Tallinna Nõmme Gümnaasium

Tallinna Nõmme Gümnaasium on üldhariduskool Tallinnas Nõmmel.

Aastatel 1940–1991 tegutses kool Tallinna 10. Keskkooli nime all.

Nõmme Gümnaasiumi ajalugu

Kooli asutamine ja algusaastad
1926. aastal sai Nõmmest linn, kus elas 10 000 inimest. Nõmmel puudus keskkool ja algkooli lõpetanud noored pidid haridusteed jätkata soovides suunduma keskkooli Tallinnasse.

Nõmme Linna Üldhariduslik Täienduskool 
21. veebruaril 1928 võttis Nõmme linna volikogu vastu põhimõttelise otsuse asutada Nõmmele gümnaasium. Selle alusel avati 11. augustil 1929 Nõmme Linna Üldhariduslik Täienduskool. Nõmme Linna Üldhariduslik Täienduskool kool avati 11. augustil 1929 ja see alustas tööd aadressil Raudtee tänav 55, s.o praeguses Nõmme gümnaasiumi Hiiu majas. See kool oli mõeldud algkooli lõpetanuile ja tegutses humanitaargümnaasiumi kava järgi kui üldhariduslik täienduskool.

Nõmme Linna Ühisgümnaasium 
Eesti Vabariigi valitsuse otsusega muudeti Nõmme Linna Üldhariduslik Täienduskool 4. juunil 1930. aastal viieklassiliseks Nõmme Linna Ühisgümnaasiumiks. See kool oli Nõmme omavalitsuse ja riigi ühisel ülalpidamisel. Hiljem otsustati 21. veebruari hakata tähistama kooli aastapäevana, algusaastaks sai aga 1929, kui kool reaalselt tööd alustas.

Nõmme Linna Keskkool 
Nõmme Gümnaasiumi I lend lõpetas kooli 1934. aastal.

1934. aasta koolireformi tulemusel asendas senise kuueklassilisele algkoolile järgnenud gümnaasiumi järk-järgult neljaklassilisele algkoolile järgnev viieaastase õppekavaga progümnaasium (mida 1937. aastani nimetati keskkooliks). Koolireformi tulemusel suleti juba 1934. aastal sügisel Nõmme Linna Ühisgümnaasiumi I klass ja järgmistel aastatel järk-järgult teised klassid.

Nõmme Linna Ühisgümnaasiumi nimeks sai Nõmme Linna Keskkool. See oli 5-klassiline gümnaasium.

Nõmme Progümnaasium 
1937. aastal nimetati Nõmme Linna Keskkool ümber Nõmme Progümnaasiumiks.

Nõmme Gümnaasium 
1937. aasta sügisel nimetati Nõmme Progümnaasium Nõmme Gümnaasiumiks. Uue koolireformi tulemusena koosnes Nõmme Gümnaasium 1937/1938. õppeaastal 5-klassilisest progümnaasiumist ja 3-klassilisest gümnaasiumist. 6-klassilise algkooli lõpetajatele edasiõppimise võimaluste tagamiseks avati Nõmme Linna Erareaalkool. See oli paralleelne õppeasutus Nõmme Gümnaasiumi juures – juhtkond ja õpetajaskond tulid Nõmme Gümnaasiumist ning kooli finantseeriti õppemaksudest.

Uus maja 
Nõmme Gümnaasiumi uue maja projekteeris Edgar Velbri koostöös Nõmme linna arhitekti Friedrich Wendachiga. Uuele koolimajale pandi pidulikult nurgakivi Nõmme linnaõiguste 12. aastapäeval 12. novembril 1938. Nurgakivi päeva tähistatakse kooli traditsioonina ka tänapäeval. Suuremad ehitustööd kestsid vähem kui aasta ja 16. oktoobril 1939 kolis Nõmme Gümnaasium uude majja.

Kool okupatsiooniaastatel

Tallinna 10. Keskkool teise Nõukogude okupatsiooni ajal 
Pärast seda, kui Nõukogude võim likvideeris 1940. aasta juulis Nõmme linna ja liitis selle Tallinnaga, nimetati ühtsesse süsteemi ümber ka Tallinna koolid. 7. augustist 1940 vabastati ametist Alfred Teaste Nõmme Gümnaasiumi direktori ametikohalt . Nõmme Gümnaasiumi uueks nimeks sai Tallinna 10. Keskkool ja kooli direktoriks varem Tallinna Reaalkoolis töötanud Karl Koljo.

Tallinna 10. Gümnaasium teise Saksa okupatsiooni ajal 
1941. aastal nimetati Tallinna 10. Keskkool ümber Tallinna 10. Gümnaasiumiks ning selle senises Raudtee tänav 77 majas avati Saksa sõjaväehaigla. Vähendatud mahus koolitöö jätkus Nõmme eri koolimajades.

Tallinna 10. Keskkool kolmanda Nõukogude okupatsiooni ajal 
Sügisel 1944 sai kooli nimeks uuesti Tallinna 10. Keskkool.

Nõmme Gümnaasium pärast Eesti iseseisvuse taastamist

Tallinna Nõmme Keskkool 
1991. aasta mais nimetati Tallinna 10. Keskkool Tallinna linnavalitsuse otsusega ümber Tallinna Nõmme Keskkooliks.

Tallinna Nõmme Gümnaasium 
Alates 13. juunist 1994 on kooli nimi Tallinna Nõmme Gümnaasium (lühendatult TNG). 1997. aasta sügisel võeti kooli katsete alusel vastu 5. ja 6. klasside õpilasi. 1999. aastal valmis koolimaja juurdeehitisena torn, kus asub kooli raamatukogu ja planetaarium. 2002. aasta veebruaris avati kooli 73. aastapäeval raamatukogus Lennart Meri bareljeef.

