Bütsantsi riigi koosseisu.

Keskaeg
Keskajal hõivasid Belgradi üksteise järel mitmed rändhõimud ja pikemat aega oli linn avaaride käes. Lõunaslaavlased saabusid piirkonda 7. sajandil. Aastasadade vältel võitlesid Belgradi pärast Bütsants, Ungari kuningriik ja Bulgaaria kuningriik.
Serblasest valitsejate kätte läks Belgrad kingitusena Dragutinilt, Ungari kuninga äialt.

Aastatel, mil Serbia impeerium oli sunnitud taanduma lõunast peale suruvate Osmanite ees, sai Belgradist Serbia despootide pealinn. 1427. aastal loovutati linn Ungarile, serblaste pealinnaks sai Smederevo.

Juulis 1456, 3 aastat pärast Konstantinoopoli langemist Osmanite kätte, piiras Türgi sultan Mehmed II suurte vägedega Belgradi, kuid ei suutnud Ungari väejuhi János Hunyadi juhitud kristlaste vägesid võita. Paavsti korraldusel pidid kirikud üle Euroopa Belgradi kaitsjate eest palvetama, kutsuma lõunakella lüües. Katoliiklikes kirikutes on selline komme säilinud tänapäevani.

Uusaeg

1521. aastal vallutas Osmanite riik lõpuks siiski Belgradi. Linnast sai Belgradi pažalíki keskus ja Osmanite riigi suuruselt teine linn Euroopas, suurem oli vaid pealinn Konstantinoopol. 17. ja 18. sajandil vallutasid Belgradi mitu korda Saksa-Rooma riiki kuulunud Austria ertshertsogkonna väed, kuid Osmanitel õnnestus linn alati tagasi võita.

Pärast Serbia osalist iseseisvumist 19. sajandil toodi esialgu Kragujevacis asunud Serbia vürstkonna pealinn 1841. aastal Belgradi üle, olles aastatel 1882–1918 Serbia kuningriigi pealinn. Teisel pool Sava jõge asuv Zemun kuulus Esimese maailmasõjani Austria-Ungarile ja ühendati alles seejärel Belgradiga.

Uusim aeg
Maailmasõja järel sai Belgradist Jugoslaavia pealinn.

Üritused

Belgradis on toimunud
2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus;
2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus.

Haldusjaotus

Linn jaguneb 17 omavalitsuseks, neist 10 on linnalised ja seitse eeslinna staatusega.

Rahvastik

2011. aasta rahvaloenduse järgi elas Belgradis 1 659 440 inimest. Rahvusgrupid jagunesid järgnevalt:
serblased (1 505 448) 90,72%
mustlased	(27 325)	1,65%
montenegrolased	(9 902)	0,60%
jugoslaavlased	(8 061)	0,49%
horvaadid	(7 752)	0,47%
makedoonlased	(6 970)	0,42%
goraanid	(5 328)	0,33%
moslemid	(3 996)	0,25%
slovakid	(2 104)	0,13%
ungarlased	(1 810)	0,11%
sloveenid	(1 539)	0,10%
bulgaarlased (1 489) 0,09%
venelased	(1 301)	0,08%
rumeenlased (1 282) 0,08%
albaanlased (1 252) 0,08%
bosnialased (780) 0,05%
teised rahvused (8 598) 0,52%
kohalik identiteet	(1 289)	0,08%
teavitamata (38 971) 2,35%
teadmata	(23 728) 1,40%

Majandus
2009. aasta seisuga toodetakse 40% Serbia SKP-st Belgradis.

Vaata ka 

FK Partizan
Partizani staadion
Belgradi kindlus
Belgradi loomaaed

Viited

Välislingid 

 Belgradi koduleht

Serbia linnad
Pealinnad