Coop Eesti

Coop Eesti Keskühistu koordineerib üle Eesti asuvate tarbijate ühistute tegevust. Coop Eesti omanikeks on 18 piirkondlikku tarbijaühistut, millel on kokku ligi 70 000 klientomanikku ehk liiget.

2021. aasta seisuga hõlmas Coop üle 100 konsumi ja 15 maksimarketit.

2020. aastal oli Coop Eesti käive ligi 752 miljonit eurot ning turuosaks hinnanguliselt 24,7 protsenti. 

2021. aasta seisuga oli Coop Eesti müügitulu 447,7 mln eurot ja kasum enne makse 15,8 mln eurot.

Struktuur 
Coop Eesti koosneb 18 piirkondlikust tarbijate ühistust ja Coop Eesti Keskühistust. Keskühistu eesmärk on toetada ja arendada ühistute vahelist koostööd kaupade sisseostmisel, logistikas, turunduses, kaupluste kontseptsioonide ülesehitamisel ning arendusprojektides. Coop Eesti Keskühistule kuulub Coop Energia OÜ ja ligikaudu 42% Coop Pangast.
 18 iseseisvat piirkondlikku tarbijate ühistut,
 320 kauplust (2019),
 Üle 6000 töötajat,
 ligi 70 000 klientomanikku.

Tegevus 

Coop Eestil on 320 kauplust, mille alla kuuluvad Coop Maksimarketid, Coop Konsumid, Coop Väikekauplused (endise nimega A ja O) ning Coop Ehituskeskus. Coop Eesti pakub alates 2016. aastast ööpäev läbi avatud e-poe teenust veebilehel eCoop.ee

Coop Eesti oli 2018 toidu- ja esmatarbekauba Eesti turuliider turuosaga 22,73%.

Coop Eesti konsolideeritud jaekaubanduse netokäive 2018 oli 589 miljonit eurot.

Eesti tarbijate ühistud

Omamärgitooted 
Coopil on neli omamärgitootesarja – "Säästu", "Hüva", "Coop", "Supreme" ja lisaks teiste Coopide omamärgitooted Coopi kaubamärgi nime all.

 Säästu tooted: hea hind ja kvaliteet, igapäevased tooted (121 toodet)
 Hüva tooted: hea kvaliteediga keskmises hinnaklassis tooted (65 toodet)
 Coopi tooted: väga hea kvaliteediga keskmises hinnaklassis tooted (uus sari)
 Supreme-tooted: kõrge kvaliteediga tooted (7 toodet)
 Muud omamärgitooted: ligikaudu 285 teiste Coopide toodet Coopi kaubamärgi nime all

Säästukaart ja Säästukaart Pluss 
Coop Eesti annab välja Säästukaarti ja Säästukaart Plussi. Coop Eestil on umbes 600 000 püsiklienti, neist Säästukaardi omanikke on ligikaudu 500 000 ning Säästukaart Plussi omanikke ligi 100 000. Esimene Coop Eesti liikme- ja püsikliendikaart Säästukaart väljastati 1999. aastal.
Säästukaart võimaldab osa saada paljudest soodus- ja eripakkumistest Coop Eesti kauplustes ja koostööpartnerite juures ning osaleda boonusprogrammis.
Säästukaart Pluss maksekaardiga saab kaupade eest ka tasuda ning võtta Coop Eesti kaupluste kassadest välja sularaha.
Kõikidele Säästukaardi omanikele kehtib Coop Eesti kauplustes oma sünnipäeval ning 5 päeva enne ja pärast peolauatoodete soodustus 10%. Soodustus rakendub personaalse Säästukaardi (põhi- või lisakaardi) registreerimisel kassas.

eCoop 
Alates 2016. aastast pakub Coop Eesti Harjumaal ja Tallinnas kojuveoteenust. 2018. aasta kevadel laienes eCoop ka Pärnusse ja selle ümbrusse. Esimesena Eestis võttis 2018. aasta sügisel Coopi e-pood kasutusele täisfunktsionaalsed toidukapid, mis säilitavad kaupa nii jahutatud kui ka sügavkülmutuse režiimis.

