Academia Europaea

Academia Europaea on valitsusväline assotsiatsioon, mis tegutseb rahvusvahelise teadusakadeemiana.
 
"Euroopa akadeemia" kontseptsioon esitati 1985. aastal Pariisis Euroopa teadusministrite kohtumisel. Seejärel korraldas Kuninglik Selts 1986. aastal Londonis teadlaste, ühiskonnategelaste ja poliitikute osavõtul kokkusaamise, kus akadeemia loomise idee leidis lõpliku heakskiidu.

Akadeemia asutamiskoosolek toimus 1988. aasta septembris Cambridge'is. Assotsiatsioon sai nimeks Academia Europaea. Presidendiks valiti Briti teadusjuht Arnold Burgen. Esimene plenaaristung peeti Londonis 1989. aasta juunis.

Presidendid

 
1988–1994 Arnold Burgen, Briti teadusjuht 
1994–1997 Hubert Curien, Prantsusmaa teadusjuht 
1997–2002 Stig Strömholm, rootsi õigusteadlane ja teadusjuht 
2002–2008 Jürgen Mittelstraß, saksa filosoof 
2008–2014 Lars Walløe, norra füsioloog 
alates 2014 Sierd Cloetingh, Saksa geofüüsik

Akadeemia struktuur
Akadeemias on moodustatud järgmised sektsioonid:

 Ajalugu ja arheoloogia
 Klassikaline filoloogia ja orientalistika
 Lingvistika
 Kirjandus ja teatriteadus
 Muusikateadus ja kunstiajalugu
 Filosoofia, teoloogia ja religiooniuuringud
 Käitumisteadused (hõlmab antropoloogiat, haridusteadust ja psühholoogiat)
 Sotsiaalteadused
 Majandus- ja juhtimisteadus
 Õigusteadus
 Matemaatika
 Informaatika
 Füüsika ja inseneriteadused
 Keemia
 Geo- ja kosmoseteadused (hõlmab klimatoloogiat, geo- ja mereteadusi, astronoomiat ja kosmoseuuringuid)
 Biokeemia ja molekulaarbioloogia
 Rakubioloogia (hõlmab raku- ja arengubioloogiat, geneetikat, kliinilisi teadusi ning farmakoloogiat ja toksikoloogiat)
 Füsioloogia ja meditsiin (hõlmab füsioloogiat ja biofüüsikat, neuroteadust, immunoloogiat ja mikrobioloogiat)
 Organismide bioloogia (organismic biology) ja evolutsioonibioloogia (hõlmab populatsiooni- ja keskkonnabioloogiat, biosüstemaatikat ja evolutsioonibioloogiat)
 Applied and Translational Biology (hõlmab kliinilisi teadusi, õendusteadust, toidu-, põllumajandus-, kalandus- ja metsandusteadust ning rakenduseluteadusi)

Akadeemia liikmeskond
Akadeemial oli 2016. aasta juuli seisuga umbes 4000 liiget, kelle seas on juhtivaid eksperte täppis-, loodus-, tehnika-, sotsiaal-, humanitaar- ja arstiteaduste alal.

Liikmesuse statistikat
2018. aasta jaanuari seisuga on akadeemial enim liikmeid Suurbritanniast – neid on ligikaudu 670 inimest. Saksamaa liikmete arv on umbes 560 inimest (2015. aasta keskel lähenes 500-le), Prantsusmaa 460 (2015. aasta keskel lähenes 400-le) ja Itaalia liikmete arv umbes 260 inimest. Hollandi liikmeid on üle 200; üle 100 liikme on  Šveitsist, Rootsist, Belgiast, Hispaaniast ja Austriast. Võrdluseks – Eestist on 17, Soomest 65, Venemaalt 75, Lätist 5 ja Leedust 2 liiget.

Välisliikmed
Enim välisliikmeid on akadeemias Ameerika Ühendriikidest – neid on 2018. aasta jaanuari seisuga 161 inimest.