Tallinna Linnavolikogu 19. juuni 2006. aasta määrusega liideti Tallinna Nõmme Gümnaasiumiga Tallinna Hiiu Põhikool. Liidetud koolis jätkus 1. septembril 2006 õppetöö kahes majas: 1.–6. klass aadressil Raudtee 55 (Hiiu Põhikooli hoone) ja 7.–12. klass aadressil Raudtee 73 (Nõmme Gümnaasiumi hoone).

2007–2008 renoveeriti Raudtee 73 (Nõmme) maja.

17. mail 2018 võttis Tallinna Linnavolikogu vastu otsuse eraldada Tallinna Nõmme Gümnaasiumist põhikooliosa ja asutada selle baasil Tallinna haridusameti hallatav uus põhikool Hiiu Kool. Tallinna Nõmme Gümnaasium on kavas korraldada ümber kaheks eraldi õppeasutuseks hiljemalt 1. septembriks 2023.

Tallinna Nõmme Gümnaasium tänapäeval

Õppekorraldus 
Tallinna Nõmme Gümnaasiumis saab omandada põhi- ja gümnaasiumiharidust. TNG 1.–6. klass töötab Hiiu majas Raudtee 55 ja 7.–12. klass Nõmme majas Raudtee 73. Töötatakse ühes vahetuses.

2014/2015. õppeaastal õppis TNG-s kokku 711 õpilast, kellest 
 194 oli I–III klassis;
 176 oli IV–VI klassis;
 123 oli VII–IX klassis;
 218 oli X–XII klassis.
Paralleelklasse oli TNG-s 2014/2015. õa üks kuni kolm:
 I klassis kaks;
 II–IV klassis kolm;
 V–VIII klassis kaks;
 IX klassis üks;
 X–XII klassis üks, kus õpitakse humanitaar-, reaal- ja loodusharus.
Gümnaasiumi õppesuunad:
 Reaalharus õpitakse süvendatult matemaatikat, loodusseadusi ja loodusseaduste rakendamist;
 loodusharus õpitakse süvendatult bioloogiat, keemiat, geograafiat ja füüsikat ning suur tähtsus on praktilistel ülesannetel ja uurimistöödel;
 humanitaarharus õpitakse süvendatult kunsti, ajalugu, kirjandust ja keeli.

Sümboolika
21. veebruaril 1939 pühitseti kooli lipp. Lipu kinkisid Nõmme Gümnaasiumile lapsevanemad ning selle andis üle Johannes Aavik. Lipu ühel poolel on kiri "Nõmme Gümnaasium ja keskkool" ning teisel pool "Mu isamaa on minu arm". Kooli 60. aastapäeval 1989. aasta veebruaris andsid vilistlased koolile üle taastatud lipu.

Kooli rinnamärk on kasutusel autasuna. Hõbetatud rinnamärk antakse õpetajale, kes on koolis töötanud vähemalt 10 aastat või saanud aasta õpetaja aunimetuse. Kullatud rinnamärk antakse õpetajale, kes on koolis töötanud vähemalt 20 aastat.

Kooli laualipp on tänuavaldus kooli tema tegevuses abistanud organisatsioonidele ja üksikisikutele.

Traditsioonid 
Nõmme Gümnaasiumis peetakse traditsiooniliselt järgmisi sündmusi ja üritusi.
 1. september – teadmiste päev
 spordipäevad
 kooliolümpiamängud
 õpetajate päev
 “Tagasi kooli” projektinädal
 hõimupäevad
 kodanikupäev
 kooli aastapäev
 nurgakivipäev – 1928. aasta novembris pandi nurgakivi uuele koolihoonele
 jõulukontserdid
 jõuluhommikud
 Eesti Vabariigi aastapäev
 heategevuslaadad
 kevadkontsert
 kunsti- ja käsitöönäitused
 abiturientide ekskursioon Riigikogus ja vabariigi valitsuses
 emakeelepäev
 laululaager
 tantsuvõistlused
 sõbrapäev
 viimane koolikell
 lõpuaktused
 aasta õpetaja nimetamine
 aasta tegija nimetamine

Direktorid 
Alates 2006. aastast on Tallinna Nõmme Gümnaasiumi direktor Riho Uulma.

Vilistlased 
Tallinna Nõmme Gümnaasiumi on lõpetanud president Lennart Meri ja helilooja Eino Tamberg, peaminister Jüri Ratas. Kooli vilistlaste hulgas on 11 akadeemikut, nt Endel Lippmaa, Erast Parmasto, Hans-Voldemar Trass, ja kolme kõrgkooli rektorid: Olav Aarna, Peeter Tulviste ja Jaak Kangilaski.

Vaata ka
 Tallinna Nõmme Gümnaasiumi direktorid
 Tallinna Nõmme Gümnaasiumi vilistlased

Viited

Kirjandus
 Kahk, Juhan 1994. Nõmme Gümnaasiumi (X Keskkooli) ajalugu 1929–1944.
 Kahk, Juhan 1994. Nõmme Gümnaasiumi (X Keskkooli) ajalugu 1944–1990.
 Nõmme Gümnaasium. Tallinn, 1999
 Nõmme Gümnaasium 75. Tallinn, 2004.

Välislingid
 Tallinna Nõmme Gümnaasiumi koduleht
 Tallinna Nõmme Gümnaasiumi kultuuriliste mälestuste kogumik
 TNG arengukava aastateks 2011–2014
 Mari Kodres: Lennart Meri ja Voldemar Panso kool taas oma majas, EPL, 3. november 2008.

Tallinna koolid
Nõmme linnaosa ehitised