Nutikassad 
Paljudes Coopi kauplustes on kasutusel nutikassad, mis muudavad igapäevaostude sooritamise kiiremaks ja lihtsamaks. Coopi kauplustes on saadaval nii iseteeninduskassad kui ka skaneerimispuldid.

Iseteeninduskassades skaneerib klienditeenindaja asemel tooted klient ise ning tasub seejärel Säästukaart Plussi või pangakaardiga. Iseteeninduskassa sobib hästi väiksemate ostude sooritamiseks.

Skaneerimispuldiga saab klient toote riiulilt võttes kohe skaneerida ja endale kotti asetada ilma, et peaks hiljem uuesti kassas kotti lahti pakkima. Iseteeninduskassas tuleb kliendil pult tagastada ning ostu eest tasuda.

E-poe toidukapid 
2018. aasta sügisel tõi Coopi e-pood turule uudse teenuse, mis esimesena Eestis toimetab kliendi tellitud toidu- ja esmatarbekaubad täisfunktsionaalsesse toidukappi.

Nutikapid on jagatud kolme eri temperatuuriga tsoonideks – sügavkülma, jahe- ja tavatemperatuuriga kapid. Viimastel on ka soojendusfunktsioon, et talviste miinuskraadide korral säiliks tavatemperatuuriga kapis toidu hoiustamiseks nõutud plusskraadid. Sarnased kapid on end tõestanud näiteks nii Rootsi kui ka Moskva talves.

Esimesed kuus nutikappi paigaldati Tallinna põhimagistraalide äärde, kus kliendil on töölt koju sõites kõige mugavam peatuda ning tellitud kaup aega kulutamata kaasa haarata.

Coop Kokad 
Coop Kokad (endise nimega MaksiKöök) on 1995. aastal loodud kaubamärk, mille tooted on müügil enamikus Coop Eesti kauplustes ja veebipoes. Coop Kokkade sortimendis on umbes 150 toodet: salatid, kulinaariatooted, suupistete valiktooted, valmistoidud ja magustoidud.

Keskühistu juhid läbi ajaloo

Ajalugu 

Esimene tarbijate ühistu asutati 1902. aastal Antslas, kus 17 põllumeest otsustasid võõraste kaupmeeste suure vaheltkasu vältimiseks üheskoos vikateid osta. Antsla põllumehed mõistsid, et sarnasel moel on võimalik hankida ka muud kaupa ning müüa seda oma inimestele võõra kaupmehega võrreldes odavamalt. Selleks asutati Antsla Tarbijate Ühistu, mille loomine pani alguse ühistulisele kaubandusele Eestis. Esimesed rahvuslikud tarbijateühistud asutati 1902. aastal Antslas ja Sindis, 1903. aastal asutati ühistu Kolga-Jaanis ja Raplas jm. Eriti aktiivselt asutati ühistuid 1907.–1912. aastatel. 1913. aastal tegutses 135 kaubandusühistut, suurem osa neist maal.

Eesti Tarvitajateühisuste Keskühisus 
1917. aastaks oli Eestis 133 tarbijate ühistut. 7. mail 1917 asutati koostöö arendamiseks katusorganisatsioonina Eesti Tarvitajateühisuste Liit. Eesti Tarvitajate Keskühisuse juhataja oli aastatel 1917–1935 Johan Nihtig. 1918. aastal tegutses Eesti Vabariigi territooriumil 136 kaubandusühistut. 21.03.1919. aastal võttis Eesti Ajutine Valitsus vastu "Seltside, ühisuste ja nende liitude registreerimise korra" seaduse. Selle põhjal sai asutatav selts või ühisus tegevusloa ministeeriumilt, mille alla ta oma tegevuse sihilt kuulus. Varem asutatud seltsid ja ühisused pidid ennast ümber registreerima oma ringkonna rahukohtus. 1919. aastal muudeti liidu põhikirja ja organisatsioon sai nimeks Eesti Tarvitajateühisuste Keskühisus (ETK). 1923. aastal tegutses Eestis 285 tarbijateühistu, alates 1925. aastast hakkas nende arv vähenema — osa väiksema käibega ühistuid kas lõpetas tegevuse või ühines mõne suuremaga. 26.03.1926. aastal võttis Riigikogu vastu ühistute tööd reguleeriva "Kooperatiivühingute ja nende liitude seaduse muutmise seaduse", mis oli ka tarvitajateühisuste tegevuse aluseks. Teine tähtsam kaubandusühistu oli Kaubanduslik Keskühisus Estonia.

