joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Art Allmägi

Art Allmägi (sündinud 4. juulil 1983 Parksi külas Loksa vallas Harjumaal) on eesti kujur ja installatsioonikunstnik.

Ta on lõpetanud Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskoolis kiviraiumise ja sepatöö eriala (2004) ning Tartu Kõrgema Kunstikooli skulptuuri eriala (2008) ning Eesti Kunstiakadeemia skulptuuri ja installatsiooni eriala magistriõppe (2011).

Kunstniku loomingut iseloomustab julgete, sageli vulgaarsete, humoorikate ja šokeerivate teemavalikute ning märkimisväärselt professionaalsete tehniliste oskuste hästi tasakaalustatud sümbioos.

Allmägi kuulus aastatel 2012–2017 Tartu Kunstnike Liitu.

Haridus
2008–2011 Eesti Kunstiakadeemia, skulptuuri MA
2004–2008 Tartu Kõrgem Kunstikool, skulptuuri eriala
2006–2007 Vahetusüliõpilane, Vilniuse Kunstiakadeemia, Leedu
2002–2004 Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool, sepatöö ja kiviraiumise eriala
1990–2002 Loksa 1. Keskkool

Isikunäitused
2020 "Ei näinud ta unes midagi erilist" (koos Keiu Virroga) Hobusepea galerii, Tallinn
2019 "Tulge suudelge tulevase presidendi kätt" Draakoni galerii, Tallinn
2018 „Paint it Black III" Haapsalu Linnagalerii
2018 "07:15" Metropoli galerii
2017 „Paint it Black II”, Tartu Kunstimuuseum
2017 „Paint it Black I“, Draakoni galerii, Tallinn
2014 "Peeglike, peeglike seina peal" Tartu Kunstimaja Väike saal
2014 „Cold War / Xолодная война“, Draakoni galerii, Tallinn
2013 „Tagasi paradiisi”, Tallinna Linnagalerii
2012 „Eesti lood” (koos Jass Kaselaanega), Richard Sagritsa muuseum Karepal
2012 „Kiri Kolmele Kunstnikule”, Tartu Kunstimaja Väike saal
2012 „Nägin täna öösel unes...”, Hobusepea galerii, Tallinn

Tunnustus
2018 – Kristjan Raua preemia (kõrgetasemelised isikunäitused "Paint it Black I" Draakoni galeriis ja "Paint it Black II" Tartu Kunstimuuseumis)
2017 – Ado Vabbe nimeline stipendium
2016 – Köler Prize'i publikupreemia

Viited

Välislingid
"Noor kujur Art Allmägi sai Põltsamaal graniiti tahudes palju väärtuslikke kogemusi"- Vooremaa (ajaleht)

Eesti skulptorid
Sündinud 1983
Marge Pärnits

Marge Pärnits (sündinud 16. detsembril 1976 Tartus) on eesti muuseumispetsialist, kultuurikorraldaja, kunstnik, luuletaja ja lastekirjanik.

Haridustee
Marge Pärnits on lõpetanud Tartu Forseliuse Gümnaasiumi, õppinud Tartu Kunstikoolis tekstiilikunsti erialal ja hiljem Tartu Kõrgemas Kunstikoolis arvutigraafika erialal. Aastatel 2015–2017 õppis ta Tartu Ülikooli magistriõppes kultuurikorraldust ning sai magistrikraadi tööga "Mänguasja- ja lastemuuseumid kui laste kultuuripärandi väärtustajad".

Töö
Alates 2003. aastast töötab Tartu Mänguasjamuuseumis.

Teoseid

Lasteraamatud
 „Nässu“ [tekst Marge Pärnits, kujundanud Angelika Schneider, fotod Siim Vahur]. Tammerraamat (2014)
"Nässu ja lumekruubid“ [tekst Marge Pärnits, kujundanud Maarja Roosi, fotod Siim Vahur]. Tartu Mänguasjamuuseum (2019)
"Must kass ja Mustikas" [tekst Marge Pärnits, illustratsioonid Olivia Lipartia, kujundanud Maarja Roosi]. Małgosia (2020)
"Nässu ja ko-hu-ta-valt kole kummik" [tekst Marge Pärnits, kujundanud Maarja Roosi, fotod Siim Vahur]. Tartu Mänguasjamuuseum (2021)
"Mustikas ja maruline jooks"  [tekst Marge Pärnits, illustratsioonid Anna Ryazanova, kujundanud Maarja Roosi]. Małgosia (2022)

Luulekogud
 "Varastatud kevad" [tekst Marge Pärnits, kujundanud Maarja Roosi ja Marge Pärnits]. Tammerraamat (2015) 
 "Õnneks oled mul sina" [tekst Marge Pärnits, kujundanud Maarja Roosi ja Marge Pärnits]. Tammerraamat (2017)
"Sinine värv on otsas" [tekst Marge Pärnits, kujundanud Maarja Roosi]. Małgosia (2019)
"Süda me rahu"  [tekst Marge Pärnits, illustratsioonid Lili Lind, kujundanud Maarja Roosi]. Małgosia (2021)

Valik tõlkeraamatuid
 „Võta vabalt, Kutt!“ ["Calm down, Cooper!", autor Lily Murray]. Vesta (2020)
"Ämb-lik: Segadikujagu väikseid värsse kaheksal jalal" ["Spi-Ku: A Clutter of Short Verse on Eight Legs", autor Leslie Bulion]. Vesta (2021)
"Parim võitku!" ["Best test", autor Pippa Goodhart]. Vesta (2021)
"Vanarahva aiapidamise nipid" ["Old Wives' Lore for Gardeners", autor Diana Ferguson]. Vesta (2022)
"Sauruste kaubamaja" ["The Dinosaur Department Store", autor Lily Murray]. Vesta (2022)

Viited

Kirjandus
 Ene Veiksaar. "Nipernaadi mänguasjamuuseumis" [portreeartikkel Mänguasjamuuseumi arendusjuhist Marge Pärnitsast]. Ajakiri Sensa, august 2017
 Aita Kivi, Monika Helme. "Kui sõna kutsub" [portreeartikkel Marge Pärnitsast]. Ajakiri Eesti Naine, oktoober 2017

Välislingid

 Tartu Mänguasjamuuseumi koduleht
 Nässu ja Lillekäpa blogi
 Asta Põldmäe. "Mõte võib olla sees" – retsensioon luulekogu "Varastatud kevad" kohta. Looming, oktoober 2016
 Hanna Pippuri. Arvamus luulekogu "Varastatud kevad" kohta. Tuglase Seltsi veebileht, 2017 (soome keeles)
 Marge Pärnits oma raamatute sünniloost blogis villaloomad.blogspot.com.ee
 Fotosid Eesti Televisiooni 22. detsembri 2017 saatest "Töörööbikud" Marge Pärnitsast Facebookis
Raadio Elmari saade IKIGAI "Kirjanik ja kunstnik Marge Pärnits: suur rõõm kultiveerib juurde suurt rõõmu" 14.12.2020

Eesti kirjanikud
Eesti kultuurikorraldajad
Sündinud 1976
Pässik

Pässik (Inonotus)	on perekond seeni taelikuliste (Hymenochaetaceae) sugukonnast, taelikulaadsete (Hymenochaetales) seltsist.	
Perekonda kuulub (sõltuvalt liigikäsitlusest) 30 kuni 80 liiki.

Eesti liike
Inonotus cuticularis – väike pässik
Inonotus hispidus – karvane pässik
Inonotus obliquus – must pässik
Inonotus ulmicola – jalakapässik

Lepapässik on nüüd arvatud perekonda Xanthoporia.

Taelikulaadsed
Tatra T-III

Tatra T-III on  Tšehhoslovakkias toodetud tank.
Tšehhoslovakkia tankid
Keskmised tankid
Heebrea tähestik

Heebrea tähestik (heebrea keeles: אָלֶף־בֵּית עִבְרִי‬ alef-bet iwri) koosneb 22. tähest. Algselt märgiti nendega ainult konsonante. Umbes 6. sajandil lisati abimärgid vokaalide kasutamiseks. Kirjutatakse paremalt vasakule.

