joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Virgo Mihkelsoo

Virgo Mihkelsoo (sündinud 13. veebruaril 1941 Valgas) on Eesti tehnikateadlane ja tatrakasvatust edendav talunik.

1966. aastal lõpetas Mihkelsoo Leningradi Polütehnilise Instituudi ja 1971. aastal sai tehnikakandidaadi kraadi. 

1970–1973 töötas ta ENSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudis. 1974. aastast oli ta ENSV TA Füüsika Instituudi vanemteadur, 1982. aastast lasertehnikalaboratooriumi juhataja ning 1999. aastast Tartu Ülikooli laserbioloogia ja -meditsiini laboratooriumi juhataja.

Mihkelsoo on avaldanud teadustöid peamiselt teadusaparatuuri, sh lasersüsteemide loomise ja automatiseerimise alalt.

1993. aastast peab ta Viira talu sünnikohas Valgamaal. Koos abikaasaga on pühendunud tatrakasvatusele ja mesilaste pidamisele eelkõige tatramee saamiseks.

Tunnustus
1988 NSV Liidu ministrite nõukogu preemia.

Viited

Välislingid 
Virgo ja Ljudmilla Mihkelsoo
Virgo ja Ljudmilla Mihkelsoo tervendavad eestimaise tatraga ja meesaadustega ennast ja teisi, Maaleht, 10. mai 2016

Eesti tehnikateadlased
Sündinud 1941
Aare Laht

Aare Laht (sündinud 6. juunil 1948) on eesti keemik.

Ta on töötanud Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis teadurina. 

Aare Laht töötab Terviseametis keemialabori juhatajana.

Ta kirjutas alla 40 kirjale.

Tunnustused
2006 Riigivapi IV klassi teenetemärk

Viited

Eesti keemikud
Riigivapi IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1948
Priisle turg

Priisle turg oli turg Tallinnas Lasnamäe linnaosas.

Turg suleti 2014. aastal ning selle asemele ehitati Maxima hüpermarket.

Vaata ka
Tallinna turgude loend

Välislingid

Priisle turu läheduses kipuvad turumüüjate kaubikud süttima, EPL Online, 24. november 2011

Eesti turud
Lasnamäe linnaosa
Aivar Pilv

Aivar Pilv (sündinud 22. märtsil 1961) on eesti vandeadvokaat.

Elulugu 
Ta lõpetas 1979 Otepää Keskkooli ja 1984 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
 
Alates maist 1984 on ta advokatuuri liige. 1984–1990 oli ta Tallinna II Õigusnõuandla advokaat, 1991–1992 Vanalinna Advokaadibüroo advokaat. Veebruarist 1992 on ta vandeadvokaat.
 
Veebruaris 1993 asutas Advokaadibüroo Aivar Pilv, mis tegutseb siiani. Pilv oli aktsiaseltsi ainuomanik kuni 2004. aasta lõpuni. 2009. aasta suve seisuga kuulus talle 81% aktsiatest. Detsembris 2007 sõlmis Advokaadibüroo Aivar Pilv ühinemislepingu Advokaadibürooga Tark & Ko, kuid märtsis 2008 selgus ootamatult, et ühinemine jääb ära. Juunis 2008 sõlmis Advokaadibüroo Aivar Pilv ühinemislepingu bürooga Siigur, Kõrgesaar & Partnerid. Seekord viidi ühinemine lõpuni ja juba augustiks 2008.
 
Aivar Pilv on aastaid kuulunud Eesti Advokatuuri juhtorganeisse, olles sealhulgas märtsist 1994 märtsini 1995 Advokatuuri kvalifikatsioonikomisjoni liige, märtsist 1995 aprillini 2001 Advokatuuri juhatuse liige, sealt edasi kuni aprillini 2004 juhatuse aseesimees. Aprillis 2004 valiti Eesti Advokatuuri esimeheks ja märtsis 2007 uuesti veel ka teiseks ametiajaks, olles selles ametis kuni 4. märtsini 2010.
 
Pilv on alates 2002. aastast Eesti Advokatuuri esindajana Kohtute Haldamise Nõukoja liige.

Ta on esindanud näiteks Villu Reiljanit, Ines Karu, Elmar Seppa, Andrus Veerpalu, Andres Selli ja Toomas Tooli.

2013. aastal käivitas Aivar Pilv venekeelse portaali zakon24.ee, kust leiab Eesti ja Euroopa Liidu õigusakte puudutavad uudised, olulisemad kohtulahendid ning aktuaalsemate õiguslike probleemide analüüsid.

Isiklikku
Ta on abielus, poeg Marko on samuti advokaat.

Viited

Eesti advokaadid
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Sündinud 1961
Soojusvõrk

Soojusvõrk on torustik soojuskandja (hrl vee või veeauru) toimetamiseks soojusallikast (nt keskkatlamajast) tarbijani. 

Kommunaalsoojusvõrkudes kasutatakse soojuskandjana enamasti vett, tehnoloogilistes soojusvõrkudes mõnikord ka veeauru. 

Eristatakse kinniseid (sõltumatuid) ja lahtisi (sõltuvaid) soojusvõrke. Kinnises soojusvõrgus kogu soojuskandja (nt vesi) tagastatakse taassoojendamiseks soojusallikale. Lahtises soojusvõrgus tarbitakse soojuskandja kas osaliselt või täielikult.

Vaata ka
Küte
Keskküte
Soojussõlm
Soojusvarustus

Viited

Kasutatud kirjandus
EE8 8. köide, 1995.

Energeetika
Tehnorajatised
Tampereen Pyrintö (korvpall)

Tampereen Pyrintö on Soome korvpalliklubi, mis mängib Korisliigas. Kodumängud peetakse Pyrintö Pyynikin palloiluhallis. Heino Enden mänginud Pyrinnös.

Meeskond

Saavutused 
 Korisliiga võitja 2010,2011,2014
 hõbe 1958, 1980, 1981, 2001
 pronks 2009
 Soome Karika võitja 1969,2013
 hõbe 2000, 2009, 2011
 Baltic Basketball League
 neljas 2014

Välislingid 
 Tampereen Pyrintö korvpallimeeskond ametlik kodulehekülg
 Tampereen Pyrintö andmed Soome Korvpalliliidu kodulehel

Korvpalliklubid
Soome spordiklubid
Tampere
Autooksüdatsioon

Autooksüdatsioon on aine iseeneslik, enamasti tavalisel temperatuuril õhuhapniku toimel ahelreaktsioonina kulgev oksüdeerumine.

Autooksüdatsiooni mõjul nt roostetab raud, moodustuvad bensiinis ja õlis vaigud, rääsuvad rasvad. 

Autooksüdatsiooni takistatakse antioksüdeerijatega.

Viited

Kasutatud kirjandus
EE 1. köide, 1985.

Keemilised reaktsioonid
Harilik valvik

Harilik valvik (Leucobryum glaucum) on sammaltaim valviku perekonnast.

Hariliku valviku levila on Põhja-Ameerikast Jaapanini.

Harilik valvik kuulub Euroopa elupaikade direktiivi neljandasse lisasse, mis reguleerib Euroopas veel üsna laialt levinud liikide ülemäärast kasutust ja nende kasvukohtade kahjustamist.

2020. aastal teda valiti Eestis aasta samblaks.

Harilik valvik Eestis
Harilik valvik on ainus Eestis kasvav valvikuliik, seda võib leida peamiselt hajusalt Lääne-Eesti ja saarte metsades, sest ta eelistab niisket õhku.

Valvik kasvab heledate padjanditena, mille kõrgus võib ulatuda paarist sentimeetrist kuni meetrini ja ulatus ühest ruutsentimeetrist kuni 800 ruutsentimeetrini. Valvik kasvab aastas umbes ühe sentimeetri jagu.

