1936

1936. aasta (MCMXXXVI) oli 20. sajandi 36. aasta.

Sündmused maailmas

Jaanuar 
 1. jaanuar – Türgi valitsus saatis maalt välja 160 Vene valgekaartlast.
 28. jaanuar – maeti Ühendkuningriigi kuningas ja India keiser George V.

Veebruar 
6. veebruar – avati IV taliolümpiamängud Garmisch-Partenkirchenis, Saksamaal
16. veebruar – Rotterdamis arreteeriti Artur Sirk.

Märts 

 ...

Aprill 

 ...

Mai 

 ...

Juuni 

 ...

Juuli 
7. juuli – Suurbritannias Vickers-Armstrongi tehastes lasti vette ja said nime Eesti allveelaevad Kalev ja Lembit.
 7. juuli – leiutaja Henry Phillips sai patendi ristpeaga kruvidele (isetsentreeruv kruvitüüp) ja vastavale kruvikeerajale.

August 
1. august – avati XI nüüdisaegsed olümpiamängud Berliinis, Saksamaal

September 

 ...

Oktoober 
 6. oktoober – Eesti saadik Karl Tofer esitas oma volitused Saksa riigikantsler Adolf Hitlerile.
 23. oktoober – Eesti saadik Oskar Öpik esitas oma volitused Leedu presidendile Antanas Smetonale.

November 
 2. november – tööd alustas BBC televisioon.
 30. november – põles maha Londoni 1851. aasta maailmanäituseks ehitatud Kristallpalee.

Detsember 

 ...