Eesti Tarvitajateühisuste Keskühisuse ülesanne oli varustada oma liikmesühinguid kvaliteetse ja soodsa kaubaga. Selleks sõlmiti lepinguid kodu- ja välismaa ettevõtetega ning toodeti oma tehastes tarbijate soovitud kaupa. ETK omandusse kuulusid mitmed ettevõtted: tubakavabrik, keemiatehas Orto, Kopli masinatehas, Põltsamaa ettevõtted, Johansoni paberivabrik jne. Oma liikmete kaudu hakkas ETK põllupidajailt kokku ostma põllu- ja aiasaadusi nii töötlemiseks kui ka ekspordiks.

1932. aastal asutati Tallinnas keemiatööstusettevõte Orto. Ortos arendati nelja tootesuunda: tarbekeemia (määrded, õlid, värvid, liim, tint, äädikas), kodukeemia (pesupulber, saapakreem, põrandavaha, metallipuhastaja), tööstuskeemia (taskulambipatareid) ja parfümeeria (seep, hambapasta, kölnivesi, juukseõli, näokreem). 1936. aastal asutati Koplis, ETK metallitehas, kus toodeti peamiselt põllutööriistu: loorehasid, kartulivõtjaid, kuid ka jalgrattaid ja autosid.

Tallinnas Narva maantee ja Siimoni tänava nurgal asus ETK tubakavabrik.

Eesti Tarbijate Kooperatiivide Vabariiklik Liit 
3. aprillil 1941 toimunud Eesti NSV tarbijate kooperatsiooni I vabariiklikul kongressil nimetati ETK ümber Eesti Tarbijate Kooperatiivide Vabariiklikuks Liiduks ehk lühendatult ETKVL-iks ja selle struktuur viidi vastavusse Nõukogude Liidu tarbijate kooperatsiooniga.

1944. aastal taastati tarbijate kooperatiivide maakondlikud liidud ja tegutses 155 tarbijate kooperatiivi. 1950. aastal moodustati endiste maakondade asemele 39 rajooni, kooperatiivide maakondlikud liidud muudeti rajooniliitudeks. 11.11.1952. aastal nimetati rajooniliidud ümber rajooni tarbijate kooperatiivide liitudeks (RTKL). 1968. aastal kuulus ETKVL-i kaks rajooniliitu 13 kooperatiiviga ja 30 vahetult alluvat kooperatiivi. ETKVL arendas kooperatiivkaubandust ja -tööstust, organiseeris põllumajandussaaduste ja tooraine varumist ja kokkuostu. Suuremad tööstus- ja põllumajandusettevõtted olid keemiakombinaat Orto, tootmiskoondis Kooperaator, Põltsamaa Põllumajanduskombinaat, Pärnu kalakombinaat jne.

Eesti Tarbijateühistute Keskühistu 

19. detsembril 1991 toimus ETKVL-i erakorraline kongress, kus taastati nimi ETK ehk Eesti Tarbijateühistute Keskühistu (lühemalt Eesti Tarbijate Keskühistu).

Alates 2015. aastast võeti kasutusele rahvusvaheline ühiskaubanduse kaubamärk Coop.

Vaata ka 
 Coop Ühiskaubandusmuuseum
 COOP logistikakeskuse päikeseelektrijaam
 ETKVL Kaubandusliku Inventari Tehas

Viited

Välislingid 

 Coop Eesti koduleht
 Coop Eesti Facebook
 E-pood
 Merilin Pärli "Intervjuu | Vihand: Coop on turuliider vaatamata konkurentide unistustele" ERR, 19. august 2017

Eesti kaubandusettevõtted