Harilikku valvikut ohustavad metsatööd, aga ka mätaste lõhkujad. Valvik kuulub nii Eesti punase raamatu ohualdiste liikide nimistusse kui ka kaitsealuste liikide teise kategooriasse.

Viited

Välislingid

 

Lehtsammaltaimed
Eesti samblad
Soojuspaisumine

Soojuspaisumine on keha mõõtmete muutumine soojendamisel.  

Soojuspaisumise iseloomustamiseks kasutatakse enamasti isobaarilist ruumpaisumistegurit α. Ruumpaisumistegur võrdub keha ruumala V suhtelise muutusega, kui temperatuur T muutub jääval rõhul p ühe kraadi võrra. Tahkiste korral kasutatakse ka joonpaisumistegurit β.

Vaata ka 
Joonpaisumistegur
Ruumpaisumistegur

Viited

Kasutatud kirjandus
EE 8. köide, 1995.

Termodünaamika
Künnimees

Künnimees on kirjastus, mis on spetsialiseerunud emakeele õppekirjanduse väljaandmisele. Kirjastus on asutatud 1996. aastal ja selle juht on Martin Ehala.

Kirjastus on seadnud ülesandeks toetada emakeeleõpetuse uuenemist kaasaegsest metoodikast lähtuvate õpikute ja õppematerjalide kirjastamisega. Kirjastuse tegevus on tihedalt seotud Tartu Ülikooli emakeeledidaktikaalase uurimis- ja arendustööga: kirjastuse asutaja Martin Ehala on Tartu Ülikooli emakeele didaktika ja rakenduslingvistika professor.

Ilmunud teoste näiteid:
 Katrin Aava, Ülle Salumäe. Meedia ja mõjutamine (õpik). 2013.
 Martin Ehala. Identiteedimärgid. Ühtekuuluvuse anatoomia. 2018. (Raamatu autor pälvis 2018. aastal identiteediuuringute eest riikliku teaduspreemia.)

Välislingid
 Kirjastuse Künnimees sait

Eesti kirjastused
Aasta tegu

Aasta tegu on aunimetus, mille saajat valivad ja kuulutavad välja mitmed Eesti linnad, vallad, maakonnad, asutused ja teised.

Aasta tegu (Pärnu)
Aasta tegu (Rakvere)
Aasta tegu (Tartu)
Aasta tegu (Järva maakond)
Aasta tegu (Lääne-Viru maakond)
Aasta tegu (Rapla maakond)
Aasta tegu Eesti lennunduses

Vaata ka
Aasta keskkonnategu

Eesti aunimetused
Tartu aasta tegu

Tartu aasta tegu on aunimetus, mille Tartu linnavalitsus annab alates 1998. aastast igal aastal ühele Tartu jaoks olulisele sündmusele ja avaldab tänukirjaga tunnustust selle sündmusega seotud inimestele.

Linnavalitsus selgitab aunimetuse saaja välja koos ajalehega Postimees ja kõigi tartlaste abiga.

Aastast 2014 valib ajaleht Tartu Ekspress konkurenti parodeerides aasta tigu ehk aasta negatiivseimat sündmust või nähtust.

Aasta teod 
1998 – Vanemuise kontserdimaja
1999 – Jaani kiriku tornikiivri taastamine ning kirikukellad Peetrus ja Paulus
2000 – korvpallimeeskonna Tartu Ülikool-Delta Eesti meistritiitel ja karikavõit
2001 – Aura Keskuse avamine
2002 – Hugo Treffneri Gümnaasiumi renoveerimine
2003 – Turusilla ehitamine
2004 – tunnelkollektori Kesklinna-2 ehitamine
2005 – Jaani kiriku taastamine
2006 – hansalodja Jõmmu ehitamine
2007 – Athena konverentsi- ja kultuurikeskuse ning Volga restorani taastamine
2008 – Tartu Ülikooli Kliinikumi uued ravihooned
2009 – rahvusvahelise lennuliikluse taastamine Tartus
2010 – kopsu siirdamine Tartu Ülikooli Kliinikumis
2011 – Teaduskeskuse AHHAA avamine
2012 – Tartu raudteejaama ootesaali renoveerimine
2013 – Lääneringtee ja Idaringtee esimese etapi valmimine
2014 – Võidu silla renoveerimine
2015 – Ihaste sild ja Idaringtee teine ehitusala
2016 – Eesti Rahva Muuseumi uue hoone ehitamine
2017 – Kaarsilla renoveerimine
2018 – Tartu apell, Emajõe kett ja teiste kodanikualgatused, mis aitasid kaasa puidurafineerimistehase eriplaneeringu lõpetamisele
2019 – Tartu rattaringluse avamine
2020 – Autoralli maailmameistrivõistluste etapp Rally Estonia

Aasta teod 

2014 – bussijaama saaga
2015 – Madruse tänava nimeskandaal
2016 – parkimiskirve teravnemine
2017 – haridusministeeriumi hiilimine tagasi Tallinna
2018 – ülikõrge lasteaiatasu

Välislingid
Aasta tegu
Aasta tigu

Eesti aunimetused
Tartu auhinnad
William Murdoch

William McMaster Murdoch (28. veebruar 1873 – 15. aprill 1912) oli šoti päritolu I tüürimees laeval Titanic. 

Ta oli võeti tööle White Star Line-i poolt 1900. aastal ja temast sai kiirelt tüürimees. 

1903. aastal suutis ta hoiduda kokkupõrkest laevaga Arabic. 1912 a. aprillis sai temast I tüürimees laeval Titanic. Ta oli üks 1500 hukkunust õnnetuses.

Murdochist on saanud tuntud Šotimaa kangelane ning ta kodulinnas on mälestusmärk tema auks.

Kahes filmis Titanicu kohta võib näha teda tulistamas iseennast ja laeval olevaid inimesi. Paljude pääsenute sõnul see nii oligi, kuid Murdochi kolleegide sõnul läks ta laevaga põhja üritades avada päästepaati.

Välislink

Meremehed
Sündinud 1873
Surnud 1912
AMOS

AMOS (lühend inglise keelest Advanced Mortar System) on Soome Patria ja Rootsi Hägglundsi ühisprojektina välja töötatud soomustatud liikurmiinipilduja.

Arendus 

Patria töötas välja tagantlaetava 120 mm miinipilduja ning Hägglunds paigaldamiseks mõeldud torni. Tegu on uue põlvkonna miinipildujaga, mis on disainitud suure laskekiiruse saavutamiseks. Soome tellis 24 AMOS süsteemi Patria AMV kerele ning Rootsi 2 CV90 kerele.

Ülevaade 

AMOS on kaheraudne tagantlaetav miinipilduja, mida eristab tavapärastest miinipildujatest suurem tulejõud. Maksimaalne laskekiirus on 24 lasku minutis, mis saavutatakse tänu automaatsele laadimissüsteemile. Lisaks võimaldab süsteem sihtmärki tabada mitme miiniga samaaegselt (MRSI). Ideaaltingimustes saab sellega välja lasta kuni 14 miini ja enne oma asukohta vahetada kui need üheaegselt sihtmärki tabavad. Tavapärastest eestlaetavatest miinipildujatest eristab AMOS-t võimalus ka kuni 1500 m kaugusele otsetrajektooriga tulistada. Lisaks standardsele 120 mm miinidele on AMOS-ga võimalik lasta  ka täppisjuhitavaid miine nagu näiteks Saab Bofors Dynamics'i poolt välja töötatud Stryx, millel on 5 km suurune laskekaugus.

AMOS on varustatud ka elektrooniliste sihtmärgi tuvastamise ning laskmissüsteemidega. Seetõttu on sellele lühike reageerimisaeg. Tule avamiseks kulub ca 30 sekundit ja positsioonilt lahkumiseks alla 10 sekundi.

AMOS torni soomus suudab meeskonda kaitsta mürsukildude ja kergetulirelvade tule eest. Lisaks on sõidukid varustatud ka tuuma-, bioloogiliste- ning keemiarelvade vastase kaitsega.

