Ebaseaduslik metsaraie

Ebaseaduslik metsaraie on puidu ülestöötamine, rikkudes puidu ülestöötamisriigi seadusi ja määrusi. Lisaks võib selle alla kuuluda puidu seadusevastane transport, ostmine või müük, sealhulgas ilma lubadeta metsaraie; looduskaitse alal või looduskaitse all olevate puude raie; või ettenähtud piirangute ületamine.
Seaduserikkumine on ka kauba valesti deklareerimine tollis või maksudest ja muudest kuludest kõrvalehoidmine

Ülevaade

Ebaseaduslik metsaraie on ulatuslike tagajärgedega probleem. See kahjustab metsi, kohalikke kogukondi ning tootjariigi majandust. Suurim probleem on ebaseaduslike puidutoodete turule jõudmise takistamine. Suurtarbijatel, nagu Ameerika Ühendriigid või Euroopa Liit, puuduvad legaalsed vahendid, et ära hoida selliste toodete sattumist turule. Peamiseks põhjuseks peetakse ebaseaduslikult ülestöötatud puidu või puidutoodete identifitseerimist. Seega ei saa rakendada meetmeid, et võidelda selliste toodete vastu, sest ei suudeta kindlaks teha, millised on legaalsed ning millised ei ole. Luuakse palju varifirmasid raiefirma ja lõppmüügiga tegeleva firma vahele. Sel juhul on raske jõuda lõpptootest algusse. Lisaks segatakse ebaseaduslikult saadud puit vaheladudes või sadamates seadusliku puiduga või võltsitakse seadusliku puidu dokumente, deklareerides koguseid suuremaks. Kuigi 2013. aastal jõustus Euroopa Liidu puidumäärus, mis proovib sellele lahendust leida, pole selle mõju veel täielikult vaadeldav olnud. 
Lisaks ei saa piirata importkaupade sissevedu, sest see ei vastaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni diskrimineerimisvabale regulatsioonile. TRAFFIC on loodusvarade jälgimisvõrgustik, mis püüab jälgida ebaseaduslikult ülestöötatud puidu kaubandust.

Ulatus

Ebaseadusliku metsaraie kahjusid üksnes riigimaadelt hinnatakse aastas umbes 15 miljardi dollarini. Täpseid arve on raske hinnata, sest tegu on ebaseadusliku tegevusega ning puuduvad jälgitavad andmed. Hinnangute põhjal on ligi pool Amasoonias, Kesk-Aafrikas, Kagu-Aasias ja Venemaa Föderatsioonis tehtavast metsaraiest ebaseaduslik.

Saadaval olevatesse andmetesse ja hinnangutesse ebaseadusliku metsaraie kohta tuleb suhtuda ettevaatlikkusega. Riigid võivad alahinnata olukorda. Kõrged näitajad võivad halvas valguses peegeldada õigusaktide järelevalvet ja täitmist või vihjata altkäemaksudele ja korruptsioonile. Samas paljud vabaühendused avaldavad andmeid, mis võivad olla tunduvalt kõrgemad. Kuid nende eesmärk on pöörata tähelepanu probleemile. Paljudele puidutööstuse firmadele võivad sellised andmed olla ohustavaks mainele ja nende turu tulevikuväljavaateid halvustavad, kaasa arvatud konkurentsivõimele teiste materjalidega. Siiski on selliste vabaühenduste uuringud ainsad allikad paljudes riikides. Näiteks Eesti Vabariigis hinnati 2003. aastal ebaseaduslikuks metsaraieks 1%, aga vabaühendus Eesti Roheline Liikumine ligi 50%. Suur osa Eesti Rohelise Liikumise poolt selles uuringus ebaseaduslkuks metsaraieks loetud juhtumeid oli aga selliste seadusandlike kitsenduste ja bürokraatlike erinõuete rikkumised, mis olid kehtestatud looduskaitsjate survel ja millelaadsed nõudeid Lääne-Euroopas ei kehti (seal sel viisil tehtud raieid ei peeta ebaseaduslikeks raieteks). Näiteks loetakse selle metoodika kohaselt siin kogu langi raie ebaseaduslikuks raieks juhul, kui näiteks metsamaterjali vedanud auto läheb katki, koorem laaditakse ümber teisele autole ja veetakse sihtkohta algse veoselehega (vedu alustanud auto numbrile vormistatud veoseleht). Või kui autojuht metsamaterjali vedades rikub töö- ja puhkeaja seadust (mis ei ole raie seaduslikkusega üldse seotud). Eksimused bürokraatlike reeglite vastu ei põhjusta reaalset keskkonnakahju.