Sündmused Eestis 
8. jaanuar – Riigivanem Konstantin Päts kirjutas alla rahvahääletuse korraldamise otsusele.
9. jaanuar – Sõjaringkonnakohus mõistis kommunist Voldemar Tuberiku 15 aastaks sunnitööle.
13. jaanuar – siseminister kinnitas Evangeeliumi Prii Usuühingute Liidu põhikirja.
23. jaanuar – siseminister kinnitas Seitsmenda Päeva Adventusuühingute Eesti Liidu põhikirja.
23. jaanuar – toimus Eesti Olümpiakomitee korraline koosolek, kus otsustati, et Berliini olümpiale saadetakse kuni 40 sportlast. Ühtlasi valiti Eesti uueks esindajaks ROKis Joakim Puhk. 
 25. jaanuar – toimus Eesti-Läti 13. korvpallimaavõistlus, mis jäi viiki 32:32.
27. jaanuar – Nikolai Grünthal valiti Petseri linnapeaks.
30. jaanuar – Tallinna linnapea Jaan Soots avas Härjapea kanalisatsioonikollektori.
1. veebruar – Eesti jalgpalli rahvusmeeskonna treeneriks sai Bernhard Rein.
 2. veebruar – Eesti meistrivõistlused vabamaadluses olid esimest korda maakohas: Kohilas.
 3. veebruar – Eesti maadlejad Erm Lund ja Peeter Mürk täitsid esimestena tõstjatena Berliini olümpianormi.
 6. veebruar – algasid Garmisch-Partenkircheni taliolümpiamängud. Eestit esindas viis sportlast.
 6. veebruar – riigivanem Konstantin Päts võttis vastu kaupmeeste esindajad.
 8. veebruar – toimus esimene K. Pätsi nimeline Tallinn-Valkla-Tallinn teatesuusatamine, kus osales 13 meeskonda; võitis võistkond Harju malev.
9. veebruar – riigivanem Konstantin Päts võttis vastu Eesti töölisvanemad.
 16. veebruar – Eesti Jalgpalli Liidu esindajatekogu aastakoosolek: muu hulgas loobuti Eesti jalgpallikoondise saatmisest Berliini olümpiamängudele, samuti nimetati Jalgpalli olümpiafond ümber kasvatusfondiks.
17. veebruar – looduskaitseinspektor Gustav Vilbaste astus ametisse.
23.–25. veebruar – rahvahääletus põhiseaduse muutmiseks. 
 23. veebruar – Angerburgis toimusid Euroopa meistrivõistlused jääpurjetamises, kus klassis Monotüüp XV said eestlased kolmikvõidu.
9. märts – Saksa saadik Hans Frohwein esitas oma volitused Riigivanem Konstantin Pätsile.
20. märts – lasti käibele esimesed Konstantin Pätsi näopildiga postmargid.
1. aprill – Otepää alev sai Otepää linnaks.
 2. aprill – tõstja Arnold Luhaäär täitis Berliini olümpia normi.
6. aprill – moodustati piimaühisuste keskliit Võieksport.
20. aprill – algasid Meierite Koja nõukogu valimised.
22. aprill – siseminister kinnitas Vanausuliste Usuühingute Liidu Eestis põhikirja.
26. aprill – toimus rünnakpäev võõrapärasele nimele.
 26. aprill – Estonia kontserdisaalis toimus aktus, kus võimalikud Berliini olümpiale minejad andsid Johan Laidonerile kui Eesti Olümpiakomitee esimehele piduliku tõotuse.
 12. mai – Eesti-Läti 10. Kreeka-Rooma maadluse maavõistlus, kus Eesti võitis Lätit 6:1.
 12. mai – Tallinna Saksa teatris toimus Eesti-Rootsi tõstmisvõistlus, kus Eesti võitis esimest korda Rootsit; seis jäi 3:2.
17. mai – toimusid põllumeeste konventide valimised.
 31. mai – Viljandimaalt alustasid Elmar Kuuskler, Aleksander Schmidt ja Ferdinand Jephe süstaga teekonda Berliini olümpiamängudele. Nad jõudsid pärale 8. augustil, olles läbinud 2000 km.
 7. juuni – Soomes Lahtis püstitas kõrgushüppaja Aksel Kuuse Eesti rekordi 1.95; rekord püsis 22 aastat.
15. juuni – toimus plahvatus Männiku laskemoona ladudes, milles hukkus 60 inimest.
 19. juuni – Eestis oli esimest korda raadiost kuulda otsereportaaži spordivõistluselt: Felix Moor ja Oskar Lõvi kommenteerisid kahepäevast Eesti-Soome maavõistlust kergejõustikus.
 30. juuni – Leedus toimus Eesti-Leedu maavõistlus jalgpallis, mille Eesti kaotas 0:2. Ühtlasi jõudis sellelt võistluselt Eestisse esimest korda välismaal tehtud raadioreportaaž.
7. juuli – Šotimaal lasti vette tulevased Eesti allveelaevad "Kalev" ja "Lembit".
 4. august – Berliini olümpiamängud: Kristjan Palusalu tuli vabamaadluse raskekaalus olümpiavõitjaks.
 9. august – Berliini olümpiamängud: Kristjan Palusalu tuli Kreeka-Rooma maadluse raskekaalus olümpiavõitjaks
13. august – Kiviõli kaevanduses ja õlitehas algas 16. septembrini kestnud ulatuslik streik.
14. august – Tallinnas toimusid Pirita kloostri 500. aastapäeva üritused.
 20. august – Norra saadik Johan Vilhelm Michelet esitas oma volitused Riigivanem Konstantin Pätsile.
30. august – Järva-Madisel avati Anton Hansen Tammsaarele pühendatud ausammas.
9. september – riigivanema otsusega pikendatati kaitseseisukorda ühe aasta võrra.
10. september – Ameerika Ühendriikide saadik Arthur B. Lane ja Prantsusmaa saadik Jean Helleu esitasid oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile.
15. september – avati Tallinna Tehnikainstituut, mille rektoriks sai professor Paul Kogerman.
20. september – avati ametlikult Tallinna lennujaam.
26. september – Mart Laagus valiti Kalanduskoja esimeheks.
7. oktoober – Riigivanem Konstantin Päts asutas Riigivapi ja Valgetähe teenetemärk.
8. oktoober – avati Õpetajate Koda.
15. oktoober – Eesti Pank laskis käibele 100-kroonise pangatähe.
15. oktoober – valitsus lõpetas üliõpilaskonna edustuse tegevuse, määrates ühtlasi ametisse üliõpilaskonna kuraatori.
23. oktoober – Vabariigi Valitsus kinnitas sihtasutuse "Eesti Raamatufond" põhikirja.
23. oktoober – Vabariigi Valitsus nimetas Mihkel Hanseni Järva maavalitsuse esimeheks.
30. oktoober – neli endist riigivanemat (Jaan Tõnisson, Ants Piip, Jaan Teemant ja Juhan Kukk) andsid Konstantin Pätsile üle märgukirja, milles nõudsid Rahvuskogu valimiste ärajätmist.
6. november – Eesti saadik Johan Leppik esitas oma volitused Itaalia kuningale Vittorio Emanuele III-le.
10. november – Helmut Maandi valiti Maatööliste ja Väikemaapidajate koja esimeheks. 
24. november – Estonia kontserdisaalis toimus muusik Priit Veebeli eestvõttel esimene džässkontsert.
20. detsember – toimusid Käsitööstuskoja valimised.
Detsembris ilmus Albert Kivika romaan "Nimed marmortahvlil".
Eestis sai sel aastal valmis kaks modernset pangamaja: Tallinnas Majaomanike Pank ja Tartus Eesti Panga Tartu osakonna hoone