Miinipilduja torni saab paigaldada erinevatele soomustransportööridele ja lahingumasinatele. Rootslased on teinud ka katsetusi nende paigaldamiseks laevadele.

Variandid 

NEMO on AMOS'e kergem versioon, millel on ainult üks raud kuid samad ballistilised andmed (laskekiirus ca 10 lasku minutis) ja laskemoon. Versiooni töötas välja Patria ning see on kasutusel praegu Soomes ning Sloveenias.

Välislingid 
 AMOS
 NEMO

Miinipildujasoomukid
Soome relvad
Rootsi relvad
Lucie Šafářová

Lucie Šafářová (sündinud 4. veebruaril 1987) on Tšehhi naistennisist.

Ta on karjääri jooksul võitnud üksikmängus 7 WTA ja 7 ITF-i turniiri.

14. septembril 2015 oli Lucie Šafářová WTA edetabelis 5. kohal, mis on ta senise karjääri kõrgeim koht.

2005. aasta Estoril Openi finaalis alistas ta hiinlanna Na Li.

Välislingid 
Ametlik koduleht
WTA infoleht

Tšehhi tennisistid
Sündinud 1987
Punane Täht (täpsustus)

Punane Täht võib tähendada:
Punane Täht oli pikka aega (1950–1988) Rakveres ilmunud ajaleht
Punane Täht oli aastail 1940–1941 ajalehe Sakala nimeks
Punane Täht oli trükikoda aastail 1940–1989; enne ja pärast seda kandis see trükikoda nime Vaba Maa
Belgradi Punane Täht on Serbia jalgpalliklubi

Vaata ka 
 Red Star Enterprises
 Krasnaja Zvezda
Rekuperatsioon

Rekuperatsioon (ld recuperatio 'uuesti saamine') on millegi korduv kasutamine. Sõna on kasutusel ka terminina.

Rekuperatsioon ehk rekuperatiivpidurdus on elektrienergia tagastamine mootorist toitevõrku.
Rekuperatsioon on tööstusheitmetes olevate kasulike ühendite (nt lahustite) eraldamine, et neid taaskasutada.
Rekuperatsioon on kuuma heitgaasi soojuse ärakasutamine (rekuperaatoris).
...

Vaata ka
Rekuperaator
Rekuperatiivahi
Rekuperatiivpidurdus

Kasutatud kirjandus
EE 8. köide, 1995
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.
Kalibreerimine

Kaliibrimine ehk kalibreerimine võib tähendada:

Kaliibrimine on tehnikas tootele täpsete mõõtmete andmine, täpsetele mõõtmetele vastavaks tegema. 
Kalibreerimine on seoste leidmine etaloni abil realiseeritud suuruse ja mõõtevahendi esitatud väärtuse vahel.
Kaliibrimine ehk taatlemine ehk taatlus on tehnikas kasutatav meetod mõõteriista kasutuskõlblikkuse kindlaks tegemiseks metroloogiaasutuses.
Kaliibrimine ehk tareerimine on mõõtevahendi näidu kontrollimine  ja reguleerimine.
Kaliibrimine on aianduses suuruse järgi (nt seemneid) jaotamine.

Vaata ka
Kaliiber
Kalibraator

Kasutatud kirjandus
EE 4. köide, 1989
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.
Mitmikmäng

Mitmikmäng (ingl. multi-player game) on arvutimäng, mida saavad arvutivõrgu abil samaaegselt koos mängida mitu inimest, kes võivad asuda erinevates geograafilistes punktides. 

Mäng toimub serveris. Serverisse saab ühenduda sisestades mängu IP-aadressi ja mõned serverid kasutavad toena Hamachi-t, Tunngle-t või muid tugisid. Kõikidel serveritel on oma erinev IP-aadress, samuti ka piiratud mängijate hulk. Kõik serverid ei ole kõikidele avatud, mõned on privaatserverid (ingl. Private Server), kuhu saavad siseneda ainult nt omanike sõbrad, või need kes ta ise valib. Need serverid on kas siis kindla koodiga või siis serveri administraator eemaldab mängija serverist.

Videomängud
Kiira Aaviksoo

Kiira Aaviksoo (neiuna Kiira Ulanova; 10. detsember 1955 Tartu – 15. oktoober 2011) oli Eesti geograaf.

Elulugu 
Aaviksoo lõpetas aastal 1974 Tartu 5. Keskkooli ja aastal 1979 Tartu Ülikooli füüsilise geograafia erialal. 1993. aastal sai ta filosoofiadoktori kraadi, kaitstes Viktor Masingu juhendamisel väitekirja "Application of Markov Models in Investigation of Vegetation and Land Use Dynamics in Estonian Mire Landscapes". Hiljem täiendas ta end Stockholmis ja Põhja-Carolinas.

1995. aastani töötas ta Tartu Ülikooli geograafia instituudis teadurina, 1996. aastast Keskkonnaministeeriumi info- ja tehnokeskuse kaugseire peaspetsialistina.

Aaviksoo uuris taimekoosluste ja maakattetüüpide arengut, kasutades selleks aerofotomeetodeid ning interpreteerides satelliidifotode aegridu. Muuhulgas arendas ta soode kaugseiret ja osales Eesti CORINE-i maakattekaardi koostamises. Ta avaldas üle 30 teadustrükise, sh artiklid ajakirjades Landscape Ecology ja Landscape and Urban Planning.

Isiklikku  
Kiira Aaviksoo oli abielus Jaak Aaviksooga, neil oli kaks last. Ta suri pikaajalise raske haiguse tagajärjel.

Kirjutisi
 "Simulating vegetation dynamics and land use in a mire landscape using a Markov model" Landscape and Urban Planning, 31/1995
 (koos Heidi Kadariku ja Viktor Masinguga) "Kaug- ja lähivõtteid 30 Eesti soost" (1997)
 (koos Andrus Meineriga) "Using GIS and remote sensing in land cover monitoring" International Archives of Photogrammetry and Remote Sensing, 1998

Viited

Kirjandus

Välislingid
 Ülo Mander "IN MEMORIAM Kiira Aaviksoo" Universitas Tartuensis, 4. november 2011
 "Paar: Kiira ja Jaak Aaviksoo" Naiste Maailm, 09.03.2002

Eesti geograafid
Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1955
Surnud 2011
Laba

Laba on mitmetähenduslik sõna.

Laba on tööriista, eseme vm lai ja lame osa. 
Lehelaba
Laba on lai lame, mõnikord tiivakujuline tööorgan või selle osa seadmetel (nt turbiinil) ja masinatel. 
Labamasin
Jala- või käelaba (mõlemat võidakse nimetada ka lihtsalt labaks); neid kattev suka, jalatsi või kinda osa. 
Laba on metsanduses kirve vm terariistaga tekitatud tüvevigastus.
Laba jõgi on jõgi Põhja-Kaukaasias.

Kasutatud kirjandus
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  
1981. Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus. 656 lk
Silvia Noodla

Silvia Noodla (aastani 1973 Silvia Pung, 1973–1986 Silvia Entsik; sündinud 21. augustil 1949 Tartus) on Eesti arstiteadlane, kardioloog. 

Noodla on Aarne Punga tütar. Muusikateadlane Andres Pung oli tema vend. 

Lõpetas 1967 Tartu 5. Keskkooli, 1973 TÜ arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1988, Kaunase Meditsiiniinstituut), väitekiri "Изучение адгезиновых своиств клеток гранулоцитарно-моноцитарного ряда у больных инфарктом миокарда". 

Oli 1978–1989 TÜ ÜMPI vaneminsener ja nooremteadur, 1989–1992 teadur ja vanemteadur, 1992–1995 TÜ kardioloogiakliiniku vanemteadur, 1995–1997 assistent, 1998–2000 vanemassistent, 2001. aastast TÜK kardioloogiakliiniku vanemassistent. 