א ,בּב, גּג, דּד, ה, ו, ז, ח, ט, י, כּכך, ל, מם, נן, ס, ע, פּפף, צץ, ק, ר, שׂשׁ, תּ
Tähestikud
ST vz. 39

ST vz. 39 on  Tšehhoslovakkias toodetud tank.

Tšehhoslovakkia tankid
Keskmised tankid
Are raamatukogu

Are raamatukogu on Tori Valla Raamatukogu haruraamatukogu, mis asub Pärnu maakonnas Tori vallas Are alevikus aadressil Pärivere tee 17, 87301.

2021. aasta seisuga on Are raamatukogu raamatukoguhoidja Malle Pajo.

Ajalugu 
Are raamatukogu tegevuse alguseks loetakse 1917. aastat, kui asutati Suigu-Are lugemisring. Lugemisringil oli ka oma raamatukogu. Raha raamatute ostmiseks saadi kooliõpetajate korraldatud pidude sissetulekutest.

Are Rahvaraamatukogu Selts on kunagise Are-Suigu Rahvaraamatukogu Seltsi (1917-1921) üks kahest järeltulijast.

Raamatukogu esialgseks asukohaks oli Tallinn-Pärnu maantee ääres asunud Pööravere mõisale kuulunud Liiva kõrts, kus tol ajal asus ka vallamaja. Hiljem, kui valmis Are Seltside Liidu maja, eraldati seal raamatukogule tuba ning raamatukogu kolis sinna.

Hoone, kus paiknes enne sõda raamatukogu, hävis 1944. aastal. Pärast seda oli Are piirkond paar aastat ilma raamatukoguta.

1946.-1951. aastani töötas raamatukogu Are koolimajas, siis viidi raamatukogu üle Niidu külla Kuna raamatukogu oli nüüd koolimajast kaugemal, siis organiseeriti kooli juurde laenutuspunkt.

1981. aastal kolis raamatukogu Pärivere sovhoosi vastvalminud keskusehoonesse, mis nüüdseks kannab nime Are Teenuskeskus.

Raamatukogu töötajad 
Aastatel 1946-1994 on Are raamatukogus töötanud Olga Arust, Liine Mullaste, Karl Reilant, Leili Kägu, Helju Vihast, Saima Peks, Maire Eedra, Helga Lindsalu, Asta Niinepuu, Reet Ojamägi, Renate Hiiemäe, Luule Kontson ja Erika Lend.

Viited

Välislingid
Are raamatukogu blogi
Are raamatukogu Facebook
Tori Valla Raamatukogu koduleht

Pärnu maakonna raamatukogud
Tori vald
Pärnjõe raamatukogu

Pärnjõe raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnjõe külas, Põhja-Pärnumaa Raamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukogu juhataja on Epp Kont.

Viited

Välislingid
 Raamatukogust Põhja-Pärnumaa valla koduleheküljel

Pärnu maakonna raamatukogud
Põhja-Pärnumaa vald
Sindi raamatukogu

Sindi raamatukogu on Tori Valla Raamatukogu haruraamatukogu, mis asub Pärnu maakonnas Sindi linnas aadressil Pärnu mnt 55a, 86703. 

Raamatukogu juhataja on Rita Raudsepp

Ajalugu 
Kaljo-Olev Veskimägi kirjutab raamatus „Kahte kappi on ühetassa majas tarvis: leivakappi ja ramatokappi”: “Sindi „Sõpruse“ raamatukogu on seda väärt, et sellel lähemalt peatuda. See oli üks vähestest, mis pidas vastu kõikidele raskustele ja tegutses juba 1882. aastast peale, ülalpidajaks Sindi kalevivabriku töölised ja teenistujad. Alaliste lugejate arv küündis 250-ni ning aasta jooksul välja antud raamatute arv kümne tuhandeni. Oma aja kohta tõesti kolossaalsed arvud.“

Raamatukogul on olnud palju kolimisi ja erinevaid nimesid. 

Sindi raamatukogu ajalugu aastatel 1882–2012 on talletatud raamatus “Sindi raamatukogu 130”.

2013–2020 jätkus tegevus Sindi Seltsimaja II korruse ruumides, kus asus raamatukogu kokku pea 20 aastat.

2019. aastal sai Sindi Linnaraamatukogust Sindi raamatukogu ning hakkasid toimuma olulised muutused raamatukogu arengus.

2020. aasta kevadel kolis raamatukogu endisesse Sindi Postkontori majja, kus tehti eelnevalt põhjalikud renoveerimistööd. Uues hoones on suur tuba lastekirjanduse ja –tegevuste jaoks, pakutakse senisest hubasemat kohallugemise võimalust ja eraldi ruumina on tegelustuba ettevõtmiste ja näituste korraldamiseks. Hoone vahetus läheduses asuvad bussipeatus, kauplus, seltsimaja, kool.

Raamatukogu töötajad

Viited

Välislingid
 Sindi raamatukogu Facebook
 Sindi raamatukogu Instagram
 "Sindi raamatukogu 130"
 Sindi raamatukogu kuni 31.12.2017
 Tori Valla Raamatukogu koduleht

Pärnu maakonna raamatukogud
Sindi
Suigu raamatukogu

Suigu raamatukogu on Tori Valla Raamatukogu haruraamatukogu, mis asub Pärnu maakonnas Tori vallas Suigu külas aadressil Tootsi tee 6, 87302. 

Raamatukoguhoidja: Viiu Tamla

Ajalugu 
Suigu raamatukogu eelkäijaks peetakse piirkonna vanimat, 1910. aastal loodud Suigu Raamatukogu Seltsi. 1909. aastal asus Suigu Vene kooli õpetajana tööle kohalik noormees Mihkel Martin, kes suure kirjandushuvilisena organiseeris kodukandis noorte meeste lugemisringi. Selle liikmed soetasid endile raamatuid, mis jäid ringi ühisvaraks. Koos Suigu vallakooli õpetaja Hans Siitamiga asutati 1910. aastal raamatukoguselts. Seltsil oli ametlik luba korraldada tuluõhtuid, et saadud raha eest raamatukokku raamatuid osta. Suigu Vene koolist alguse saanud raamatukogu on erinevatel aegadel olnud lugejatele avatud Suigu (Tabria) koolimajas, Jõe talus ning Suigu kolhoosi kontor-klubis ja kauplus-sööklas.

Alates 2006. aasta 1. septembrist asub Suigu raamatukogu Suigu seltsimaja ruumides, mis kunagi juba oli raamatukogu koduks, tegutsedes siis kontor-klubina.

Raamatukogu töötajad 
1946 - 2010:

Hans Siitam

Ella Alvet

Margaretha Berg

Vaike Paavle

Maie Lehola (Ojaste)

Eha Naaris (Rööp)

Milvi Tõnsing (Eamets)

Anne Tensing (Somelar)

Silvia Rõuk (Alamaa)

Signe Rõngas

Eveli Kuslap

Viited

Välislingid
Suigu raamatukogu Facebook
Tori Valla Raamatukogu kodulehekülg

Pärnu maakonna raamatukogud
Tori vald
Surju raamatukogu

Surju raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Saarde vallas Surju külas. Raamatukogu juhataja on Riita Lillemets.

Viited

Välislingid
Raamatukogu koduleht

Pärnu maakonna raamatukogud
Saarde vald
Suurejõe raamatukogu

Suurejõe raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Suurejõe külas, Põhja-Pärnumaa Raamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukogu juhataja on Elvira Varrik.

Viited

Välislingid
 Raamatukogust Põhja-Pärnumaa valla koduleheküljel

Pärnu maakonna raamatukogud
Põhja-Pärnumaa vald
Tootsi raamatukogu

Tootsi raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Tootsi asulas, Põhja-Pärnumaa Raamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukogu juhataja on Olga Käärt.

