FidoNet

FidoNet on kakspunktühendustel põhinev ülemaailmne sidevõrk sõnumite vahetamiseks eraviisiliselt ja konverentsides. FidoNeti selgroo moodustavad võrgusõlmedena toimivad üldkasutatavad BBSid, mille kliendid saavad unikaalsete aadresside kaudu vahetada omavahel sõnumeid ja kasutada muid BBSide teenuseid.

Andmete edastamiseks kasutas FidoNet võrgu sõlmede vahel tavalisi telefoniliine ja modemeid. Modemite andmeedastuskiirused olid reeglina vahemikus 1200 – 56 000 bit/s. Uuemal ajal levitatakse Fidoneti uudistetahvlite teateid ja e-kirju interneti kaudu.

Ajalugu
FidoNet oli algselt rajatud mittekaubandusliku võrguna 1984. aastal Tom Jenningsi poolt. 
Aja jooksul said paljud teatetahvlisüsteemid (BBS, Bulletin Board Systems) FidoNeti protokollide toe ja arvutivõrk muutus arvutikasutajate vahelises suhtluses populaarseks.
Fidoneti peamine kasutusaeg jääb 1990. aastate keskele.
Kuigi FidoNeti kasutamine on võrreldes 1990. aastatega dramaatiliselt kukkunud, on see siiski kasutusel paljudes riikides, eriti Venemaal, sh need, mis on nüüd kasutajatele saadaval koos Interneti ühendustega läbi telneti.

Fidoneti võrk Eestis
Eestis oli FidoNet populaarne ajal, kui internetiühendust veel ei olnud, ning ka hiljem, kui internetiühendus tavatarbijale oli kallis.

Eestis panid esimese meilisõlme käima 1989. aasta detsembri lõpuks Andrus Suitsu ja Tarmo Soodla, 1990. aasta kevadel lülitus Eesti võrk Soome kaudu rahvusvahelise FidoNetiga ning sai iseseisva regiooni staatuse 28. septembril 1990. Eesti oli Euroopa regioon (R49) ning sõlmede aadressiks oli alguses 2:490 ja hiljem eristati 490 Põhja-Eesti ja 491 Lõuna-Eesti jaoks.

Eesti FidoNeti administraatorid ja kasutajad korraldasid 1991. aastast alates suvist kogukonnaüritust BBSummer ning 1994. aastast ka talvist üritust BBWinter. Tippaegadel oli neil üritustel osalejaid üle saja, nt 1993. aasta BBSummeril Saarjärvel osales üle 140 inimese.

FidoNeti kõrgaeg jäi 1990. aastate keskele, 1997. aasta juulis oli Eesti sõlmede lõpppunktide nimekirjas 653 kasutajat. Fidoneti kasutamine Eestis vähenes peamiselt interneti leviku ja telefoni kõnealustustasu kehtestamisega 1999. aasta mais Eesti Telefoni poolt.

                   __
                  /  \
                 /|oo \
                (_|  /_)
                 _`@/_ \    _
                |     | \   \\
                | (*) |  \   )) 
   __       || /  \//
  / FIDO \       _//|| _\   /
 ()     (_/(_|(/
 Algupärane FidoNet-i logo ascii-s

Tehniline struktuur

Geograafiline struktuur
FidoNet on poliitiliselt jaotatud puu struktuuri. FidoNeti hierarhia koosneb vöönditest, piirkondadest, võrkudest, sõlmedest ja punktidest, mis on enam-vähem geograafiliselt jaotatud. Kõige kõrgem tase nendest on vöönd (Zone):
 Põhja-Ameerika
 Euroopa, ka endised Nõukogude Liidu riigid ning Iisrael
 Austraalia ja Okeaania
 Ladina-Ameerika, v.a Puerto Rico
 Aafrika
 Aasia (26. juulil 2007 eemaldati see ning tõsteti ümber 3. vööndisse)

Iga vöönd jaguneb piirkondadeks (Regions), mis omakorda jaguneb võrkudeks (Networks). Võrgud koosnevad üksikutest sõlmedest (Nodes).

FidoNeti aadressid ja sõlmenimistud
FidoNeti aadressid sisaldavad vööndi numbrit, võrgu numbrit (regiooni numbrit) ja sõlme numbrit: vöönd:võrk/sõlm. FidoNeti struktuur võimaldab ka piirkonna, võõrustaja ja hubi staatuste tähenduslikku markeeringut, kuid see staatus ei ole otseselt pea-aadressis kajastatud.
Näiteks Tulsa, Oklahoma, USA annab vööndi numbriks 1, regiooni numbriks 19, võrgu numbriks 170 ja sõlme numbriks 918. Sealse süsteemi FidoNeti aadress oleks 1:170/918. Regiooni kasutati halduslikel otstarvetel ja oli ainult osa aadressist, kui sõlm loendati otse regionaalse koordinaatori (Regional Coordinator) all.

FidoNeti poliitika eeldab, et iga FidoNeti süsteem säilitab iga teise liikme süsteemi sõlmenimistut (nodelist). Igal sõlme kohta saadaolev info sisaldab süsteemi või teadetetahvlisüsteemi (BBS) nime, sõlme operaatori nime, sõlme asukohta, telefoninumbrit ja tarkvara suutlikkust. Sõlmenimistut (Nodelist) uuendatakse iga nädal, et ära hoida segavaid "kõnesid" sõlmedele, mis on välja lülitatud. Et teha regulaarseid uuendusi, säilitavad iga võrgu koordinaatorid kohaliku süsteemilisti.

