Tapa

Tapa on vallasisene linn Lääne-Viru maakonnas, Tapa valla keskus. Tapa linn asub Tallinnast 77 km, Narvast 133 km ja Tartust 112 km kaugusel.

Tapa linna territooriumil asub Eesti kaitseväe Tapa sõjaväelinnak ning Tapa raudteejaam on oluline raudteesõlmpunkt.

Tapa kuulutas end 2011. aastal Eesti vorstipealinnaks ning korraldab selle märgiks vorstifestivali.

Nime algupära 
Tapa nimi tuleneb tõenäoliselt:
 eestlastel ja liivlastel kasutusel olnud isikunimest Tabbe, Tappe,
 nime Stefanos mugandustest Taban, Teppo vms või
 sõnast tapp (omastavas käändes tapu), mis tähendab humalat või muud vääntaime, nt kassitapp, (soome murdesõna tappo tähendab taraga ümbritsetud haritavat maad ning karjala tapos tähendab elukohta).
Tapa nime seostamine tapmise, tapluste ja lahingutega on rahvaetümoloogia, millel puudub nii ajalooline kui ka keeleteaduslik alus.

Ajalugu 

Tapa küla on kirjasõnas esmakordselt mainitud 1482. ja mõisat 1629. aastal (saksa keeles Taps).

1870. aastal rajati Järva kreisi Ambla kihelkonna Tapa mõisa maale Tapa raudteejaam Peterburi–Tallinna–Paldiski raudteeliinil. 1876. aastal avati liiklus Tapa–Tartu raudteeliinil ja Tapa muutus sellega raudteesõlmeks. Tapa raudteejaama lähiümbrusse hakkas seejärel tekkima alevik. 

Tapa alevik kuulus Lehtse valla ja Ambla kirikuvõimu alla, 11.09.1917 lahutati Tapa alevik Lehtse vallast ja tunnistati iseseisvaks üksuseks – Tapa aleviks. 1917. aastal sai Tapa aleviks ja 7. jaanuaril 1918 valiti esimeseks Tapa alevivanemaks Villem Gabriel. Alevivanematena olid ametis: Villem Gabriel 17.01.1918 – 30.05.1919; Bernhard Rooba 30.05.1919 – 30.05.1921; Ludwig Ebruk 30.05..1921 – 15.08.1921; Heinrich Ruus 15.08.1921 – 16.02.1923; Johannes Kask 06.02.1923 – 21.06.1923; Villem Gabriel 21.06.1923 – 05.01.1924; Villem Gabriel 05.01.1924 – 17.01.1927. 1926. aastal muudeti Vabariigi Valitsuse otsusega Tapa alev, elanike soovil linnaks.
, Tapa alevivolinike loend 1924 Tapa linnavolinike loend 1927, 1934, 1939
. Tapa Linnavalitsus asus Nigoli puiestee 3 (praegu 1. mai puiestee) hoones.
1927. aastal taotles Tapa linnavalitsus linna liitmist Järva maakonnast, Viru maakonna külge, mida aga ei rahuldatud.

1940. aastal 10. oktoobril muudeti tänavate ja platside nimed Tapa linnas: Maa-ala, mis oli piiratud Ambla maanteega, Kesk tänavaga ja Kooli tänavaga, nimetati Punaseks väljakuks; Esplanaadi tänav nimetati – 21. juuni puiesteeks; Kivilo tänav nimetati – Viktor Kingissepa tänavaks; Anton Irve tänav nimetati – Lennuki tänavaks; Jaan Poska tänav nimetati – Pioneeri tänavaks; Kiriku tänav nimetati – Olifer Krusbachi tänavaks; Jüri Viimsi plats nimetati – Kaevu muruks; Pikk tänav nimetati – August Lillaka tänavaks; Lai tänav nimetada – Richard Käärti tänavaks.

Tapa linn oli aastatel 1950–1962 Tapa rajooni keskus.

25. märtsist 1990 kuni 20. juulini 1990 oli Vene Õigeusu Kiriku Tallinna piiskopkonna vikaarpiiskopi Viktor (Pjankov)i tiitliks Tapa piiskop.

Omavalitsuslik staatus 

Tapa linna omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.