Viited

Välislingid
 Raamatukogust Põhja-Pärnumaa valla koduleheküljel

Pärnu maakonna raamatukogud
Põhja-Pärnumaa vald
Tori raamatukogu

Tori raamatukogu on Tori Valla Raamatukogu haruraamatukogu, mis asub Pärnu maakonnas Tori vallas Tori alevikus aadressil Virula 11, 86801. 

Raamatukoguhoidja on Maarika Nõmm.

Ajalugu 
1878. aastal asutatud Tori raamatukogu on üks vanemaid raamatukogusid Pärnumaal. Otseseks ajendiks raamatukogu loomisele oli 1869. aastal toimunud Eesti esimene üldlaulupidu, kus osales ka kohalik Levi meeskoor. Lisaks laulmisele peeti seal isamaalisi kõnesid, kus rõhutati koolide, raamatukogude ning „iseäraliste seltside“ tähtsust ning julgustati neid looma. Raamatukogu aruannetest saame lugeda, et üheksa aastat pärast laulupidu „„nimetatud“ raamatukogu ehk Tori Laenuraamatukogu on asutatud asjast huvitatud isikute poolt“. Kümne esimese tegutsemisaasta järel oli Tori raamatukogu 1000 trükisega üks Eesti suuremaid kohalikke raamatukogusid. Kümme aastat hiljem Tori raamatukogu suleti, sest „ta ei kuulu ühelegi seltsile.“

19. sajandi lõpuaastail arvati raamatukogu 1883. aastal loodud kohaliku laulu- ja mänguseltsi „Salme“ omandisse.

Raamatukogu esimeseks asukohaks oli Tori kihelkonnakool, siis vallamaja, vahepeal koguni Tori kõrts, sest „asjast huvitatud inimesed“ arvasid, et „seal see sehvt paremini läheb“ ... Järgmisel hetkel otsustati aga, et raamatud ikka sinna peab viidama, „kus iga joodik neid käperdama ei pääse....“ 

Aastatel 1905–1987 oli raamatukogu asupaigaks kohalik kultuurikeskus esialgse nimega „Salme“ seltsimaja, hilisem Tori kultuurimaja.

Neil aastail liideti Tori raamatukogu riikliku raamatukoguvõrguga. 

70ndatel avati Tori raamatukogus lasteosakond, koosseisu lisandus lasteraamatukoguhoidja.

1987–2000 asus raamatukogu Tori mõisa valitsejamajas ning alates 2000. aastast Tori Põhikooli ruumides.

2020. aastal toimus Tori raamatukogu ja Tori Põhikooli raamatukogude ühendamine. Kaasajastati ruumilahendused ning parandati raamatukoguteenuste kättesaadavust vallaelanikele.

Raamatukogu töötajad 
1878 – 2019:

Mihkel Haas

Evi Haas

Leili Viljapuu

Rita Raudsepp

Aita Puust

Viited

Välislingid
Tori raamatukogu Facebook
Tori Valla Raamatukogu kodulehekülg

Pärnu maakonna raamatukogud
Tori vald
Urge raamatukogu

Urge raamatukogu on Tori Valla Raamatukogu haruraamatukogu, mis asub Pärnu maakonnas Tori vallas Urge külas aadressil Urge tee 12, 85010. 

Raamatukoguhoidja: Anne Pusse

Ajalugu 
Urge raamatukogu eelkäijateks võib pidada 20. sajandi alguses Tammiste ja Taali vallas tegutsenud seltside raamatukogusid. Laenutajateks olid seltsiliikmed, raamatuid osteti piduõhtute tulu eest. Mõned Taali Põllumeeste Seltsi, „Kungla” Seltsi või Kiisa algkooli templitega raamatud on tänaseni raamatukogus alles. Vahetult pärast Teist maailmasõda töötas Taali koolimajas külaraamatukogu, kus 1951. aasta raamatukogu passi järgi oli põrandapinda 39 m², ahiküte, 2 raamaturiiulit, fond suurusega 2158 teavikut, lugejaid aastas 148. 1950ndatel koliti Urge külla majandikontori majja 28 m² suurusesse ruumi. Fond oli kasvanud 3500 teavikuni, töötasid rändkogud ja raamatute kojukandjad. 

1960ndatel aastatel sai raamatukogu endale ka majandi laoruumi ringide, näituste ja ürituste jaoks, hiljem ka kontoriruumi.

Asutuse nimi, mis aegade jooksul olnud Paikuse-Ülejõe või Taali-Ülejõe rahvaraamatukogu, haruraamatukogu või külaraamatukogu, oli ajale jalgu jäänud ja muudeti 1984. aastal Urge raamatukoguks. Peagi algas koostöö Taali kooliga, kus avati laenutuspunkt ja kuni kooli sulgemiseni toimus palju ühisüritusi. 

Valdade tekkimisel läks asutuse ülalpidamine Sauga vallale. Aastal 2002 kolis raamatukogu endisesse kauplusehoonesse. Külastajad said enda kasutusse ligi 100 m² avara ruumi. Aasta pärast avati samas majas Urge Vabaajakeskus. Kuni selle sulgemiseni 2015. a tehti koos väga palju üritusi.

Alates 2017. aasta suvest teenindab ühel päeval nädalas Urge raamatukogu raamatukoguhoidja lugejaid Tammiste välisteeninduspunktis, mis asub Tammiste lasteaias.

Raamatukogu töötajad 
Leili Nigulis (Järvela)

Liivia Koolme (Kirikall)

Viited

Välislingid
Urge raamatukogu Facebook
Tori Valla Raamatukogu kodulehekülg

Pärnu maakonna raamatukogud
Tori vald
Vihtra raamatukogu

Vihtra raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Vihtra külas, Põhja-Pärnumaa Raamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukogu juhataja on Katrin Ilbi.

Viited

Välislingid
 Raamatukogust Põhja-Pärnumaa valla koduleheküljel

Pärnu maakonna raamatukogud
Põhja-Pärnumaa vald
Võidula raamatukogu

Võidula raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Võidula külas, Põhja-Pärnumaa Raamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukogu asub endise Võidula mõisa peahoones.

Raamatukogu juhataja on Lea Toom.

Viited

Välislingid
 Raamatukogust Põhja-Pärnumaa valla koduleheküljel

Pärnu maakonna raamatukogud
Põhja-Pärnumaa vald
Liiva raamatukogu

Liiva raamatukogu on raamatukogu Saare maakonnas Muhu vallas Liiva külas. Üks kahest raamatukogust Muhu saarel (teine on Hellamaa raamatukogu).

Raamatukogu juhataja on Marie Saarkoppel.

Viited

Välislingid 
 Raamatukogust Muhu vallal kodulehel

Saare maakonna raamatukogud
Muhu vald
Luunja raamatukogu

Luunja raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Luunja vallas Luunja asulas. Raamatukogu juhataja on Riina Belov.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel

Tartu maakonna raamatukogud
Luunja vald
Kõrveküla raamatukogu

Kõrveküla raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Kõrveküla asulas. See on ühtlasi Tartu maakonna keskraamatukogu (varem paiknes keskraamatukogu Lohkvas ja Tartu linnas).

2020. aasta seisuga on raamatukogu juhataja Hele Ellermaa.

1993. aastani paiknes Tartu maakonna keskraamatukogu Tartu linnas Narva maanteel ajaloolises nn Pistohlkorsi majas ehk Katariina majas, mis tagastati omanikule ja kus 2020. aasta seisuga tegutseb Tartu linnamuuseum. 1993–1999 asus raamatukogu ühes korteris Luunja vallas, endise Luunja sovhoosi Anne osakonna keskusehoone esimesel korrusel. 1999. aastal nõustus Tartu vald võtma raamatukogu vallamaja teisele korrusel välja ehitamata ruumidesse. 2021. aasta jaanuarist asub raamatukogu Kõrveküla põhikooli vastvalminud juurdeehitises.