Tagajärjed

Ebaseaduslik metsaraie avaldab otsest mõju metsatustumisele ja seega kaudselt ka kliimamuutusele, väheneb looduslik mitmekesisus ning see õõnestab seaduste täitmist ja vastutustundlikku metsamajandamist. Ebaseaduslikul metsaraiel on looduslikud, majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed. Illegaalsed tegevused julgustavad tegelema rohkem korruptsiooniga ja hoiduma kõrvale maksudest, vähendades seeläbi tootjariigi sissetulekut. See omakorda teeb tootjariigil raskemaks leida vahendeid jätkusuutliku metsa majandamiseks. Ilma lubadeta võetakse maha kaitsealuseid liike või viiakse läbi raieid looduskaitsealadel. Ebaseaduslikel viisidel tehtud raied ei arvesta enamasti metsa taastumisega ja need alad võsastuvad ning ei kasva uuesti täisväärtuslikku metsa. Samuti hävitatakse Indoneesias, Malaisias ja Amasoonias vihmametsi. Selle tõttu hävib looduslikke elupaiku ja väheneb elurikkus. Looduslikest tagajärgedest saab täpselt lugeda metsatustumise alt.
Illegaalsel teel saadud puit on odavam kui legaalsetel viisidel omandatud. Selle tõttu saavad firmad, kes ei järgi seadusi ja määrusi, müüa oma toodet madalama hinnaga. Seadusekuulekad ettevõtted peavad ebaõiglases olukorras maailmaturul nendega konkureerima.
Sotsiaalseid tagajärgi on raske hinnata. Kuna ettevõtjad hiilivad maksudest kõrvale, jäävad tootjariigil saamata suured tulud. Kohalikul kogukonnal on selle tõttu halvemad sotsiaalsed hüved nagu näiteks haridussüsteem, arstiabi, teede korrashoid ja nii edasi. Kuna tegemist on ebaseaduslikke äridega, siis puuduvad töölistel igasugused sotsiaalsed garantiid.
Vähendamaks ebaseaduslikult ülestöötatud puiduga kauplemist, on loodud mitmeid organisatsioone, kes väljastavad sertifikaate toote legaalsuse kinnitamiseks. Selliseks ühinguks on näiteks FSC või PEFC Nad järgivad põhimõtet, et puit oleks hangitud legaalsetel viisidel ning metsaraie ei ületaks juurdekasvu. Eesti Riigimetsa Majandamise Keskusele on mõlemad organisatsioonid väljastanud sertifikaadid.

Ebaseadusliku metsaraie statistika

 1998. aasta ühisuuringus Ühendkuningriigi ja Indoneesia puidutööstuse kohta leiti, et umbes 40% töödeldud puidust oli ebaseaduslik. Koguväärtuses oli see üle 365 miljoni USA dollari. Uuemad uuringud on seaduslikku ülestöötamist võrrelnud tarbimise ja ekspordiga ning on leitud, et 88% tootmisest on mingis lõikes ebaseaduslik.
 Amasoonias, Brasiilias on 80% metsaraiest valitsuse kontrolli alt väljaspool. Sisemiselt on ebaseaduslik metsaraie laiaulatuslik korruptsioon. Mahagoni, tuntud ka kui „roheline kuld“, turuväärtus võib ületada 1600 USA dollarit kuupmeetri kohta. See on üks põhilisemaid väärtpuidu liike, mida ekspluateeritakse. Kuna tegemist on ebaseadusliku tegevusega ning valitsusel puudub kontroll, siis on see äri vägivaldne ning dokumentatsioon mahagoni raiete ja maailmaturul liikumise kohta puudub
 Maailmapanga hinnangul on Boliivias 80% ja Colombias 42% metsaraiest ebaseaduslik.
 Maailma Looduse Fondi tehtud uuring näitas, et Aafrikas 2002. aastal moodustas ebaseaduslik metsaraie kogutoodangutest suure osa. Näiteks Kamerunis 50%, Ekvatoriaal-Guineas 70%, Gabonis ja Libeerias 80%. Need näitajad olid kõrged riikides, kus ebaseaduslik puidutööstus rahastas kodusõdu.
 Maailma Looduse Fond hinnangul on Venemaal ebaseadusliku metsaraie osakaal 20% ja kuni 50% Kaug-Ida regioonides.
 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Keskkonnaprogrammi ja Interpoli ühisuuring 2012. aastal jõudis järeldusele, et ebaseaduslik metsaraie moodustab kuni 30% globaalsest puidukaubandusest ja põhjustab üle 50% ulatuses troopilist metsatustumist Kesk-Aafrikas, Amasoonias ja Kagu-Aasias.
 Organiseeritud kuritegevuse entiteedid viivad läbi Kesk-Aafrika, Amasoonia ja Kagu-Aasia võtmeriikides 50–90% ulatuses ebaseaduslikust metsaraiest.
Interpoli hinnangul on ebaseadusliku metsaraie aastatulu üle 30 miljardi USA dollari. See on poole rohkem kui Maailmapanga hinnang 15 miljardi USA dollarit.
 Kõige suuremaks ebaseadusliku puidu turuks peetakse Hiinat. Enda turul moodustab importpuit pea 30%. Ülemaailmselt on Hiina suurim puidu importija ning mööbli ja muude töödeldud puidutoodete eksportija.

Viited

Metsaraie
Korruptsioon