Sündinud 

 4. jaanuar – Bao Long, Vietnami keiserliku perekonna pea
12. jaanuar – Émile Lahoud, Liibanoni poliitik
12. jaanuar – Raimonds Pauls, läti helilooja
28. jaanuar – Ismail Kadare, albaania kirjanik
7. märts – Georges Perec, prantsuse kirjanik
10. märts – Sepp Blatter, jalgpalliametnik
18. märts – Frederik de Klerk, Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik
19. märts – Ursula Andress, Šveitsi näitleja
28. märts – Mario Vargas Llosa, Peruu kirjanik
 23. aprill – Roy Orbison, ameerika laulja
29. aprill – Zubin Mehta, India dirigent
 3. juuni – Enn Üksti, eesti maletaja
7. juuni – Ülo Laumets, eesti korvpallur
23. juuni – Richard Bach, USA kirjanik  
26. juuni – Rein Ellermaa, eesti kergejõustiklane
1. august – Yves Saint Laurent, prantsuse moelooja
12. august – Heldur Saade, eesti orkestrijuht
21. september – Juri Lužkov, Venemaa poliitik
26. august – Benedict Anderson, USA politoloog 
29. august – John McCain, USA poliitik
 19. september – Al Oerter, USA kettaheitja
 3. oktoober – Steve Reich, USA helilooja
 4. oktoober – Hannu Salama, soome kirjanik
5. oktoober – Václav Havel, tšehhi kirjanik, Tšehhoslovakkia ja Tšehhi poliitik
 24. oktoober – Jüri Arrak, eesti kunstnik
 24. oktoober – Bill Wyman, inglise muusik  
29. september – Silvio Berlusconi, Itaalia poliitik
11. oktoober – Jürgen Mittelstraß, saksa filosoof
31. oktoober – Gavriil Popov, poliitik
4. november – Didier Ratsiraka, Madagaskari poliitik
9. november – Mihhail Tal, juudi päritolu maletaja
15. november – Wolf Biermann, saksa laululooja
19. november – Dick Cavett, USA telesaatejuht
19. november – Ants Üleoja, Eesti koorijuht
21. november – Aleksandr Ginzburg, Vene kirjanik
23. november – Mats Traat, eesti kirjanik ja luuletaja
12. detsember – Iolanda Balaş, Rumeenia kergejõustiklane, kõrgushüppaja
17. detsember – Klaus Kinkel, Saksamaa poliitik
 30. detsember – Fredrik Skagen, norra kirjanik
kuupäev teadmata – Tariq Aziz, Iraagi poliitik

Surnud 

 4. jaanuar – Jaan Muna, eesti majandustegelane
 5. jaanuar – Vassili Oll, endine Uuemõisa vallavanem
 18. jaanuar – Rudyard Kipling, briti kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1907
 20. jaanuar – George V, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas, India keiser
 26. jaanuar – Aleksei Ossipov, endine Narva linnapea
 27. veebruar – Ivan Pavlov, vene füsioloog
 1. märts – Mihhail Kuzmin, vene kirjanik
 21. märts – Aleksandr Glazunov, vene helilooja, muusikapedagoog ja dirigent
 26. märts – Adolf II, Schaumburg-Lippe vürst
4. aprill – Gotthilf Leonhard Masing, baltisaksa keeleteadlane
 8. mai – Oswald Spengler, saksa filosoof
 12. juuni – Isidore Weiss, prantsuse kabetaja
 17. juuni – Julius Seljamaa, Eesti diplomaat
28. juuni – Alexander Berkman, vene päritolu kirjanik ja aktivist 
 29. juuli – Johannes Teksal, Eesti sõjaväelane
 1. august – Louis Blériot, prantsuse lendur ja lennukikonstruktor
 15. august – Grazia Deledda, itaalia kirjanik, Nobeli laureaat 1926
 19. august – Federico García Lorca, hispaania näitekirjanik ja luuletaja
 10. detsember – Luigi Pirandello, itaalia kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1934
 27. detsember – Heikki Suolahti, soome helilooja

Nobeli auhinnad 
füüsika – Victor Franz Hess ja Carl David Anderson
keemia – Peter Debye
meditsiin – Henry Hallett Dale ja Otto Loewi
kirjandus – Eugene Gladstone O'Neill
rahu – Carlos Saavedra Lamas

Viited

Välislingid 
Eesti Kroonika 1936

1936