Aastatel 2003–2011 andis keskraamatukogu välja Tartumaa raamatukoguhoidjate ajalehte Meie Leht.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel

Tartu maakonna raamatukogud
Tartu vald
Toomas Meritam (arst)

Toomas Meritam (18. juuli 1933 Tartu – 12. detsember 2017) oli eesti arst (günekoloog ja onkoloog).

Ta sündis 1933. aastal Tartus suurtükiväe ohvitseri Toomas Meritami ja kehakultuuriõpetaja Mai Meritami pojana. 

Ta õppis Tallinna 7. keskkoolis, Tallinna Õpetajate Seminari Harjutuskoolis, Tallinna 20. Keskkoolis ja lõpetas 1951. aastal Tallinna 2. Keskkooli. 1957. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna arsti kvalifikatsiooniga.

Ta suunati tööle Kingissepa Rajooni Haiglasse, kus ta töötas akušöör-günekoloogi, günekoloogia ja sünnitusabi osakonna juhataja ning rajooni tervishoiu osakonna juhatajana. Ta oli günekoloogia alal I kategooria arst.

1975. aastast töötas ta Tallinnas Eesti Onkoloogiakeskuses radioloogina, seal töötas ta veel aastal 1997.

Isiklikku 
Tema isa oli suurtükiväe ohvitser Toomas Meritam. Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli arst Aino Meritam, abielust sündis kaks poega. Tema teine abikaasa oli dr. Tiiu Kull.

Eesti arstid
Sündinud 1933
Surnud 2017
Vana-Võidu raamatukogu

Vana-Võidu Raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vana-Võidu külas. Tegutseb koos Viljandi Kutseõppekeskuse raamatukoguga ja asub kutseõppekeskuse hoones.

Raamatukogu direktor on Erika Lond.

Raamatukogu alustas tegevust 1. jaanuaril 1996.

2004. aastast kasutab Vana-Võidu Raamatukogu oma töös Raamatukogude Info ja Kataloogisüsteemi RIKS. Alates 2015. aastast on kogu täielikult kantud elektroonilisse kataloogisüsteemi. 

Töötajad:

Tiia Paistu 1991-2005

Lagle Räga 2005-2011

Signe Kaasla 2011-2012

Liina Tammela 2012-2014

Erika Lond 2014-

Viited

Välislingid
Koduleht
Raamatukogust Viljandi valla kodulehel

Viljandi maakonna raamatukogud
Viljandi vald
Saarepeedi raamatukogu

Saarepeedi raamatukogu asub Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi külas. Alates 01.09.2020 sai Saarepeedi raamatukogust Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu haruraamatukogu.

Uue-Võidu Lugemisring avati koosolekuga, mis toimus 6. jaanuaril 1913. aastal Tõllasepa talus. Lugemisringi liikmeteks soovis astuda 26 inimest. Esimeheks valiti Tõnis Parik, raamatukoguhoidjaks Tõnis Valdmann. Samal koosolekul otsustati avada raamatukogu. Selts hakkas korraldama pidusid ja näitemänge. Piletirahana saadud tulust läks osa ka raamatute ostmiseks.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Viljandi valla kodulehel

Viljandi maakonna raamatukogud
Viljandi vald
Kamara raamatukogu

Kamara raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Mulgi vallas Kamara asulas.

Laatres asutati raamatukogu nähtavasti 1890. aastal. 1930-ndate lõpust on ta olnud Raja raamatukogu. Selle töötajatest on teada Meeta Pint, Johannes Prilinn ja Maie Kostabi. 1972. aastal toodi raamatukogu üle Kamara sovhoosi keskusse. Kamara raamatukoguks nimetati ümber alles 1980. aastal. Osa raamatuid toodi üle ka Pussi kooli raamatukogust. 

Kamara raamatukogus on töötanud Helmi Sutt (1971–1977), Edma Vill (1977–1978), Aime Seim (1978–1983), Maie Lond (1983–1986), Malle Rubin (1986–1987), Külli Kaunissaar (1987–1993), Kaire Pahk (1993–1998), Marje Kaaremaa (1998–2008). Alates 2008. aastast on raamatukogu juhataja on Eve Raska.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Mulgi valla kodulehel

Viljandi maakonna raamatukogud
Mulgi vald
Meleski raamatukogu

Meleski raamatukogu oli raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Meleski külas.

Meleski raamatukogu asutati 1. oktoobril 1947.  Esimese raamatukoguhoidjana tööd alustanud Asta Lehismets on meenutanud: "Kuna Meleski raamatukogul alguses raamatuid ei olnud, tuli raamatuid tuua lähedal asuvast Lätkalu raamatukogust. Minna tuli 4 km läbi metsa ja jalgsi. Kohver käe otsas. Kuna raamatukogul ruume polnud, toimus raamatute laenutamine oma kodus".  

Esimene saabunud raamatute sissekanne Meleski raamatukogu inventariraamatusse on tehtud 1. jaanuar 1948. 

1951. aastal Lalsi külanõukogu poolt koostatud aktist saab lugeda, et raamatukogu asus Meleski klaasivabriku keskuses. Ruumilised tingimused olid väga viletsad, sest asus üheskoos sideasutuse ja klaasivabriku kontoriga. Raamatukogu kasutuses oli ainult üks kapp. Umbes 600 uuemat teost asusid pakkides läbikäidavas lukustamata korteris. 

Alates 1957. aastast asus raamatukogu Meleski klaasivabriku punanurgas. Raamatute hoidmiseks mõeldud 3 kappi olid igaüks ise ruumis. 

1959. aastaks oli raamatukogu saanud esimest korda iseseisva ruumi, mis oli küll äärmiselt väike - 12m2, kuid värskelt remonditud, küttekolded korras, talveaknad ja elektrivalgustus olemas. Raamatukogu asus Meleski klaasivabriku territooriumil, ühes tööliselamutest, kus elas veel 5 klaasitsehhi töölise perekonda.  

Järjekordsed uued ruumid saadi 1967. aasta juulis tänu Meleski klaasitsehhi tollasele juhatajale Heino Koortile.  Raamatukogu asus klaasivabriku kontorihoone teisel korrusel, Klaasitsehh pani raamatukogusse keskkütte. Peale raamatukogu asusid selles majas veel klaasivabriku kontor, -klubi ja -muuseum, postkontor, ühiselamu ja mõned korterid.Nendes ruumides asus raamatukogu 1993. aastani, mil toimus tulekahju ja mille tagajärjel maja hävis. Raamatukogu varast suudeti päästa väike osa.. Põlengus hävinuna ja kustutusvees kahjustatuna kanti maha 6063 raamatut. Tollane kauaaegne juhataja Tõnu Sild organiseeris raamatukogule ruumid vanasse tööliselamusse ja tänu tema aktiivsusele sairaamatukogu oma tööd jätkata. Tõnu Sild asus Meleski raamatukogusse tööle 1965. aastal ja töötas järjepidevalt kolmkümmend viis pikka aastat.  

Internetiühendus paigaldati raamatukogusse 2002. aasta detsembris,    

2005. aastal sai raamatukogu omale esmakordselt telefoni ja samast aastast oli ka tasuta WiFi kasutamise võimalus.  

Elektroonilist laenutust alustati 2007. aastal.  

Meleski raamatukogu suleti 2021.aastal ruumide amortiseerumise tõttu.  

TÖÖTAJAD:  

1947-1949  Asta Lehismets  

1949-1955 Vaike Pullisaar  

1956- 1961 Elli Kõks  

1962-1965 Anne Kiis  

1965-2000 Tõnu Sild  

2000-2021 Astrid Dreving  

Raamatukogu juhataja on Astrid Dreving.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Kolga-Jaani valla kodulehel

Viljandi maakonna raamatukogud
Viljandi vald
Tallinna Ülikooli teenetemärk

Tallinna Ülikooli teenetemärk on Tallinna Ülikooli autasu, millega tunnustatakse pikaajalise suurepärase tööga silma paistnud ülikooli töötajaid ja ülikooli ees suuri teeneid omavaid isikuid väljastpoolt ülikooli.