Uurimisvaldkonnad: immunoloogia; kardioloogia (südame isheemiatõbi, kardiomüopaatiad).

Teoseid
 Fagotsüüdid ja aterogenees. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1988) 2
 Использование теста крилипания и распластывания фaгоцитов в выявлении характера их ответа на миокардиальный антиген у больных ишемической болезнью сердца и миокардитов (kaasautor M. Uusküla). // Иммунология (1989) 5;
 Fagotsüütide funktsionaalse seisundi tähtsus müokardi infektsioosse kahjustuse korral (kaasautor K. Saks). // Eesti Arst (1990) 4
 Mittereumaatilise müokardiidi mõningaid raviprobleeme. // Eesti Arst (1999) 1
 Metabolic Syndrome or Syndrome X. // Proceedings of the Department of Cardiology. Tartu University Clinics (2000)
 Kroonilise koronaarpuudulikkusega haige ambulatoorne käsitlus. // Eesti Arst (2001) 6

Viited

Kirjandus
 Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 114
 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Eesti arstiteadlased
Eesti kardioloogid
Tartu Ülikooli arstiteaduskonna vilistlased
Sündinud 1949
Kaja Noodla

Kaja Noodla (aastani 1936 Hilda Helene Negfeld, kuni 9. märtsini 1944 Hilda-Helene Noodla; 11. jaanuar 1915 (vkj 29. detsember 1914) Väinjärve vald, Järvamaa – 1. mai 2009 Tartu) oli eesti raamatuteadlane.

Noodla oli renditalupidaja tütar.

Lõpetas 1933 Tallinna Linna 1. Tütarlastegümnaasiumi, 1941 Tartu ülikooli filosoofiateaduskonna klassikalise filoloogia ja bibliograafia erialal. EYS Veljesto liige. 

Oli 1939–42 gümnaasiumiõpetaja, 1941–1945 Eesti Kirjandusmuuseumi ja Õpetatud Eesti Seltsi raamatukoguhoidja, 1944–1949 Tartu Riikliku Ülikooli bibliograafiakateedri assistent, 1949–1951 TRÜ Teadusliku Raamatukogu direktori kohusetäitja, 1951–1963 osakonnajuhataja, 1963–1965 teadusala asedirektor, 1965–1971 TRÜ Teadusliku Raamatukogu käsikirjade ja haruldaste raamatute osakonna juhataja. Pidanud õppeülesande täitjana Tartu ülikoolis loenguid raamatu, raamatukogude ja bibliograafia ajaloost.

Uurinud isiklike raamatukogude ajalugu, eesti raamatu lugejaid, Tartu Ülikooli raamatukogu ajalugu ja tsensuuri. "Eesti nõukogude entsüklopeedia" kaasautor. Bbliograafiaväljaannete toimetaja, kirjastuse Valgus ladina keele (õpiku ja sõnaraamatu) eritoimetaja. Umbes 30 teadustrükist, 70 aimeartiklit.

Ta oli Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu auliige

Tunnustus
2002 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

Teoseid
 TRÜ Teadusliku Raamatukogu käsikirjad ja fotod: teatmik. Tartu, 1970
 Carolus Morgenstern dixit (koostaja). Tartu, 1970
 Elseviiridest Tartu ja Tallinna raamatukogudes. // Keel ja Kirjandus (1973) 3
 Tartu Ülikooli Raamatukogu 1918–1940 (koostaja). Tartu, 1990
 Bibliotheken in Estland. // Handbuch deutscher historischer Buchbestände in Europa. Hildesheim, 1997–2001
 Friedrich Puksoo ja bibliofiilia. // Raamat on … Tallinn, 2002

Viited

Kirjandus
 Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu, 1987, 502; II, 114
 Suurväli, M. Kaja Noodla: kirjanduse nimestik 1950–1984. Tartu, 1985.
 

Eesti klassikalised filoloogid
Tartu Ülikooli õppejõud
Tartu Ülikooli Raamatukogu koosseis
Õpetatud Eesti Seltsi liikmed
Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna vilistlased
EYS Veljesto liikmed
Valgetähe medaliklassi teenetemärgi kavalerid
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1915
Surnud 2009
Urmas Nagel

Urmas Nagel (sündinud 6. septembril 1960) on eesti vaimulik (2007–2015 EELK Võru praost) ja laulja.

Ta lõpetas aastal 1978 Tartu 1. Keskkooli ja õppis aastatel 1978–1982 Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu. 

Nagel on töötanud Tartu Riikliku Ülikooli raamatukogus. 
Ta on lõpetanud Usuteaduse Instituudi. Ta ordineeriti 4. mail 1992 diakoniks ja 7. aprillil 1993 aseõpetajaks, 22. veebruaril 2000 anti talle õpetaja õigused.

Ta oli aastatel 1992–1993 Käina Martini koguduse diakon. Aastatel 1992–2000 oli ta Käina ja Emmaste koguduse õpetaja. Aastal 2000 sai ta Räpina Miikaeli koguduse õpetajaks, lisaks hooldab ta Mehikoorma kogudust; ta oli aastal 2007 Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse hooldajaõpetaja ja aastatel 2007–2008 Rõuge Maarja koguduse hooldajaõpetaja. 

Aastatel 2002–2007 oli ta Võru praostkonna abipraost, 2007–2015 oli Nagel Võru praost .

Ta on loonud luulet ja laule ning ta on folkmuusik.

Tunnustus
 2020 – EELK Kuldrist

Viited

Kirjandus
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Eestis teenivad vaimulikud seisuga 1. juuli 2013. EELK Konsistoorium. Tallinn 2013

Välislingid
"Selle süükoormaga olen elanud 25 aastat" Eesti Ekspress, 15. jaanuar 2010
"Urmas Nagel: eks ma elan selle taagaga" LõunaLeht, 4. veebruar 2010
Võru praost Urmas Nagel: „Homod võiks kirikult ise abi otsida.”, Võrumaa Teataja, 8. detsember 2011

Emmaste Immanueli koguduse vaimulikud
Mehikoorma koguduse vaimulikud
Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse vaimulikud
Võru praostid
Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Usuteaduse Instituudi vilistlased
Sündinud 1960
Karl Ludwig Maibach

Karl Ludwig Maibach (2. oktoober 1833 Vanamõisa Haljala kihelkond – 26. jaanuar 1889 Simpferopol) oli eesti maalikunstnik.

Karl Ludwig Maibach õppis Rakvere kreiskoolis ja aastatel 1853–1859 Peterburi Kunstide Akadeemias, kus teda premeeriti 1858. aastal akvarelli eest, mis kujutas Tallinna Niguliste kiriku sisevaadet, väikese hõbeaurahaga. Matkas 1865 Saksamaal, Itaalias ja Šveitsis, kus õppis Genfis Alexandre Calame'i ja François Diday juures.

Johannes Koleri eestkostmisel hakkas ta alates 1866. aastast saama iga-aastast rahalist toetust suurvürstinna Helene Pavlovna käest.

Töötas Münchenis, kust sooritas reise Egiptusse ja Süüriasse. 1874. aastal pöördus tagasi Peterburi, kus ta 1876. aastal sai Peterburi Kunstide Akadeemiast maastikumaali kunstniku nimetuse. Alates 1875. aastast võttis Peterburis osa akadeemilistest näitustest. Maibach suri Simferopolis jaanuaris 1889, kus viibis Krimmis oma sõbra Johann Köleri ülesandel.

Maibachi töid ei ole palju säilinud. Säilinud on mõned Eesti maastikud Eesti Rahva Muuseumis ja varasemast loomeperioodist pärit õlimaal "Rukkilõikajad", mis asub Eesti Kunstimuuseumis.