Tapa linna omavalitsuslik staatus lõppes 2005. aastal, kui Tapa linn liitus koos Lehtse valla ja Saksi vallaga Tapa vallaks. Alates 2005. aastast on Tapa vallasisene linn.

Halduslikud muudatused 
 kuni 1950 Järva maakonna koosseisus
 1950–1962 Tapa rajooni koosseisus
 1962–1964 Paide rajooni koosseisus
 1964–1990 Rakvere rajooni koosseisus
 alates 1990 Lääne-Viru maakonna koosseisus

Raudteesõlmpunkt

19. sajandi 60. aastatel hakati Venemaa keisririigis intensiivselt raudteid ehitama. Esimeseks Eesti alal ehitatud raudteeks oli Balti Raudtee Seltsi (1907. aastast Balti raudtee) Tallinna–Peterburi raudtee, mille ehitamist alustati 1869. aastal ja lõpetati aasta hiljem. 1875. aastal alustati Tapa–Tartu raudtee harutee ehitamist ja juba järgmisel aastal oli seegi valmis.

1876. aastal ehitati siinsesse põlisesse kuusemetsa esimene maja – Tapa raudteejaama hoone. Sellest sai alguse ka Tapa kui jõudsasti kasvav raudteelaste asula. Kuusemetsast juuritud platsile kerkisid raudteelaste elamud, ehitati hobupostijaam, apteek, kauplused, kõrts, koolid, võõrastemajad, rajati väiketööstused. Sajandivahetusel oli Tapa alevikus pisut alla tuhande elaniku. 19. sajandi lõpus oli Tapa Waldorfi võõrastemaja Peterburi keskklassi "tervise parandamise paik" tänu kosutavale metsaõhule.

1910. aasta paiku lammutati osa Tapa puidust jaamahoonest ja asemele ehitati telliskivihoone, kuhu paigutati einelaud ja ooteruumid. Alles 1980. aastatel seoses Tallinnas avatud Muuga sadama käikulaskmisega rekonstrueeriti jaamahoonet.

1916. aastal ehitati paekivist depoohoone auruvedurite remondiks. 1960. aastatel seda rekonstrueeriti, 1988. aastal anti käiku uus depookorpus. Aastate jooksul kujunes Tapa vagunite remonditsehh Eesti suurimaks kaubavagunite remondiettevõtteks.

AS Operail Tapa depood jaguneb tänapäeval kaheks veduri- ja vagunidepooks. Veduridepoos tehakse eri tüüpi vedurite tehnohooldust ja suuremahulisi remonditöid, treitakse veduri rattapaare ja formeeritakse C36 tüüpi vedurite rattaid. Vagunidepoos tehakse vagunite depoo- ja kapitaalremonti, treitakse ja formeeritakse vaguni rattapaare, värvitakse vaguneid ja tehakse muid vagunite remonditöid. Depood asuvad Tapa linna idaservas 19 ha suurusel territooriumil, kus tootmispinda on 8000 m2.

Militaarminevik

Eesti kaitsevägi (1918–1940) 
Pärast Vabadussõda paigutati Tapa mõisa sõjas võidukalt tegutsenud soomusrong Kapten Irv ja soomusrong nr 3 ning 1. augustil 1923 formeeriti nendest 1. soomusrongirügement. 30. novembril 1934 liideti 1. (Tapal) ja 2. (Valgas) rügement üheks Soomusrongirügemendiks, asukohaga Tapal. Rügement paiknes Tapal kuni oma tegevuse lõpetamiseni jaanuaris 1941, kui Nõukogude okupatsioonivõimud Eesti sõjaväe likvideerisid.

Okupatsiooniväed (1940–1991) 
Tapa lennuvälja ehitamist alustas Punaarmee 1939. aasta sügisel nn baaside lepingu alusel. Aastate jooksul suurenes Nõukogude armee poolt Eestis kasutatava Tapa lennuvälja territoorium üheksa ruutkilomeetrini. Lennuväli tekitas Tapal ulatusliku keskkonnareostuse – (põhja- ja pinnavette imbus petrooleumi ja teisi naftasaadusi).