Teenetemärk on hõbedast rinnamärk. Märgi kujunduses on kasutatud abstraktset kristallivormi, sümboliseerides kultuuriprotsessi pikaajalisust. Märgi dekooril on Hartmann Schedeli teose "Liber chronicarum…" ja Juri Lotmani teose "Kultuur ja plahvatus" fragmendid.

Teenetemärgi andmise otsustab ülikooli rektor.

Tallinna Ülikooli teenetemärgi kavalerid
2010 Lylian Meister, Krista Mits
2011 Mait Arvisto, Andres Avarand, Anzori Barkalaja, Martin Ehala, Hille Erik, Mati Heidmets, Leif Kalev, Henn Kukk, Rein Lang, Suliko Liiv, Mihhail Lotman, Lauri Läänemets, Romi Mankin, Kersti Markus, Heli Mattisen, Tiiu Olm, Tõnis Palts, Juhan Parts, Ülar Ploom, Marvi Pulver, Jüri Ratas, Priit Raudkivi, Mailis Reps, Edith Sepp, Imbi Teiter, Kristel Toom, Taimi Tulva, Elviine Uverskaja, Anne Valmas, Tõnu Viik, Sirje Virkus
2012 Jüri Rent, Rein Raud
2013 Kaido Fridolin, Anu Iho, Keit Paal, Viive-Riina Ruus, Kaarel Zilmer
2014 Jüri-Ruut Kangur, Ene Käpp, Viivi Maanso
2015 Jyrki Käkönen, David Lamas, Timo Tobias Ley, Aurika Meimre, Peeter Normak, Ellu Saar, Hagi Šein
2016 Angela Arraste, Sirje Runge, Luule Sakkeus, Anne Tali, Rein Veidemann, Indrek Vijard, Maie Vikat
2018 Kadri Herde, Sirje Lämmergas, Linda Elken
2019 Allan Puur, Andi Kivinukk, Anne Tiko, Arvo Iho, Ene Lind, Georg Sootla, Irina Belobrovtseva, Jüri Kruusvall, Karin Baskin, Katrin Saks, Marek Tamm, Marga Lvova, Marika Veisson, Marje Lepanen, Meeli Roosalu, Mihhail Lotman, Orest Kormašov, Renee Nõmmik, Zhu Lu, Tõnis Põder, Viiu Tuulik
2020 Tarmo Rajaleid, Tõnu Talpsep, Tiia Artla, Kristjan Port, Airi Värnik, Maris Kurel, Madis Lepik, Pille Eslon, Ants Sild, Sulev Oll, Kadri Kiigema, Eveli Ojamäe-Veider, Helen Joost, Raimo Pullat, Jekaterina Koort, Martin Sildos, Kersti Sirel, Toomas Karjahärm, Maie Pihlamägi, Merle Tischler, Toomas Meister

Viited

Välislingid
 Tallinna Ülikool. Teenetemärk ja teenetemedal

Eesti teenetemärgid
Tallinna Ülikool
Krabi raamatukogu

Krabi raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Rõuge vallas Krabi külas.

Raamatukogu juhataja on Evi Taal.

Raamatukogu asutamiskuupäevaks on 10. oktoober 1922, kui tegevust alustas Krabi Rahvaraamatukogu Seltsi raamatukogu.

1997. aastal avati Krabil nüüdisaegne koolimaja ja sinna hoonesse kolis ümber ka raamatukogu, mis avati uues asukohas 3. juunil 1998.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Võrumaa keskraamatukogu kodulehel

Võru maakonna raamatukogud
Rõuge vald
Kuutsi raamatukogu

Kuutsi raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Rõuge vallas Kuutsi külas.

Raamatukogu juhataja on Helgi Kõivumägi.

Ajalugu 
Raamatukogu tegevuse alguseks võib lugeda 1870. aastat, kui kooliõpetaja Jaan Koka eestvõttel soetati Mõniste mõisniku Eduard von Wulfi annetatud raha eest 300 raamatut. Aastal 1885 raamatukogu tegevus küll soikus. Raamatute laenutamine sai uuesti hoo sisse pärast karskusseltsi loomist 1902. aastal ning senise kogu põhjal loodi Mõniste Rahvaharidusseltsi raamatukogu.

Mõniste raamatukogu nimetati 1979. aastal ümber Kuutsi raamatukoguks ning varasem Mõniste-keskuse raamatukogu nimetati Mõniste raamatukoguks.

1996. aastal lõpetati Saru raamatukogu tegevus ning raamatud jaotati Mõniste ja Kuutsi raamatukogu ning Mõniste Muuseumi vahel.

Pärast seda, kui 2003. aasta kevadel koliti raamatukogu Mõniste vanasse koolimajja liideti sellega Mõniste kooli raamatukogu.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Võrumaa keskraamatukogu kodulehel

Võru maakonna raamatukogud
Rõuge vald
Luutsniku raamatukogu

Luutsniku raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Rõuge vallas Luutsniku külas Läti piiri lähedal.

Raamatukogu juhataja on Aili Valb.

Ajalugu 
1917. aastal asutati Kikre Raamatukogu Selts, millele hangiti korjanduse teel 200 raamatut. Selts suleti 1920. aastal ning raamatukogu läks värskelt asutatud haridusseltsile Valgustaja. 1930. aastal koliti raamatukogu endise Luutsniku mõisa hoones asuvasse koolimajja.

1940. aastal anti sellele üle piirivalve Petseri jaoskonna raamatukogu, kuhu kuulunud inventari ja köiteid oli kokku 2500. 1964. aastal liideti raamatukoguga Luutsniku 7-klassilise kooli raamatukogu.

1965. aastal pälviti Eesrindliku raamatukogu aunimetus ning pikaajalist raamatukogujuhatajat Jaan Loogi autasustati ENSV kultuuriministeeriumi aukirjaga.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Võrumaa keskraamatukogu kodulehel

Võru maakonna raamatukogud
Rõuge vald
Varstu raamatukogu

Varstu raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Rõuge vallas Varstu asulas. Raamatukogu juhataja on Merike Kender.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Võrumaa keskraamatukogu kodulehel

Võru maakonna raamatukogud
Rõuge vald
Eesti Kunstiakadeemia raamatukogu

Eesti Kunstiakadeemia raamatukogu (inglise keeles Library of the Estonian Academy of Arts) on teadusraamatukogu, mis asub Eesti Kunstiakadeemia juures.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Eesti Kunstiakadeemia kodulehel

Tallinna raamatukogud
Eesti Kunstiakadeemia
Kostivere raamatukogu

Kostivere raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Jõelähtme vallas Kostivere asulas. Kostivere raamatukogu on Jõelähtme valla raamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukogu loodi 1960ndatel ametiühingu poolt ja alguses asus see Kostivere mõisa kõrval ühiselamutoas. Hiljem asus raamatukogu 27. aastat mõisa kõrvalhoones. 2013. aastal kolis raamatukogu Kostivere kooli juurdeehitusse Aruküla tee 3.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Jõelähtme valla raamatukogu kodulehel

Harju maakonna raamatukogud
Jõelähtme vald
Tõikvere raamatukogu

Tõikvere raamatukogu oli raamatukogu Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tõikvere külas. Raamatukogu lõpetas tegevuse 2013.

Viited

Jõgeva maakonna raamatukogud
Jõgeva vald
Eesti 2018. aasta taliolümpiamängudel

Eesti osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis 22 sportlasega.

Olümpiamängude avatseremoonial 9. veebruaril kandis Eesti lippu kiiruisutaja Saskia Alusalu.