Viited

Välislingid 
 Karl Ludwig Maibachi tööd Eesti Kunstimuuseumis

Eesti kunstnikud
Sündinud 1833
Surnud 1886
Brighton Rock

"Rock" on kõva karamellkomm. Muu hulga toodetakse seda ka Inglismaal Brightonis. Selle järgi on oma nime saanud:
"Brightoni karamell" (originaalpealkirjaga "Brighton Rock"), 1938. aastal ilmunud Graham Greene'i romaan. Selle järgi on tehtud ka kaks filmi:
"Brighton Rock" aastast 1947
"Brighton Rock" aastast 2010
"Brighton Rock", ansambli Queen lugu plaadilt "Sheer Heart Attack"
"Brighton Rock", John Barry ja Don Blacki muusikal
Brighton Rock, Kanada glam metal´it esitav ansambel
SU-85

SU-85 oli Nõukogude Liidus 1943. aastal loodud Punaarmee kasutuses olnud liikursuurtükk. See oli mõeldud tankihävitajaks ja ehitatud T-34 kerele.
Mudeli tähis "SU" tuleneb venekeelsest nimetusest "Samohodnaja Ustanovka" (vene keeles: самоходная установка) ehk liikursuurtükk.
Kokku toodeti 2329 masinat ajavahemikus august 1943 kuni oktoober 1944.

Tehnilised andmed 
Kaal kuni 32.4 t. Neljakäiguline V2 480-hobujõuline diiselmootor. Soomus kuni 45 mm. Relvastuses oli kahur 76 mm S-54S või 85 mm D-5T. Christe vedrustusel, maksimumkiirus 55 km/h.

Välislingid 

Tankitõrjesoomukid
Nõukogude Liidu relvad
KV-1

KV-1 oli Punaarmee rasketank, mida kasutati Talvesõjas ja Teises maailmasõjas.

Tankiseeria KV sai nime Nõukogude kaitsekomissari ja poliitiku Kliment Vorošilovi järgi. 1938. aastal planeeritud ja 1939. aastal esimest korda Mannerheimi liinil kasutatud tanki toodeti massiliselt aastatel 1940–1942. Hiljem vahetati KV-1 tankiseeria KV-2 vastu välja. Teenistuse alguses oli KV soomus paksem kui Saksa tankidel ning osutus tugevaks kaitseks nende 3,7 cm kahurite vastu.

Kasutus
KV-1 sai esimesed lahinguristsed Talvesõjas. Hiljem suurendati KV-1 torni, et paigutada ära suur 152 mm haubits, mida hakati nimetama KV-2-ks. Muudatus tehti Punaarmee raskuste tõttu punkrite hävitamisel, milleks KV-1 kahur oli liiga väike.

Tehnilised andmed
450-hobujõuline M-17T mootor. Kere oli soomusega kuni 75 mm ja tornisoomusega kuni 95 mm. Tanki mass oli 47,8 tonni. Relvastusse kuulus 76 mm ZIS-5 kahur ja 3 kuulipildujat DT.

Kirjandus
Zaloga, Steven J. and James Grandsen (1984). Soviet Tanks and Combat Vehicles of World War Two. London: Arms and Armour Press. ISBN 0-85368-606-8

Nõukogude Liidu tankid
Rasketankid
Vincenzo Consolo

Vincenzo Consolo [vintš'entso kons'oolo] (18. veebruar 1933 Sant'Agata di Militello – 21. jaanuar 2012 Milano) oli Sitsiilia päritolu itaalia kirjanik.

Consolot on peetud üheks suuremaks tänapäeva itaalia romaanikirjanikuks, ehkki tema teosed ei kvalifitseeru päris romaanideks, vaid on pigem luulesugemetega proosajutustused.

Consolo sündis Sitsiilias Messina provintsis Sant'Agata di Militellos. Ta õppis Milano Katoliiklikus Ülikoolis (Università Cattolica del Sacro Cuore) õigusteadust, ent lõpetas tööga õigusfilosoofiast Messina Ülikooli. Pärast ülikooliõpinguid naasis ta Sitsiiliasse, kus õpetas põllumajanduskoolides.

1963. aastal ilmus Consolo debüütromaan "La ferita dell'aprile" ("Aprilli haav"), mis käsitles elu Sitsiilia maakohas esimestel Teise maailmasõja järgseil aastail.

1968. aastal kolis ta Milanosse, kus elas ja töötas surmani, viibides vahepeal pikalt ka oma kodusaarel.

Consolo kirjanduslik läbimurre saabus 1976. aastal, kui ilmus romaan "Il sorriso dell'ignoto marinaio" ("Tundmatu meremehe naeratus"). Teose teemaks on sündmused, mis toimusid Sitsiilia põhjaosas perioodil, mil toimus üleminek Mõlema Sitsiilia kuningriigist Itaalia kuningriigiks, ning mis kulmineerusid verise Alcara Li Fusi talupogade ülestõusuga 1860. aasta mais.

Consolo suri Milanos 78-aastaselt pärast pikka haigust.

Viited

Itaalia kirjanikud
Sündinud 1933
Surnud 2012
KV-2

KV-2 oli NSV Liidu Punaarmee Teises maailmasõjas kasutusel olnud rasketank. 

KV-2 oli ehitatud KV-1 kerele, kuid kandis suuremat suurtükitorni, milles paiknes 152 mm M-10 haubits. KV-seeria tankid olid rasketankid ja võrreldes tankiga T-34, mis oli keskmine tank, olid KV-1 ja KV-2 kallimad toota. Lõpuks eelistati tanki T-34 mitmekülgsuse, ehituse lihtsuse ja odavuse tõttu.

Kui tankide tootmine viidi Uurali mägedesse, lõpetati KV-2 tootmine. Kuigi paberil oli tank muljetavaldav, oli KV-2 mõeldud aeglaseks punkrihävitajaks. Ka oli selle tohutu torn mittetasasel pinnal raskesti keeratav.

Tehnilised andmed
450-hobujõuline M-17T mootor. Keresoomusega kuni 101 mm ja tornisoomusega kuni 95 mm kaalus tank 53,1 tonni. Tippkiirus kuni 25,6 km/h. Relvastus 3 DT-kuulipildujat ja 152 mm M-10 haubits.

Kasutus
Haubits võimaldas tankil hävitada punkreid, kuid oma kõrge profiili tõttu oli see kergesti tabatav märklaud. Kuna kasutati haubitsat, ei olnud KV-2-st vastase tankide vastu kuigi palju kasu.

Viited

Zaloga, Steven J. and James Grandsen (1984). Soviet Tanks and Combat Vehicles of World War Two. London: Arms and Armour Press. ISBN 0-85368-606-8
 Zaloga, Steven J., Jim Kinnear, and Peter Sarson (1995). KV-1 & 2 Heavy Tanks 1939–1945. Oxford: Osprey Publishing. ISBN 1-85532-496-2

Nõukogude Liidu tankid
Rasketankid
Olaf-Mihkel Klaassen

Olaf-Mihkel Klaassen (25. veebruar 1929 – 31. jaanuar 2012) oli eesti ajaloolane.

Ta lõpetas 1947. aastal Viljandi 2. Keskkooli ja õppis 1947–1952 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas, 1960 lõpetas ajaloo-keeleteaduskonna. 1970. aastal sai ta ajalooteaduste kandidaadi kraadi tööga "Борьба за единство антиимпериалистических сил Индонезии в 1945–1956 гг.", 1992. aastal ajaloodoktori kraadi tööga "Eesti Vabariigi konsulaarpoliitika Aasias ja Aafrikas 1918–1940".

Ta töötas 1952–1958 Tartu 1. keskkoolis ja 1958–1966 Tartu 2. eriinternaatkoolis (endine pimedate kool) ajalooõpetajana.

Alates 1966. aastast oli Klaassen Tartu Riikliku Ülikooli õppejõud, aastast 1994 Idamaade ajaloo erakorraline professor.

