Freeman Dyson

Freeman John Dyson FRS (15. detsember 1923 Inglismaa – 28. veebruar 2020) oli Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik ja matemaatik, tuntud oma töödega kvantelektrodünaamika, tahkisefüüsika ja astronoomia vallas.

Dyson oli Princetonis asuva instituudi Institute for Advanced Studys emeriitprofessor, teadusajakirja Bulletin of the Atomic Scientists sponsorite nõukogu liige ning Ameerika Ühendriikide valitsusele salajastes tehnoloogia- ja teadusalastes küsimustes nõu andva JASON-i nõukogu liige.

Elukäik 
Dyson sündis 15. detsembril 1923 Berkshire'i krahvkonnas Crowthorne'is. Tema isa oli helilooja George Dyson, kes löödi 1941. aastal rüütliks. Dysoni ema oli hariduselt jurist, kuid töötas pärast poja sündi sotsiaaltöötajana. Dyson huvitus lapsena arvudest ja päikesesüsteemist, eriti mõjutas teda Eric Temple Belli raamat "Men of Mathematics". Ta on öelnud, et teda "kasvatati sotsialistiks".

Aastatel 1936–1941 oli Winchesteri Kolledžis õppejõud, kus ta isa töötas muusikaosakonna juhatajana. 1943. aasta 25. juulil asus ta tööle Kuningliku Õhuväe (RAF) Pommitajate Väejuhatusse operatiivanalüüsi osakonda, kus tegeles analüütiliste meetodite loomisega, mis võimaldaks RAF-i pommitajatel Teise maailmasõja ajal efektiivsemalt Saksamaa sihtmärke tabada. Sõja järel astus ta Cambridge'i Ülikooli ja omandas seal bakalaureusekraadi matemaatikas. Aastatel 1946–1947 töötas ta Cambridge'i Ülikooli Trinity Kolledžis teadurina, elades filosoof Ludwig Wittgensteini – kes lahkus oma professoriametist Trinity Kolledžis 1947. aastal – korterist korrus madalamal. 1947. aastal avaldas ta kaks uurimust arvuteooriast..

Karjäär Ameerika Ühendriikides 
1947. aastal kolis Dyson Ameerika Ühendriikidesse, et tuumafüüsik Hans Bethe juhendamisel omandada Cornelli Ülikoolis (1947–1948) doktorikraad füüsikas. Cornellis õppides tutvus Dyson füüsik Richard Feynmaniga. Aastatel 1948–1949 töötas ta Princetoni Institute for Advanced Studys teadurina ja naasis hiljem Inglismaale (1949–1951), kus ta töötas Birminghami Ülikoolis. Doktorikraad jäi Dysonil saamata. 

1953. aastal suundus ta tagasi Ameerika Ühendriikidesse, töötades 1994. aastani instituudi Institute for Advanced Studys füüsikaprofessorina. Aastatel 1984–1985 pidas Aberdeeni Ülikoolis õppeaasta vältel Gilfordi loenguid. 

1994. aastast oli ta IAS-i emeriitfüüsikaprofessor.

1949. aastal demonstreeris Dyson kahe tollal kvantelektrodünaamikas kasutusel olnud meetodi: Richard Feynmani diagrammide ning Julian Schwingeri ja Shin'ichirō Tomonaga loodud operaatormeetodi võrdväärsust.

Tööd

Dysoni sfäär 

Dysoni sfäär on teoreetiline hiigelehitis. See on tähest kindlal kaugusel olev ja tähte ümbritsev sfäär, mille abil saaks kasutada ära võimalikult palju tähe termotuumasünteesiprotsessides tekkivast energiast.

Isiklikku 
Dyson on olnud kaks korda abielus. Esimesest abielust šveitsi matemaatiku Verena Huber-Dysoniga on tal kaks last: Esther ja George. Teisest abielust Imme Jungiga on tal neli last: Dorothy, Mia, Rebecca ja Emily.

Dysoni vanim tütar Esther on investor ja ettevõtja, keda on nimetatud "arvutimaailma mõjukaimaks naiseks". Ta poeg George on teadusajaloolane.

Tal oli õde Alice (1920–2013).

Tunnustus 

 1952 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks.
 1965 – Dannie Heinemani auhind matemaatilises füüsikas
 1966 – Lorentzi medal
 1968 – Hughesi medal
 1969 – Max Plancki medal
 1970 – J. Robert Oppenheimeri mälestusauhind
 1977 – Harvey auhind
 1981 – Wolfi auhind
 1989 – valiti Cambridge'i ülikooli Trinity Kolledži auliikmeks
 1988 – Andrew Gemanti auhind
 1989 – Matteucci medal
 1991 – Oerstedi medal
 1993 – Enrico Fermi auhind
 1996 – Lewis Thomase auhind
 2000 – Templetoni auhind
 2003 – Pomeranchuki auhind
 2012 – Henri Poincaré auhind

Teosed 
 Symmetry Groups in Nuclear and Particle Physics, 1966, ISBN 978-1135280079.
 Disturbing the Universe, 1979, ISBN 0-06-011108-9.
 Weapons and Hope, Harpercollins, 1984, ISBN 9780060390310.
 Origins of Life, Cambridge University Press, 1985, ISBN 9780521309493. 2nd edition, 1999, ISBN 9780521626682 .
 Infinite in All Directions, 1985 Gifford lectures, Harper and Row, 1988. ISBN 0060728892.
 From Eros to Gaia, Penguin Bohttps://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja:Neptuuniumoks, 1992, ISBN 9780140174236.
 Selected Papers of Freeman Dyson with Commentary, American Mathematical Society, 1996. ISBN 0821805614.
 Imagined Worlds, Harvard University Press 1997, ISBN 978-0-674-53908-2.
 The Sun, the Genome & the Internet: Tools of Scientific Revolutions, Oxford University Press, 1999, ISBN 9780195129427.
 The Scientist as Rebel, New York Review Books, 2006, ISBN 9781590172162.
 Advanced Quantum Mechanics, World Scientific, 2007, ISBN 978-981-270-661-4. Saadaval: arXiv:quant-ph/0608140.
 A Many-Colored Glass: Reflections on the Place of Life in the Universe, University of Virginia Press, 2007, ISBN 9780813926636.
 Birds and Frogs: Selected Papers, World Scientific Publishing Company, 2015, ISBN 9789814602860.

Vaata ka 
 Elu teke
 Rothi teoreem

Viited

Välislingid 

 Ametlik veebileht
 Freeman Dyson Encyclopædia Britannicas (inglise keeles)
 Freeman Dyson TED-i kodulehel (inglise keeles)
 Heretical thoughts about science and society

Suurbritannia matemaatikud
Ameerika Ühendriikide matemaatikud
Tuumafüüsikud
Füüsikateoreetikud
Futuroloogid
Ameerika Ühendriikide teaduskirjanikud
Suurbritannia teaduskirjanikud
Londoni Kuningliku Seltsi liikmed
Ameerika Ühendriikide Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmed
Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmed
Baieri Teaduste Akadeemia liikmed
Prantsuse Teaduste Akadeemia liikmed
Sündinud 1923
Surnud 2020