Sportlased

Kahevõistlus 
Kahevõistluses esindasid Eestit Kristjan Ilves ja Karl-August Tiirmaa.

Kiiruisutamine 
Kiiruisutamises pääses naiste ühisstardiga sõidu starti Saskia Alusalu ja meeste 1000 meetri distantsil Marten Liiv. Alusalu saavutas Eesti koondise parima, 4. koha.

Laskesuusatamine 
Olümpiamängudele pääses 5 Eesti meeslaskesuusatajat: Roland Lessing, Rene Zahkna, Kalev Ermits, Kauri Kõiv ja Johan Talihärm. Johan Talihärm olümpiamängudel siiski ei startinud.

Naistest pääses ainsana olümpiale Johanna Talihärm.

Murdmaasuusatamine 
Meestest pääsesid olümpiamängudele Marko Kilp, Karel Tammjärv, Raido Ränkel, Andreas Veerpalu ja Algo Kärp, naistest Anette Veerpalu ja Tatjana Mannima. Anette Veerpalu haigestus ega startinud.

Mäesuusatamine 
Mäesuusatajatest kuulusid koondisse Tormis Laine ja Anna Lotta Jõgeva.

Suusahüpped 
Eestit esindasid olümpial Artti Aigro, Martti Nõmme ja Kevin Maltsev.  Suure mäe võistlusel Maltsev diskvalifitseeriti, sest tema suusasaabas oli lubatust millimeetri võrra suurem.

Viited 

Rahvuskoondised 2018. aasta taliolümpiamängudel
Eesti taliolümpiamängudel
2018. aasta Eesti spordis
Väluste raamatukogu

Väluste raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Väluste külas. See on Tarvastu raamatukogu haruraamatukogu.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Tarvastu raamatukogu kodulehel

Viljandi maakonna raamatukogud
Viljandi vald
Flo Kasearu

Flo Kasearu (sündinud 24. aprillil 1985) on Tallinnas tegutsev kunstnik. Alates 2013. aastast on ta omanimelise majamuuseumi tegevjuht.

Ta lõpetas aastal 2008 maalikunstnikuna Eesti Kunstiakadeemia.

Näituseid
2018 "There and Back Again" Kiasma
2018 "Varjupaiga festival"
2020 "Ohustatud liigid", Tartu Kunstimuuseum
2020 "Eriolukord", KUMU kunstimuuseum
2021 "Elust välja lõigatud", Tallinna Kunstihoone

Kriitika
''„See, mida ta tegi oma majamuuseumi roostes plekk-katusega („Uprising“, 2015), ma mõtlen videot, kus roostes katuseplekist üleelusuuruseid mängulennukeid volditakse, selle teo leidlikkus, nihestusvägi, aga ka loomulikkus või see tunne, et kui loomulikult võib ühest katuseremondi teost sündida teos, see ... võttis karbi lahti.”

Tunnustus 
2012 – Köler Prize
2020 – stipendium "Ela ja sära"
2021 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia (isikunäituse eest)

Vaata ka

projekt "Kunstnikud kogudes"

Viited

Välislingid 

 Koduleht flokasearu.eu
 Flo Kasearu Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus
 "Müüjatüdrukust kunstnikuks. Intervjuu Flo Kasearuga", Müürileht, 03.02.2021

Eesti kunstnikud
Eesti Kunstiakadeemia vilistlased
Sündinud 1985
Laura Põld

Laura Põld (25. oktoober 1984 Tallinn)  on eesti kunstnik.

Haridus
2000–2003 Vanalinna Hariduskolleegium
2003–2007 Eesti Kunstiakadeemia, keraamika,  bakalaureusekraad
2007–2010 Tartu Ülikool, maalikunst (MFA)
2018–2021 Linzi Kunsti- ja disainiülikool, plastilised kontseptsioonid ja keraamika (MA)

Isikunäitused
2010 "Hirm", koos Veiko Klemmeriga, Draakoni galerii, Tallinn
2010 "Hope You Dance", koos Adrijana Gvoydenovićiga, bm:ukk galerii, Viin
2010 "Kõnelused kardinaga", Tartu Kunstimaja
2011 "Lost&Found", Tallinna Linnagalerii
2012 "Carolina Cyclone", Showroom Ulrike Hrobsky, Viin
2012 "Home Sweet Home", koos Mari Prekupiga, Old Town Art Gallery, Vilnius
2013 "Katse lavastada maastikku", Tallinna Kunstihoone galerii
2013 koos Sigita Daugulega, Galerie Ulrike Hrobsky, Viin
2014 "a walk, a wall, some mountains", koos Titania Seidliga, Ulrike Hrobsky Showroom for Young Art, Viin 
2014 "Loss", Vaal galerii, Tallinn
2014 "The Night Your mate Danced Like A Tree", Hobusepea galerii, Tallinn
2014 "To go to bed by day", Kunstkabinett Kunstverein Bayreuth
2014 "Varemed", Tartu Kunstimaja Monumentaalgalerii
2015 "Road To Silver Mine", Gallery Chemin Du Bonheur, Hokuto, Jaapan
2016 "Sada ulma keset merd", Tartu Kunstimuuseum, Tartu 
2016 "Serving Makes Place", koos Johna Hanseniga, gallery Maebashi Works, Gunma, Jaapan
2017 "So small it could be mine", Ateliers Höherweg eV. Düsseldorf, Saksamaa

Liidud
Tartu Kunstnike Liit, liige
Eesti Kunstnike Liit, liige

Tunnustus

2008 Eduard Wiiralti nimeline stipendium
2011 Young Painter Prize (of the Baltic states), 3rd Prize
2013 Ado Vabbe preemia
2014 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (installatiivsete ruumiprojektide eest, kus eri kunstiliike sünteesivad plastilised keskkonnad rõhutavad maalikunstiga seonduvaid kvaliteete: värv, pind, faktuur, vorm, personaalne ja kollektiivne mälu – näitused „Loss“ Vaal galeriis, „The Night Your Mate Danced Like a Tree“ Hobusepea Galeriis ja „Varemed“ Tartu Kunstimaja Monumentaalgalerii)
2016 Köler Prize
2018 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti aastapreemia (kõrgetasemelise, aktiivse ja mitmekülgse näitusetegevuse eest 2018. aastal nii rahvusvahelisel kui kohalikul kunstiväljal)

Kirjandus
Karro, Piret 2016. Iga maastik on hingeseisund. Kunst.ee 1. (arvustus Laura Põllu näitusele)

Välislingid

laurapold.com

Eesti kunstnikud
Eesti Kunstiakadeemia vilistlased
Sündinud 1984
Rautjärvi vald

Rautjärvi on vald Lõuna-Karjala maakonnas Soomes.

Naabervallad on Parikkala vald ja Ruokolahti vald.

Viited

Välislingid 
 Rautjärvi koduleht

Lõuna-Karjala maakonna vallad
Trikāta kirikumõis

Trikāta kirikumõis (saksa keeles Pastorat Trikaten, läti keeles Trikātas mācītājmuiža) oli kirikumõis Liivimaal Valga kreisis Trikāta kihelkonnas. Praegu asub mõisasüda Lätis Beverīna piirkonnas Trikāta vallas.

Kirikuõpetaja maja ja selle kõrvalhooneid on esmakordselt mainitud aastal 1600. Mõisa kohta pärinevad esimesed teated aastast 1689, mil J. H. Keltsch koostas mõisa maade plaani. Vana mõisahoonet joonistas aastal 1799 Johann Christoph Brotze. 

Praegune mõisa peahoone valmis aastal 1804 ja see on riikliku kaitse all olev arhitektuurimälestis. Kunstimälestisena on kaitse all ka sealne ahi. Tegemist on kolmekorruselise mantelkorstnaga hoonega, kus põhikorruse all asub pooleldi maa-alune korrus. Hoone seinad on laotud maakividest ja tellistest. Nii ukse- kui ka aknaavad on kujundatud dekoratiivsetena, hoonet ehib ka karniis. Aastal 1936 oli hoone kapitaalremondis.