Nõukogude okupatsiooni ajal asus endise Soomusrongirügemendi territooriumil, kuhu aastate jooksul ehitati juurde mitmesuguseid hooneid ja rajatisi, insener-tehniline õppeväeosa (1,4 km²). Tapal asusid järgmised okupatsiooniväeosad (väeosade arv ja nimed muutusid aegade jooksul):

Õhukaitseväed
 656. Õhukaitse hävituslennukite polk,
 1196. Üksik side ja raadiotehnilise teenindamise pataljon
 384. Üksik kopterieskadrill
 188. Seniitraketipolk
 207. Õhutõrjeraketibrigaad
 1. Õhutõrjeraketidivisjon

Raadiotehnikaväed
 2311. (41.) Raadiotehniline pataljon

Tagalaväed, diviisi lahingjuhtimine jm
 91.Üksik lennuvälja tehnilise tagamise pataljon
 304. Hävituslennukite suunamispunkt
 1507. Õppe- ja treeningupunkt

Maaväed
 242. Pavlovi sõjaväemetskond
 3001. Metsavarumisjaoskond
 Tapa linna raudteepiirkonna ja -jaama sõjaväekomandantuur
 106. Õppe-inseneribrigaad

Õhujõud
 961. Liikuv lennukite remonditöökoda

Raudteeväed
 Üksik raudtee-sidepataljoni osad
 Üksik raudtee-autotranspordipataljoni osad

Eesti kaitsevägi (alates 1991) 
Tapal loodi pärast okupatsioonivägede lahkumist 1994. aastal Eesti kaitseväe suurtükipataljon, pioneeripataljon ja õhutõrjepataljon. Eelmainitud väeosad liideti 2004. aastal kokku Tapa väljaõppekeskuseks, mis omakorda reorganiseeriti 2008. aastal Kirde kaitseringkonna keskuseks (kuni 2014. aastani). Alates 2014. aastast asub Tapal 1. jalaväebrigaadi staap.

Rahvastik

Poliitika

Linnavolikogu esimehed (1930–2005) 
 1930–1934 August Pallon 
 1934–1940 Helmi Kaber 
 1993–1996 Rain Sepping
 1996–1999 Algur Kaerma
 1999–2001 Ilmar Müür
 2001–2005 Algur Kaerma

Linnapead (1927–2005) 
 1927–1929 Ernst Grimm (Krimm) 
 1929–1930 Johannes Ruuse (linnapea kt)
 1930–1935 Tõnis Rähn
 1935–1940 Jaan Maidre (nimi kuni aastani 1936 Felix-Eduard Märtin/Martin), Tapa linnapea ja linnavanem
1941–1942 Arno Niitme
 1991–1996 Raivo Raid 
 1996–1997 Garri Raagmaa
 1997–2001 Voldemar Nellis 
 2001–2005 Kuno Rooba

Transport
Tapa linn on raudteesõlmpunkt, kus saavad kokku Tallinna–Tapa raudtee, Tapa–Narva raudtee ja Tapa–Tartu raudtee. Tapa linna läbib ka riigi põhimaantee number 5 Pärnu–Rakvere–Sõmeru ning siit saab alguse riigi tugimaantee number 24 Tapa–Loobu.

Tapal peatuvad kõik linna läbivad Elroni idasuuna riigisisesed (Tallinna–Tartu, Tallinna–Narva, Tallinna–Rakvere, Tartu–Tallinna, Narva–Tallinna, Rakvere–Tallinna) reisirongid ja Venemaa Raudteede (RŽD) rahvusvaheline (Tallinna–Peterburi–Moskva, Moskva–Peterburi–Tallinna) reisirong.

Vaata ka 

 Edasi Kommunismile, Tapa Kommunist
Tapa elektrijaam
 Tapa Jakobi kirik, Tapa Jakobi kogudus
 Tapa Ristija Johannese kirik
Tapa linnakalmistu
Sümboolika:
 Tapa lipp
 Tapa vapp
 Tapa valla (2005–2017) lipp
 Tapa valla (2005–2017) vapp
 Tapa valla lipp
 Tapa valla vapp
 Tapa muuseum
 EMK Tapa kogudus
 Tapa vald (2005–2017)
 Tapa vald (alates 2017)

Viited 

Eesti linnad
Tapa vald