Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Miilitsavalitsus

Eesti NSV SARKi ja SM Miilitsavalitsus oli Eesti NSV sisejulgeoleku- ja haldusasutus Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi ja Eesti NSV Siseministeeriumi alluvuses.

1940. aasta septembris moodustatud Töölis-Talupoegade Miilitsavalitsus täitis senise Politseitalituse ja sisekaitseülema ülesanded. Eesti NSV SARKi Töölis-Talupoegade Miilitsavalitsus täitis moodustamisel 1940. aastal välis- ja kriminaalpolitsei ülesanded töö korraldamisel, administratiivkaristuste määramisel, tegeles elanike registreerimise, väljasõidulubade ja välispasside väljaandmise ja avalike ürituste registreerimisega, lahendas NSV Liidu kodakondsusse astumise avaldusi (senistele kodakondsuseta isikutele).

Töölis-Talupoegade Miilitsavalitsuse moodustamisel likvideeriti Rahva Omakaitse, mille isikkoosseisust enamik astus SARK-i ja miilitsasse.

ENSV SARKi Töölis-Talupoegade Miilitsavalitsuse juhiks oli Eesti kohalik kommunist Edgar Petree ja tema asetäitjaks miilitsa vanemleitnant Sergei Golubkov.

Vastavalt NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi organisatsioonistruktuurile allus miilitsavalitsus keskaparaadis, Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadile ja ka piirkondlikes asutustes siseasjade linna- ja maakonna osakondadele. Varasema Eesti politsei kaheksa prefektuuri asemele moodustati TTM osakond igasse maakonda, lisaks Raudteede prefektuuri asemele raudteemiilits. TTM osakond (linnades ja maakondades) jagunes omakorda jaoskondadeks (kriminaaljälitusosakond, SORVVO osakond jt.). Osakonnad linnades jagunesid veel miiltsajaoskondadeks ja maapiirkondades rajoonide miilitsavolinike piirkondadeks. 

TMM juurde moodustati ka Riiklik Autoinspektsioon, mille ülesanne oli registreerida mootorsõidukeid, jälgida liiklus­eeskirjadest kinnipidamist, aga tegeleda ka mootorsõidukite tehnilise ülevaatusega.

TMM  juurde moodustati eriosakond, mis tegeles lisaks salajasele ametkondlikule kirjavahetusele ka tulirelvade lubade väljastamisega ja võttis arvele kõik trüki- ja paljundusmasinad.

TTM juurde moodustati abistava organisatsioonina 1940. aasta lõpus vabatahtlik brigaadimiilits. Brigaadimiilitsate ülesandeks oli „võitlus kontrrevolutsioonilise ja klassivaenulise elemendi, salakuulajate, trotskistide, kahjurite, varaste ning huligaanidega”, st pidid abistama miilitsat patrullimisel ja vahiteenistuses.

SARKi Miilitsavalitsus 1940–1941

1944. aasta 15. juulil moodustati Eesti NSV siseasjade rahvakomissari käskkirjaga nr 007 operatiivstaap ja ühendatud operatiivgrupid, mille kohaselt olid pärast Punaarmee poolset Eesti territooriumi vallutamist Eesti NSV SARK struktuuris järgmised miilitsa allüksused:
Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Miilitsavalitsus ehk ENSV SaRK-i Miilitsavalitsus (УМ – Управление Милиции НКВД) – miilitsa keskaparaadina
Kriminaaljälituse osakond (ОУР) tõsiste kriminaalkuritegudega ning piirkondlike allüksuste kontrolli ja abistamisega raskemate kuritegude avastamisel­;
SORVVO osakond (ОБХСС) riikliku, ühiskondliku ja kooperatiivide omandi vastu suunatud kuritegevusega;
Lõuna Grupp, mis vastutas korrakaitse eest Lõuna Eesti piirkonnas, 
Põhja grupp, mis vastutas korrakaitse eest Põhja-Eesti piirkonnas, 
Narva Linnaosakond, mis vastutas Ida-Virumaa ning Narva piirkonna eest.

SARKi ja SM Miilitsavalitsus 1944–1949
Eesti NSV SM Miilitsavalitsusele allusid maakondade ja vabariikliku alluvusega linnade miilitsaosakonnad, mis formaalselt olid kohaliku töörahva saadikute nõukogu täitevkomitee osakonnad.

RJM Miilitsavalitsus 1949–1953

1949. aasta oktoobris viidi miilits SM alluvusest Eesti NSV RJM alluvusse, kuni 1953. aast amärtsini. SM asetäitja ametikoht miilitsa alal SM puudus. Ametikoht (siseministri asetäitja ja Miilitsavalituse ülem) SM taastati 1953. aasta märtsis.