Sõlmedest madalamal tasemel võivad FidoNeti topoloogias olla ka punktid, mille on sõlm reserveerinud oma kasutajatele sõnumite saatmise optimeerimiseks. Sellise sõlme puhul saab adresseerida sõnumi kujul vöönd:võrk/sõlm.punkt, nt 2:490/14.41 on lõpppunkt Priit Kasesalu Dark Corner BBSis.

FidoNeti sõnumi saatmine
Teoorias peaks sõlm saatma sõnumid hub-ile. Hub, käitudes nagu teadete jaotuspunkt, edastaks selle võrgu koordinaatorile (Net Coordinator), kust edasi läheks see läbi regionaalse koordinaatori (Regional Coordinator). Teistesse vöönditesse saatmine toimuks läbi tsoonivärava(Zone Gate). 
Näiteks, 1:170/918 (node) -> 1:170/900 (hub) -> 1:170/0 (net coordinator) -> 1:19/0 (region coordinator) -> 1:1/0 (zone coordinator). Edasi edastataks see sihtpunkti sõlmedele.

Tegelikult ei ole kindlat suhet võrgu numbrite ja regioonide vahel. Mõnes FidoNeti alas, enamasti 2. vööndis, seos regiooni ja võrgu numbri vahel on põimunud. Näiteks, 2:201/329 on võrgus 201, mis on regioonis 20, samal ajal kui 2:2410/330 on võrgus 2410, mis on regioonis 24. 2. tsoon seostab sõlme numbri hub-i numbriga, kui võrk on piisavalt suur, et sisaldada hub-e. Seda efekti võib näha nodelist-is, kui vaadata võrgu 2410 ehitust, kus sõlm 2:2410/330 on hub 300 all.

See ei puutu teistesse vöönditesse. 1. vööndis on olukord teine. 1. vöönd on lähtepunkt, ja kui moodustatakse tsoonid ja regioonid, siis eksisteerivad võrgud jaotatakse regionaalselt osadesse kindla formaadita.

Tehnilised iseärasused

FidoNet koosnes süsteemide ühildumiseks vajalikest mitmesugustest tehnilistest lahendustest. Kõige põhilisem oli FTS-0001, ja teised FidoNeti süsteemid pidid vähemalt vastama selle süsteemi nõuetele. FTS-0001 määratleti:

Käitlusprotokollid (Handshaking protocols) – kasutati maileri tarkvara poolt selleks, et üksteist tuvastada.
Edastusprotokollid (Transfer protocols) (nt. XMODEM) – protokollid, mida kasutatakse FidoNeti elektronposti sisaldavate failide edastamiseks süsteemide vahel.
Sõnumi vorming (message format) – võrgu sõlmede vahel edastatavate FidoNeti sõnumite (elektronkirjade) vorming.

Fidoneti sõlme ülesehitus ja tarkvara
Võrgusõlmedes kasutati mitmesugust tarkvara. Funktsioonide järgi olid need järgmised:

Mailer on failide ja sõnumite edastamiseks süsteemide vahel. Mailer vastas telefonile, ja kui vaja, tegeles sissetulevate teadetega läbi FidoNeti transfer protokollide.
Teadetetahvlisüsteem (BBS) on kasutajaliideseks mis võimaldas helistajatel ja süsteemi omavahelist suhtlust. Paljud BBSid võimaldasid kasutajatel ka vahetada faile, mängida mänge jms.
Scanner/tosser oli elektronpostirakendus (näiteks FastEcho, FMail, TosScan and Squish). Elektronpostirakendus hakkaks tavaliselt tööle kui kasutaja sisestas uue FidoNeti sõnumi, mis on vaja ära saata.

Hiljem loodi eraldi sõnumilugerid ja redaktorid, mis olid teadetetahvlisüsteemi (BBS) tarkvarast sõltumatud.

Algupärast Fido BBS tarkvara ja teisi FidoNeti toetavaid programme 1980. aastatest tänapäeval mitmel põhjusel enam ei kasutata, nt probleemid seoses aasta 2000 probleemide (Y2K bug) ja ühilduvusega.

Mitmeid ketta-opsüsteemile DOS tehtud Fidoneti mailer-id 1990. aastate esimesest poolest, näiteks FrontDoor, Intermail, MainDoor ja D'Bridge, on ka tänapäeval rakendatavad ilma modemita Windowsi keskkonnas, kasutades vabavaralist draiverit NetFoss Telnet FOSSIL ja virtuaalset modemit (Virtual Modem), näiteks NetSerial.

Riistvara poolelt vaadates olid Fido süsteemid omal ajal (1990-ndatel) hästi varustatud, kiirete protsessoritega, ülikiirete modemitega ja asünkroonsete jadaportidega 16550, mis olid sel ajal tõusujoonel.

FidoNews
FidoNews on FidoNeti kogukonna infoleht, mida hakati välja andma 1984. aastal. See ilmub igal nädalal; selle hüüdnimi on The Snooze. Aja jooksul on selle väljaandjad (sh International FidoNet Association) vahetunud.

Vaata ka 
 P2P-võrgustik

Viited

Välislingid 
 fidonet.org – FidoNeti veeb
 Fidonet.ee

Arvutivõrgud