Eesti teadlastest akadeemia liikmed

Lingvistika
2016 – Helle Metslang, Tartu Ülikooli tänapäeva eesti keele professor

Kirjandus ja teatriteadus
2016 – Marina Grišakova, Tartu Ülikooli kirjandusteooria professor
2016 – Jüri Talvet, Tartu Ülikooli maailmakirjanduse professor

Filosoofia, teoloogia ja religiooniuuringud
2004 – Margit Sutrop, eesti filosoof
2021 – Mare Kõiva, eesti folklorist ja usunditeadlane

Sotsiaalteadused
2014 – Jüri Allik, eesti psühholoog
2019 – Veronika Kalmus, eesti sotsiaalteadlane (valiti filmi-, meedia- ja visuaaliuuringute sektsiooni)
2021 – Andra Siibak, eesti sotsiaalteadlane

Informaatika
2010 – Enn Tõugu, eesti arvutiteadlane

Füüsika ja inseneriteadused
2004 – Jaak Aaviksoo, eesti füüsik
2004 – Jüri Engelbrecht, eesti mehaanikateadlane

Geo- ja kosmoseteadused
1990 – Jaan Einasto, eesti astronoom
1993 – Rein Vaikmäe, eesti klimatoloog
2009 – Tarmo Soomere, eesti okeanograaf
2015 – Ülo Mander, eesti maastikuökoloog

Biokeemia ja molekulaarbioloogia
2004 – Toivo Maimets, eesti rakubioloog 
2013 – Ülo Langel, eesti ja Rootsi biokeemik

Eestiga seotud akadeemia liikmed
   

   
1988 – Jürgen Mittelstraß, saksa filosoof, Academia Europaea endine president, Tartu Ülikooli audoktor (2003), olnud Tartu Ülikooli eetikakeskuse kuratooriumi esimees 
1989 – Richard Ernst, Šveitsi keemik, Nobeli auhinna laureaat (1991), Eesti TA välisliige (2002)
1989 – Frank Grosveld, Hollandi molekulaarbioloog, Tartu Ülikooli audoktor (2009)
1989 – Folke Sjöqvist, rootsi farmakoloog, Tartu Ülikooli audoktor (2000)
1989 – Olavi Granö, soome geograaf, Eesti Geograafia Seltsi auliige (2006)
1990 – Vladimir Toporov, vene filoloog, Tartu-Moskva semiootikakoolkonna üks liidreid
1990 – Vladimir Kotljakov, vene glatsioloog, Eesti Geograafia Seltsi auliige (1990)
1991 – Dmitri Knorre, Venemaa keemik ja biokeemik, Tartu Ülikooli audoktor (1996)
1991 – Risto Näätanen, soome ja Eesti psühholoog, Tartu Ülikooli professor 
1992 – Sven Olving, eesti päritolu Rootsi füüsik ja tehnikateadlane
1992 – Janne Carlsson, rootsi mehaanikateadlane, Tallinna Tehnikaülikooli audoktor (1996)
1992 – Roland Gorbatschev, eesti päritolu Rootsi geoloog, Eesti Geoloogia Seltsi auliige (2002)
1992 – Ferenc Mádl, Ungari õigusteadlane ja riigijuht, Tallinna Tehnikaülikooli audoktor (2004)
1993 – Anne Buttimer, Iiri geograaf, Tartu Ülikooli audoktor (2004)
1996 – Endel Tulving, eesti päritolu Kanada psühholoog  
1997 – Helmut Schwarz, saksa keemik, Eesti TA välisliige (2002)
1998 – Svante Pääbo, eesti päritolu Saksa paleogeneetik
1998 – Staffan Ulfstrand, rootsi loomaökoloog, Tartu Ülikooli audoktor (2000)
1999 – Paavo Uronen, soome automaatikateadlane, Tallinna Tehnikaülikooli audoktor (1996)
2001 – Björn Wittrock, rootsi sotsiaalteadlane, Tartu Ülikooli audoktor (2003)
2008 – Reinhard Wilhelm, saksa arvutiteadlane, Tartu Ülikooli audoktor (2008)
2012 – Markku Tapio Kulmala, soome füüsik, Tartu Ülikooli audoktor (2008)
2012 – Michael North, Saksa ajaloolane, Tartu Ülikooli audoktor (2014)

Viited

Välislingid
Academia Europaea (inglise keeles)
Former Members Endisi liikmeid akadeemia kodulehel (inglise keeles)

Rahvusvahelised teadusakadeemiad