Teoseid
""Kevade" tee ekraanile". Tallinn: Eesti Raamat, 1977 
"Aasia ja Aafrika 1900–1918 ning kontaktid Eestiga". Tartu: Tartu Ülikool, 1992
"Eesti Vabariigi konsulaarpoliitika Aasias ja Aafrikas 1918–1940". Tartu: Tartu Ülikool, 1992
"Aasia ja Aafrika 16.–19. sajandil ning kontaktid Eestiga". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1994
"Hüvasti, Insulinde!: Andres Saali elu Indoneesias". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1996
"Keiserlik Tartu Ülikool (1802–1918) ja Orient Eesti-Oriendi kultuurisuhete üldisel taustal". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2002 (koos Martin Hallikuga)
"Taaveti tähest Talibani langemiseni: konfliktid ja arengud Lähis- ja Kesk-Idas pärast Teist maailmasõda". Tallinn: Argo, 2004 (koos Martin Hallikuga)
"Jaapan läbi aegade: lühike valiktemaatiline ülevaade Jaapani ajaloost". Tallinn: Argo, 2008

Tunnustus
2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk

Isiklikku
Tema isa oli jurist ja riigikohtunik Mihkel Klaassen.

Viited

Eesti ajaloolased
Viljandi Maagümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna dekaanid
Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna professorid
Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpetajad
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Pauluse kalmistule maetud
Sündinud 1929
Surnud 2012
M46 Patton

M46 Patton on Ameerika Ühendriikide keskmine lahingutank. Tank sai nime kindral George S. Pattoni järgi, kes oli USA kolmanda armee komandör. M46 on ümber ehitatud M26 Pershing ja üks külma sõja liitlaste põhitanke. Tanki toodeti 1950. aastate keskpaigast kuni 1950. aastate lõpuni. Esimene Patton valmis aga 30. juulil 1948.  Ainus sõda, kus M46 osales, oli Korea sõda. Nagu tema eelkäijat M26 Persingit, piinasid ka M46 mehaanikaprobleemid; lisaks polnud tanki mootor ikkagi piisavalt võimas. 1950. aastatel laenati väike arv M46-tanke liitlasvägedele treeninguks Euroopasse: Belgiasse, Prantsusmaale ja Itaaliasse.

Viited
 "JED The Military Equipment Directory"
 [Donald W Boose Jr. "US Army Forces in the Korean War 1950-53" ISBN 1-84176-621-6 pp.52,75-86]
 Hunnicutt, R. P. "Patton: A History of the American Main Battle Tank." 1984. Presidio Press. ISBN 0-89141-230-1
Ameerika Ühendriikide tankid
Rasketankid
M18 Hellcat

M18 Hellcat on USA-s toodetud tankihävitaja, mis oli kasutuses Teises maailmasõjas.  

Nimi Hellcat tulenes sellest, et tootja Buick oli ehitanud sõja aja kõige kiirema roomikmasina ja sümboliseeris seda vastava nimega. M18 üliõhuke soomus tasakaalustati tanki kiirusega ning vastased ei jõudnud tihti oma torni piisavalt kiiresti keerata, et tanki tabada.

Tootmine
Tanki disain tulenes tellimuses toota kiire kergetank kasutades Christie vedrustust, Continental R-975 mootori ja 37 mm relva. Põhja-Aafrika kampaania näitas aga, et 37 mm suurtükk oli liiga väike ja see asendati 75 mm suurtükiga, hiljem 76 mm süürtükiga. Vahetati ka vedrustust. Tekkinud disaini hakati masstootma 1943 ja tootmine jätkus kuni 1957. Erinevalt M10-st oli M18 disainitud algusest peale kergetankina.

Viited 
76mm Gun Motor Carriage M18 (with photos) - AFV Database
Armored Utility Vehicle M39 - AFV Database
M18 Tank Destroyer, Hellcat - WWII Vehicles (photos and video)
"WWII tank to join in parade" - Daily Herald (Utah), 3 July 2008
M18Hellcat.com, a website dedicated to the history and preservation of the M18 Hellcat

Tankitõrjesoomukid
M10 Wolverine

M10 Wolverine oli USA toodetud tankihävitaja Teises maailmasõjas. Tank oli ehitatud M4 Shermani kerele ja oli arvuliselt kõige rohkem toodetud ameerika tankihävitaja. Kokku toodeti 5000 M10 ja 1700 M10A1. Tank sai nime Suurbritannia sõduritelt, kuid ameeriklased kutsusid tanki TD-ks mis on inglise keeles tankihävitaja lühend.

Areng
USA poliitika tankisõjas oli kasutada ainult tankihävitajaid ja mitte tanke vastase soomusväe vastu. Tankihävitajate roll oli kiiresti reageerida vastase välksõja taktikale. See tekitas nõudmise kiire ja hea soomusega tankihävitaja järgi.

Tootmine
Erinevalt tavalistest tankihävitajatest, millel on suurtükk tanki kere sees, oli M10 pealtpoolt avatud, kaldus soomusega torniga, mis kandis 3-tollist suurtükki. Lisaks tõsteti M4A2 kere esisoomuse kaldenurka, andes tankihävitajale parema esisoomuse ja suurema mürsupõrkamisvõimaluse. Tootmistehas oli General Motors Fisher Tank arsenal Michiganis, kus toodeti 4993 M10, ja Ford Motors, kus toodeti 1028. Kui algul oli M10-l kasutuses 76 mm suurtükk, siis hiljem vahetati see välja 90 mm suurtüki vastu, kuna vastaste uute Tiigrite ja Pantrite soomused olid tugevamad kui eelmistel tankidel. M79 mürsk võis läbida kolm tolli soomust 1000 jala kauguselt 30-kraadise nurga alt.

Lahingtegevus
Kuna M10 oli pealt lahtise torniga, siis tegi see masina haavatavaks suurtükkide ja jalaväe poolt. Eriti haavatavaks muutus see lähivõitluses, nagu näiteks metsas. Teine nõrkus oli torni keeramise aeglane kiirus. Torni keerati käsitsi, mis muutis selle tegevuse väga vaevaliseks ja tulemuse aeglaseks. 360 kraadi pööramiseks kulus keskmiselt kaks minutit.

Tankitõrjesoomukid
2012. aasta Indoneesia maavärin

2012. aasta Indoneesia maavärin oli 11. aprillil 2012 Indoneesia Acehi provintsi lähedal India ookeanis toimunud maavärin tugevusega 8,6 palli Richteri skaalal. 

See oli tugevuselt 11. maavärin alates 1900. aastast.

Maavärina epitsenter asus 434 kilomeetrit provintsi pealinnast Banda Acehist edelas. Maavärin kestis umbes 3 minutit. Võimud andsid alguses tsunamihoiatuse, kuid see tühistati hiljem. Erinevates piirkondades teatati siiski kuni 1 meetri kõrgustest tsunamilainetest.

Suurim järeltõuge oli 8,2 palli Richteri skaalal.

Indoneesia maavärinad
2012
Ladina kvartal (Tallinn)

Ladina kvartal on piirkond Tallinna vanalinnas.

Ladina kvartal asub Katariina ja Bremeni käigu ning Vene ja Müürivahe tänava vahelisel alal ja sellest peaaegu poole võtavad enda alla endised dominiiklaste kloostri valdused. See kvartal on olnud ajalooliselt vaimsuse, kultuuri ja hariduse keskuseks ja seda on nimetatud ka üheks vanalinna esinduskvartaliks.

1990. aastatel hakkas piirkonnas Vanalinna Hariduskolleegiumi juhtimisel tööle Vanalinna muusikamaja, Kunstimaja, lasteaed Aiake, Vanalinna kool, gümnaasium ja muusikakool.