Mõisakompleksi juurde kuulub ka väike park. Mõisa lautade baasil moodustati nõukogude ajal kolhoosile kuuluv farm Nomnieki.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus aastal 1816 3 ja 1/8 adramaad, sellele allus 60 mees- ja 69 naishinge. Aastal 1688 ja  1734 oli mõisal kolm adramaad, aastal 1758 aga 3 ja 1/3 adramaad. Aastal 1823 oli mõisa suurus 1 ja 17/20 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal adramaid 1 ja 17/20, aastal 1881 allus mõisale 1 ja 70/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Viited

Beverīna piirkonna mõisad
Valga kreis
Trikāta kihelkond
Koivaliina kirikumõis

Koivaliina kirikumõis ehk Gaujiena kirikumõis (saksa keeles Adsel Pastorat, läti keeles Gaujienas mācītājmuiža) oli kirikumõis Liivimaal Valga kreisis Koivaliina kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisakompleks Lätis Ape piirkonnas Koivaliina vallas.

Mõisa on esimest korda mainitud aastal 1631.

Mõisakompleksi kuuluvad aastal 1761 valminud peahoone, ait aastast 1788, laut aastast 1666 ning XIX sajandil valminud tall ja tõllakuur. Hooned on puidust ja baroksed. Siseruumid on peahoones kujundatud anfilaadina. Säilinud on ka mantelkorsten, baroksed XVIII sajandil valmistatud uksed ja samast ajast pärinevad klassitsistlikud seinamaalingud. Kirikumõisa hooned on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel ei kuulunud mõisale 1816. aastal maad, samuti ei allunud sellele mitte ühtki hinge. Sama kehtib ka teiste aastate kohta, mille kohta andmed on olemas.

Ka agraarreformi ajal mõisa maid eraldi ei arvestatud. Tol ajal oli Koivaliina kirikumõisa pindala koos Dārta karjamõisaga ja Koivaliina mõisaga 2665,44 hektarit.

Viited

Välislingid

Hopa piirkonna mõisad
Valga kreis
Koivaliina kihelkond
Leonid Passetšnik

Leonid Passetšnik (sündinud 15. märtsil 1970 Vorošilovgradis), hüüdnimi Magadan, oli alates 24. novembrist 2017 sõjalis-poliitilise rühmituse Luhanski Rahvavabariik juhi kohusetäitja ja on alates 21. novembrist 2018 rühmituse juht ning täidab ka rühmituse riikliku julgeoleku ministri kohuseid.

6. detsembril 2021 andis partei Ühtne Venemaa esimees Dmitri Medvedev partei aastakoosolekul Moskvas Leonid Passetšnikile ja Deniss Pušilinile üle üle partei liikmepileti.

Elukäik ja tegevus 
Isa töötas 26 aastat SORVVOs. 1975. aastal kolis perekond Magadani, kus isa oli seotud kullakaevandustega. Lõpetas Donetski sõjalis-poliitilise kolledži ja töötas 1993. aastast Ukraina julgeolekuteenistuses SBU.  Töötas Luhanski oblasti Ukraina julgeolekuteenistuses salakaubaveooperatsioonidega võitleva üksuse juhina ja 2010-2014 SBU Stahhanovi rajoonidevahelise osakonna juhataja.

2014. aastal asus ta venemeelsete võitlejate poolele, saades 9. oktoobril 2014 isehakanud Luganski Rahvavabariigi (LPR) riikliku julgeolekuministriks.

22. novembril 2017 nimetas Luhanski Rahvavabariigi Rahvanõukogu ta Rahvavabariigi kohusetäitjaks. 

6. detsembril 2021 sai Pasetšnik Venemaa valitseva partei Ühtne Venemaa liikmeks. Ühtse Venemaa esimees Dmitri Medvedev andis talle isiklikult parteipileti Moskvas partei aastakongressil.

27. märtsil 2022 ütles Pasetšnik, et Luganski Rahvavabariik võib lähitulevikus korraldada referendumi Venemaaga ühinemiseks.

Viited

Sündinud 1970
Mudlum

Mudlum, kodanikunimega Made Luiga (sündinud 31. juulil 1966), on eesti kirjanik ja kirjanduskriitik. Õppis Paide 1., 3. keskkoolis.

Teosed 
"Tõsine inimene", 2014 (Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia nominent)
"Ilus Elviira: burleskne jutustus", 2015
"Linnu silmad", 2016
"Ümberjutustaja", 2017 
"Poola poisid", 2019 
"Mitte ainult minu tädi Ellen", 2020

Tunnustus 
 2017 – Friedebert Tuglase novelliauhind ("Ilma alguseta, ilma lõputa")
 2019 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Poola poisid")
2019 – stipendium "Ela ja sära"
2020 – Euroopa Liidu kirjandusauhind ("Poola poisid")
2020 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Mitte ainult minu tädi Ellen")

Viited

Välislingid 
 http://www.looming.ee/artiklid/paris-tore-raamat-eimillestki/
 https://kultuur.err.ee/308329/arvustus-kord-kaos-ja-kohvipausid
 https://kultuur.err.ee/303488/arvustus-heas-uksinduses-halba-ei-ole
 http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c12-uudised/eesti-kultuurkapitali-kirjanduse-sihtkapitali-aastaauhindade-nominendid-3/
 http://ekspress.delfi.ee/areen/ilusa-elviira-lobus-ja-kurb-kerge-ja-raske-elu?id=72512615
 http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c7-kirjandus/detailitapne-mudlum/
 http://www.looming.ee/arhiiv/unetuna-endal-kulas/
 http://kjk.eki.ee/ee/issues/2017/3/903
 https://www.muurileht.ee/inimene-voi-asi/
 http://va.ee/15-arvustus/200-hele-mai-viiksaar-mudlumi-ontoloogia
 http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c7-kirjandus/kriitika-kui-kodanikualgatus/
 https://kultuur.postimees.ee/4410429/vikerkaar-loeb-mudlumist-kui-niisugusest
 https://kultuur.err.ee/591345/mudlum-natuke-lapsik-natuke-naljakas-natuke-hirmus
 https://www.muurileht.ee/taiesti-valjast-elust-enesest-intervjuu-mudlumiga/
 https://www.vikerkaar.ee/archives/25529
 https://kultuur.err.ee/1009471/arvustus-mudlumi-poisid

Eesti kirjanduskriitikud
Eesti kirjanikud
Sündinud 1966
Prienai rajoon

Prienai rajoon  on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus  endise Kaunase maakonna aladel.

Rajooni pindala on 1031 km². 2017. aasta seisuga elas seal 27 150 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal, tänapäevastes piiridest on aastast 1999. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Ašminta, Balbieriškise, Išlaužase, Jieznase, Naujoji Ūta, Pakuonise, Stakliškėse, Šilavotase ja Veiveriai vald. Eraldi haldusüksuse moodustab veel Prienai linn.

Halduskeskus on Prienai linn. Teised tähtsamad asulad on Jieznase linn ning Balbieriškise, Pakuonise ja Veiveriai alevid. 2011. aasta seisuga olid elanikest 97,9% leedulased, 0,73% venelased, 0,22% poolakad, 0,19% ukrainlased, 0,11% mustlased, 0,03% sakslased ja 0,79% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurimad jõed on Nemunas ja selle lisajõed Verknė, Jiesia ning Peršėkė. Rajooni idaosa jääb Dzūkija kõrgustikule, seal asub ka rajooni kõrgeim koht (257 m). Madalaim koht asub Nemunase kaldal (35 m).  Osaliselt jääb rajooni  Kaunase veehoidla. Rajooni territoorium jääb osaliselt Nemunase loogete regionaalpargi territooriumile, osaliselt aga Aukštadvarise regionaalparki.