1950. seadluse alusel kaotati Eestis maakonnad ja loodi nende asemele 39 maarajooni, kohalike miilitsa-asutuste võrk oli seotud Eesti NSV haldusjaotusega.
Eesti NSV SARKi/SM MV Harjumaa MO, ülem kapten Ernst Lillipuu, Eesti NSV SARKi Harjumaa osakond asus Tallinnas Nõmmel Idakaare tee 1 ja 3 majades (1944–);
Eesti NSV SARKi/SM Miilitsavalitsuse Harjumaa osakond, Pärnu maantee 41 (1944–1954)
Eesti NSV SARKi/SM MV Läänemaa Miilitsajaoskond, ülem vanemleitnant Maiorov;
Eesti NSV SARKi/SM MV Valgamaa Miilitsajaoskond, ülem leitnant Soonda;
Eesti NSV SARKi/SM MV Viljandimaa Miilitsaosakond, ülem vanemleitnant Heino Laas;
Eesti NSV SARKi/SM MV Virumaa Miilitsaosakond, ülem vanemleitnant Aleksandr Enger;
Eesti NSV SARKi/SM MV Tartumaa Linnaosakond, ülem julgeolekukapten Rudolf Prants (1944–); alampolkovnik Pavel Utikas/, 
Eesti NSV SARKi/SM MV Saaremaa Miilitsaosakond, ülem kapten Ivan Erm;
Eesti NSV SARKi/SM MV Võrumaa Miilitsaosakond, ülem vanemleitnant Aleksander Osila. MO asus Kreutzwaldi tänav 52 ning teisel pool tänavat asuvas Ziehri majas paiknes NKVD sisevägede väeosa;
Eesti NSV SARKi/SM MV Pärnumaa Miilitsaosakond, ülem kapten Ratasepp;
Eesti NSV SARKi/SM MV Järvamaa Miilitsajaoskond, ülem vanemleitnant Karl Päro;
Eesti NSV SARKi/SM MV Narva Linnajaoskond, ülema asetäitja major Golubev.

SM Miilitsavalitsus 1953–1968

Siseministeeriumi Miilitsavalitsuse juhid 
1953–1958, August Pork, Eesti NSV Siseministeeriumi Miilitsavalitsuse ülem  
1949–1954, Alampolkovnik Rudolf Prants, Eesti NSV Siseministeeriumi Miilitsavalitsuse ülema asetäitja 
Jüri Veskijärv, Jüri p., Eesti NSV Siseministeeriumi Miilitsavalitsuse ülema asetäitja
Eduard Teus Karli p. Eesti NSV Siseministeeriumi Miilitsavalitsuse ülema asetäitja

SM Siseasjade Valitsus 1968–1991

1968. aasta lõpul nimetati Eesti NSV Siseministeeriumi Miilitsavalitsus, ENSV SM Siseasjade Valitsuseks, kohalikud piirkondlikud asutused linnade ja rajoonide Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomiteede siseasjade osakondadeks või valitsusteks (nt Tallinna Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee Siseasjade Valitsus ja Harju Rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee Siseasjade Osakond). 

Miilitsa- ja (alates 1968. aastast siseasjade) asutuste ülesanded olid avaliku korra tagamine, võitlus kuritegevusega ja selle ennetustöö, valveteenistus tähtsamates riigiasutustes, elanike elukoha registreerimine, siseriiklike passide väljaandmine ja passirežiimi elluviimine, mootorsõidukite registreerimine, tehniline kontroll ja liiklusohutuse tagamine, mitmesuguste tegevuslubade väljaandmine ja esemete registreerimine ( tulirelvad, lõhkeained, kirjutusmasinad, paljundus- ja trükiseadmed, pitsatite ja stampide kinnitamine jm), koos tsiviilkaitse ja tuletõrje keskasutustega sellealase töö organiseerimine, kaadri väljaõpe. 

1968. aastal oli miilitsa/siseasjade valitsuse struktuur järgmine:
 Sekretariaat
 Kriminaaljälitus
 Sotsialistliku omandi riisumise vastase võitluse osakond (SORVVO)
 Välisteenistuse osakond
 Passiosakond koos aadressbürooga (tegeles ka maksudest ja alimentidest kõrvalehoidjatega)
 Viisade ja välismaalaste registreerimise osakond (OVIR)
 Teaduslik-tehniline osakond
 Päästeteenistuse osakond
 Riiklik autoinspektsioon
 Ajalehe Na Straže toimetus

Viited

Välislingid
ENSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Töölis-Talupoegade Miilitsavalitsus (1940 - 1941), The National Archives of Estonia
ENSV Siseministeeriumi Miilitsavalitsus (1940 - 1941), The National Archives of Estonia

Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaat
Eesti NSV Siseministeerium