1996. aastal käivitas mittetulunduslik kultuurifond Hereditas koos Vanalinna Hariduskolleegiumi ja UNESCO Eesti Rahvusliku Komisjoniga projekti Ladina Kvartal, mille eesmärk on taastada kunagine kultuuri- ja hariduskeskus ning tõsta Tallinna vanalinna esile kui arhitektuurilist vaatamisväärsust. 1999. aastal allkirjastati festivali Trialogos avamisel Ladina kvartali väljaarendamise eesmärgil ühishuvide protokoll, mille osapoolteks olid linna, riigi ja kolmanda sektori esindajad.

Ladina kvartali patroon on peaingel Miikael.

Ladina kvartalis asuvad muu hulgas Katariina Gild, Tallinna linnamuuseum, Kloostri Ait ja restoran Controvento.

Viited

Tallinna vanalinn
Magasini tänav (Tartu)

Magasini tänav (saksa keeles Magazinstraße, varem Speicherstraße) on tänav Tartu Kesklinnas.

Tänav ühendab Munga tänavat Laia tänavaga, olles paralleelne Rüütli tänavaga ning 170 meetrit pikk.

Selle tänava ääres asub Tartu Uspenski kirik ning Genialistide klubi.

Magasini tänaval on elanud Tartu linnapea Aleksander Tõnisson.

Tartu tänavad
Kesklinn (Tartu)
Piiramatu siirdega filter

Piiramatu siirdega filter (Infinite impulse response filter, IIR-filter) on signaalitöötluses kasutatav rekursiivne filter, mille impulsstunnusjoone funktsioon on nullist erinev piiramatu aja jooksul. 
Lihtsaim piiramatu siirdega analoogfilter koosneb ühest takistist, mis toidab kondensaatorit (RC-filter). 

Signaalide digitaaltöötluse puhul kasutatakse filtri väljundsignaali tagasisidet filtri sisendisse läbi hilistuslülide ja võimendustegurite.

Plokkskeemi kirjeldus 

Plokk  on ühikuline hilistus (unit delay).  
Filtri võimendustegurid ja tagasisideahelate arv sõltub teostusest.

Kasutusalad 
Filtrit kasutatakse helitehnikas, mõõtetehnikas (nt digitaalsed elektriarvestid), sidetehnikas, automaatikas, robootikas jm.

Vaata ka 
 Lõpliku siirdega filter

Viited 

Elektroonika
Lõpliku siirdega filter

Lõpliku siirdega filter (finite impulse response filter, FIR-filter) on signaalitöötluses kasutatav filter, mille väljundsignaal on arvutatav konvolutsioonina sisendsignaalist ja diskreetsest impulsskajast. FIR-filtri väljundsingaal sõltub piiratud aja eelnenud sisendsignaalide väärtustest (N-järku filtri korral arvestatakse N eelmist sisendsignaali).

Kasutusalad 
Filtreid kasutatakse helitehnikas, mõõtetehnikas (nt digitaalsed elektriarvestid), sidetehnikas, automaatikas, robootikas jm.

Vaata ka
 Piiramatu siirdega filter

Viited 

Elektroonika
Light Years

"Light Years" on Austraalia laulja Kylie Minogue'i seitsmes stuudioalbum. Muu hulgas "Spinning Around" tõusis Suurbritannia edetabelis esikohale ja ka singlid "On a Night Like This", "Please Stay", "Kids" (duett Robbie Williamsiga) ja "Your Disco Needs You" said Euroopas hittideks.

Lugude nimekiri 
 "Spinning Around" – 3:27
 "On a Night Like This" – 3:33
 "So Now Goodbye" – 3:37
 "Disco Down" – 3:54
 "Loveboat" – 4:10
 "Koocachoo" – 4:00
 "Your Disco Needs You" – 3:33
 "Please Stay" – 4:08
 "Bittersweet Goodbye" – 3:42
 "Butterfly" – 4:08
 "Under the Influence of Love" – 3:24
 "I'm So High" – 3:32
 "Kids" (feat. Robbie Williams) – 4:20
 "Light Years" – 4:48

Välislingid
 Kylie Minogue'i ametlik kodulehekülg

2000. aasta albumid
Kylie Minogue'i albumid
Stuttgardi ringkond

Stuttgardi ringkond on ringkond (2. järgu haldusüksus) Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal. Asub liidumaa kirdeosas ning piirneb põhjas ja idas Baieriga.

Ringkonnas on 3 piirkonda, kus on 2 kreisivaba linna ja 11 kreisi:

Stuttgardi piirkond 
 Stuttgart
 Böblingeni kreis 
 Eslingeni kreis 
 Göppingeni kreis 
 Ludwigsburgi kreis 
 Rems-Murri kreis 
Heilbronn-Frankeni piirkond 
 Heilbronn
 Heilbronni kreis 
 Hohenlohe kreis 
 Main-Tauberi kreis
 Schwäbisch Halli kreis
Ostwürttembergi piirkond
 Heidenheimi kreis 
 Ostalbkreis 

Kreisides on 343 valda ja linna.

Välislingid 

http://www.rp.baden-wuerttemberg.de/

Baden-Württemberg
Saksamaa ringkonnad
Püünis

Püünis on jahiulukite, röövloomade ja kahjurite püüdmiseks kasutatav riist või rajatav tõke.

Püünise liike on palju. Kasutatavamaid püünise liike on lõks, millel on palju alaliike (kastlõks, langlõks, karulõks jne). Peale lõksude kasutatakse ka aedpüüniseid (nt metssigade püügil), silmuseid (lindude, jäneseliste ja kiskjaliste püügil), püünisraudu röövloomade tabamiseks.

Vaata ka
Auk
Hundiõng
Kalapüünis
Lõkspüünis
Püünisleht
Püünispuu
Püünisvöö

Viited

Kasutatud kirjandus
EE 7. köide, 1994.

Jahipidamisvahendid

en:Animal trap
Putukapiste

Putukapiste on verd imevate putukate (kirbu, lutika, täi, parmu, sääse) torge, mesilaste ja herilaste nõelamine või sipelgahammustus, mille tagajärjel võib tekkida enamasti ajutine vaevus (valu, naha punetus, paistetus).

Mõned putukad võivad levitada ka laibamürke ja nakkushaiguste tekitajaid, nt hallasääsk malaariaplasmoodiumi, kirp katkupisikut ja täi tüüfusepisikut.

Vaata ka
Inimesi ründavad lülijalgsed
Loomarünnak
Nõelamine

Viited

Kasutatud kirjandus
EE 7. köide, 1994.
August Wilhelm Schlegel

August Wilhelm (hiljem von) Schlegel (8. september 1767 Hannover – 12. mai 1845 Bonn) oli saksa kirjandusteadlane, tõlkija, kirjanik, indoloog ja filosoof.

Koos vend Friedrich Schlegeliga peetakse teda Jena vararomantikute ringi kuuluvaks kirjanikuks ja saksa romantismile alusepanijaks.

Ta tõlkis saksa keelde William Shakespeare teoseid. Samuti tõlkis ta saksa keelde Bhagavadgītā, mis on üks hinduismi pühadest tekstidest.

Koos oma vennaga asutas ta 1798. aastal kirjandusajakirja Athenaeum.

Pere
Tema vend oli luuletaja ja filosoof Friedrich Schlegel (1772–1829).

Saksa kirjanikud
Kirjandusteadlased
Tõlkijad
Orientalistid
Saksa filosoofid
Sündinud 1767
Surnud 1845
Martin Hallik

Martin Hallik (sündinud 5. septembril 1975 Pärnus) on eesti ajaloolane, haridusjuht ja raamatukogutegelane.

Haridus
Hallik lõpetas 1993. aastal Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi hõbemedaliga ning 1997. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal (cum laude). 1999. aastal kaitses ta ajaloo erialal magistrikraadi (cum laude) tööga "Poliitilise koostöö probleeme Kagu-Aasias 1945–1976" ning 2001. aastal doktorikraadi tööga "Tartu Ülikooli õppejõudude ja kasvandike osast humanitaarorientalistikas (1802–1940)".