Prienai rajooni läbib Via Baltica.

Välislingid 

 Rajooni koduleht (leedu keeles)

Leedu omavalitsused
Markus Habakukk

Markus Habakukk (sündinud 15. septembril 1992) on eesti näitleja.

2011. aastal lõpetas ta Vanalinna Hariduskolleegiumi teatrikooli ja 2016. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli. 

Alates 2016. aasta novembrist töötab ta näitlejana Kuressaare Teatris. Lisaks teeb ta kaasa Tallinnas tegutseva teatri Kelm lavastustes.

Viited

Välislingid

Eesti näitlejad
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia vilistlased
Sündinud 1992
Ester Kuntu

Ester Kuntu (sündinud 7. augustil 1990) on eesti näitleja.

2016. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli. Seejärel on ta olnud vabakutseline näitleja. Ta on astunud üles Eesti Draamateatri, Vanemuise ning VAT Teatri lavastustes.

Filmirollid
2016 "Polaarpoiss" – Liisa
2017 "Keti lõpp" – neiu
2019 "Johannes Pääsukese tõeline elu" – Nasta
2019 "Tõde ja õigus" – Vargamäe Mari
2022 "Tagurpidi torn" – Maret

Tunnustus 
2018 Bruno O'Ya stipendium
2019 Kristallkingakese auhind
2019 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (parim näitlejanna)

Isiklikku 
Tema elukaaslane on näitleja Sander Roosimägi.

Viited

Välislingid
Eesti filmi andmebaas

Eesti näitlejad
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia vilistlased
Sündinud 1990
Paul Verner

Paul Verner (26. aprill 1911 Chemnitz – 12. detsember 1986 Ida-Berliin) oli Saksa DV partei- ja riigitegelane.

Paul Verner oli pärit metallitöölise perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta masinalukksepaks. 1929. aastal astus ta Saksamaa Kommunistlikku Parteisse ja tegutses seejärel parteitöötajana. Aastatel 1932–1933 oli ta ajalehe Komsomolskaja Pravda korrespondent Moskvas. Alates 1933. aastal lõpust oli ta Kommunistliku Noorsoointernatsionaali Skandinaavia büroos väljaande Jugendinternationale toimetaja ja alates 1934. aastast ajalehe Junge Garde toimetaja Pariisis. 1936–1939 võttis ta internatsionaalsete brigaadide koosseisus osa Hispaania kodusõjast. 1939. aastal läks ta partei ülesandel Rootsi, kus ta 1940. aastal interneeriti. Vabanes 1942. aastal ja töötas alates 1943. aastast metallitöölisena.

Saksamaale tagasipöördumise järel töötas Paul Verner alates 1946. aastast kirjastuse Neues Leben peatoimetajana. Alates 1949. aastast oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee orgosakonna juhataja.

1950–1953 ja 1958–1984 oli Paul Verner Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee sekretär. Alates 1958. aastast oli ta Saksa DV Rahvakoja (parlamendi) liige. 1959–1971 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Berliini piirkonna esimene sekretär. Alates 1971. aastast oli ta Saksa DV Riiginõukogu liige, 1981–1984 Riiginõukogu aseesimees.

Alates 1958. aasta juulist kuni 1984. aasta maini oli Paul Verner Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liige.

1984. aastal astus ta tervislikel põhjustel kõigist ametitest tagasi.

Viited

Saksamaa poliitikud
Sündinud 1911
Surnud 1986
Saksa DV poliitikud
Ümberasujate loend

See loend sisaldab 1939.–1940. aastal Umsiedlung'i käigus Eestist ja Lätist lahkunud isikuid.

A
Aleksander Allik – Kuressaare ekslinnapea ja proviisor
Arthur Allik

B
Carl Bergmann
Gerhard Bergmann
Egmond von Brevern – Maardu mõisa mõisnik
Leonhard Brunovsky, Visusti saksa koguduse õpetaja, Saksa praostkonna vikaarõpetaja
Arthur von Buxhoeveden – Vabadusristi I liigi 2. järgu kavaler kolonel
Nikolai Bäuerle

D
Ernst Duberg

E
 Samuel Eberhard, Kunda koguduse õpetaja
Hans Joachim Eichhorn
Otto Wilhelm Etzold, Paldiski Nikolai koguduse hooldaja õpetaja

F
Jules Favré
Ernst von Fock – Sagadi mõisa mõisnik
Ellen Xenia Frey – Eesti arst

G
Edgar Arthur Greinert
Ernst Adolf Greinert

H

Valter Friedrich Hollmann

I 
 Carl Hellmut Intelmann, Varbla koguduse õpetaja

J
Paul Johansen – Tallinna linnaarhivaar

K 
 Gunnar Knüpffer, Tartu ülikooli koguduse Saksa Pihtkonna õpetaja

L
Viktor Lange
Theodor Lackschewitz
Martin Christian Luther – tööstur

M
Hans Eduard Gottfried Martinson
Otto von Moeller
Hermann Theodor Mähle
Heinz von zur Mühlen
Ralph von zur Mühlen, Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja

N 
.

O 
 Alfred Oebius, Audru Püha Risti koguduse õpetaja

P
 Peter Otto Hermann Paulsen, Piirsalu koguduse õpetaja
Gert von Pistohlkors
Gustav Friedrich Wilhelm Eduard Pundt

R
Georg von Rauch

S
Hermann Salza – kontradmiral, endine merejõudude juhataja
 Friedrich Schiele, Reigi Jeesuse koguduse õpetaja
Klaus Scheel – pankur 
Kurt Rudolf Schultz
Edmund Spohr – Tartu Ülikooli botaanik

V
Roman Vaher

W
Ernst Waldmann
 Johannes Walter, Kodavere Mihkli koguduse õpetaja
Ernst Wellig
August Westren-Doll, Viljandi Jaani koguduse õpetaja 
Adalbert Hugo Willigerode (jun)

Kirjandus 
„Orotawal" läks 271 sakslast, Päewaleht, Number 341, 15. detsember 1939
Biograafiate loendid
Andrei Zaliznjak

Andrei Anatoljevitš Zaliznjak (vene Андрей Анатольевич Зализняк; 29. aprill 1935 Moskva – 24. detsember 2017 Tarussa, Kaluga oblast) oli vene keeleteadlane.

Zaliznjak oli tuntud tohtkirjade uurijana ja keeleteaduse populariseerijana.

Ta oli Venemaa Teaduste Akadeemia täisliige 1997. aastast alates.

Tema abikaasa Jelena Padutševa ja tütar Anna Zaliznjak on samuti keeleteadlased.

Tunnustused 
Demidovi auhind (1997)
Aleksandr Solženitsõni auhind (2007)
Lomonossovi suur kuldmedal (2007)
Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia (2007)
Venemaa Teaduste Akadeemia Aleksei Šahmatovi nimeline auhind (2015)

Venemaa keeleteadlased
Sündinud 1935
Surnud 2017
Karl Tuberik

Karl Tuberik (ka Kaarel Tuberik; sünninimi Karl Lampman; 13. veebruar 1919 Annikoru küla, Konguta vald, Tartumaa – 21. november 2002 Tallinn) oli eesti orkestrijuht.

1964. aastal lõpetas ta Tartu Muusikakooli koorijuhtimise eriala.

1968. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpilliorkestri dirigeerimise eriala Elmar Peäske ja Jaan Kääramehe õpilasena.

1970.–1980. aastatel töötas ta Eesti NSV Riikliku Filharmoonia direktori asetäitjana.

Ta oli ETKVL keskuse klubi puhkpilli-rahvaorkestri peadirigent.

Ta on maetud Rahumäe kalmistule.

Tunnustus
1986 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

Viited

Eesti orkestrijuhid
Eesti NSV teenelised kultuuritegelased
Rahumäe kalmistule maetud
Sündinud 1919
Surnud 2002
Eestistatud nimega inimesed