Töökäik

1995–1996 oli Hallik Tartu Ülikooli Üliõpilaskonna esimees, 1997–1998 Tartu linnapea Roman Muguri abi.

Alates 1999. aastast on ta töötanud Tartu Ülikoolis, seejuures 1999–2000 Aasia maade lähiajaloo assistendina, 2000–2002 lektorina, 2002–2005 dotsendina. Veebruarist 2000 kuni septembrini 2004 oli ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna prodekaan.

Alates 2005. aastast oli Martin Hallik Tartu Ülikooli raamatukogu direktor. 2010–2015 oli tema tööleping sel kohal peatatud, kuna ta töötas Tartu Ülikooli õppeprorektorina. 

Alates jaanuarist 2018 on Hallik aktsiaseltsi Eesti Keskkonnateenused Põhja regiooni juht.

Süüdistus ebaväärikas käitumises 

Raamatukogu juhina asus ta taas tööle 2016. aasta juunis. 29. augustil 2018 lõpetas Tartu Ülikool Halliku töölepingu ühepoolselt usalduse kaotuse tõttu, mille põhjuseks toodi Halliku ebaväärikas käitumine. Meedias liikusid teated, et endised alluvad süüdistavad Hallikut seksuaalses ahistamises.

Märtsis 2020 karistas Tartu maakohtus Hallikut 1,5-aastase tingimisi vabadusekaotusega, mõistes ta süüdi seksuaalkuriteos.

Tartu ringkonnakohus tühistas 3. septembril Tartu maakohtu 18. märtsi otsuse ning mõistis  Martin Halliku õigeks. Otsus jõustus lõplikult 1. detsembril 2020.

Viited

Välislingid

Eesti ajaloolased
Eesti haridustegelased
Tartu Ülikooli Raamatukogu direktorid
Eesti raamatukogundustegelased
Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna vilistlased
Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1975
Lauri Laanisto

Lauri Laanisto (sündinud 20. augustil 1978) on eesti bioloog ja tõlkija.

Ta lõpetas aastal 1996 Rapla Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1997–2002 õppis ta Tartu Ülikoolis bioloogia erialal bakalaureuseõppes, ta kaitses aastal 2002 bakalaureusetöö "16 taimeliigi ruumihõlvamise strateegia valgusgradiendil". 

Tema doktoritöö teema oli "Makroökoloogiline lähenemine taimkatteteadusele: ökoloogiliste seaduspärade varieerumine globaalses skaalas" (kaitstud aastal 2008).

Ta on aastast 2022 Eesti Maaülikooli professor.

Eesti teaduste akadeemia valis ta Arktika uuringute uurija-professoriks perioodil 2022–2023.

Tõlketööd
David Burnie 2005. Looduse entsüklopeedia.
David Burnie 2006. Õpilase loomaentsüklopeedia.  
James Lovelock 2007. Gaia kättemaks.
Daniel Dennett 2011. Darwini ohtlik idee. 
David Beerling 2012. Smaragdplaneet: Kuidas taimed on muutnud Maa ajalugu.
Richard Dawkins 2014. Isekas geen. 
Denis Noble 2016. Elu muusika: Bioloogia teispool geene.

Tunnustus
2020 Eesti Eluteaduse Hoidja

Viited

Välislingid

Eesti bioloogid
Eesti ökoloogid
Eesti tõlkijad
Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna vilistlased
Eesti Maaülikooli professorid
Sündinud 1978
Roostevaba teras

Roostevaba teras on õhu, vee ning mitmesuguse agressiivse keskkonna korrodeerivale toimele vastu pidav teras.

Tuntuimad roostevaba terase tüübid on roostevaba kroomteras ja kroomnikkelteras.

Roostevabast terasest on nt valmistatud agressiivse keskkonna mõjutatud masinaosi, ehitusdetaile ja arstiriistu.

Vastupidavuse tõttu kasutatakse roostevaba terast kunstis ja kirjanduses mõnikord metafoorina, näiteks sai sel viisil pealkirja Harry Harrisoni ulmejutustuste sari "Roostevabast terasest rott" ("Stainless Steel Rat"). Samuti viitab terasele Eno Raua jutustus "Roostevaba mõõk".

Vaata ka
Raud, Rauasulam, Teras, Legeeritud teras
 Roostevabaterased:
 AISI-316
 AISI-317
 AISI-317L

Viited

Kasutatud kirjandus
EE 8. köide, 1995.

Metallurgia
Rauaühendid
Sulamid
Muinsuskaitse

Muinsuskaitse on kultuuri järjepidevuse, rahva ajaloomälu ning ajalooliselt kujunenud väärtushinnangute kohase inim- ja kultuurisõbraliku elukeskkonna kaitsmine.

Muinsuskaitse hõlmab nt ajaloo- ja kultuurimälestiste kaitsmise ning kohanimede, murrete, käsitööoskuste säilitamise.

Eesti muinsuskaitse

Vastavalt Muinsuskaitseseadusele on kultuurimälestiseks riigi kaitse all olev kinnis- või vallasasi, nende osa või asjade kogum, mis on seotud ajaloo oluliste protsesside, sündmuste või isikutega või millel on ajalooline, arheoloogiline, etnograafiline, linnaehituslik, arhitektuuriline, kunstiline, teaduslik või muu kultuuriline väärtus.

Kultuurimälestiseks võivad olla järgmised asjad:
Kinnismälestised
1) muinas- ja keskaegsed asulakohad, linnused, pelgupaigad, kultusekohad, matusepaigad, muistsed põllud, teed, sillad, sadamakohad, veealused rajatised, tööndusega seotud kohad;
2) arhitektuuriajaloolise väärtusega tsiviil-, tööstus-, kaitse- ja kultuseehitised ning nende ansamblid ja kompleksid;
3) teaduse, tehnika ja tootmise arengut kajastavad ehitised;
4) monumentaalkunsti teosed;
5) ajaloolise väärtusega ehitised, mälestusmärgid, kalmistud, paigad (maa-alad), loodusobjektid.

Vallasmälestiseks:
1) kinnismälestisest eemaldatud osad;
2) arheoloogilised leiud, etnograafilised ja ajaloolised asjad ning nende kollektsioonid;
3) kunsti- ja kultuuriloolise väärtusega kujutava ja tarbekunsti teosed ning nende kollektsioonid;
4) teaduse, tehnika ja tootmise arengut kajastavad masinad ja seadmed.

Mälestised liigitatakse arheoloogia-, arhitektuuri-, kunsti-, tehnika- ja ajaloomälestisteks.

Eesti muinsuskaitsehuvilisi ühendab 1987. aastal loodud Eesti Muinsuskaitse Selts.

Vaata ka
Eesti Muinsuskaitse Selts
Muinsuskaitseamet
Muinsuskaitse Nõukogu

Viited

Kasutatud kirjandus
EE 6. köide, 1995.
Fastsiatsioon

Fastsiatsioon on taimevarre väärarend, kasvukuhiku ebatavaline laienemine ja varre laiuti vohamine. 

Fastsiatsiooni võivad põhjustada kasvukuhiku vigastused, taimekahjurid ning viirus- ja bakterhaigused. Fastsiatsiooni saab esile kutsuda ka kunstlikult, nt kiiritamisega, keemiliste mutageenidega, rohke väetamisega.

Kultuurtaimede puhul on fastsiatsiooni tahtlikult esile kutsutud aretuslikel eesmärkidel, nt selleks, et saagikust suurendada.

Viited

Kasutatud kirjandus
EE 2. köide, 1987.

Taimemorfoloogia
Vaba tänav

Vaba tänav on tänav Tartus Karlova linnaosas.

Ta algab Võru tänavalt ja lõpeb Sassi tänaval ning ta on ca 1,28 km pikkune.

Tartu tänavad
Karlova