Tõnis Saadre

Tõnis Saadre (23. aprillil 1942 Tallinn – 2. november 2022 Tallinn) oli eesti geoloog ja fotograaf.

Ta töötas geoloogilise kaardistamise vallas ning oli tuntud oma geoloogilisi huviväärsusi kujutavate fotode ja fotonäituste järgi.

Saadre töötas Eesti Geoloogiakeskuses ja oli Eesti Paeliidu liige. Aktiivsemalt tegeles ta pildistamisega 1990. aastate teisest poolest alates. Tema Põhja-Eesti pangast tehtud fotodest on koostatud raamat "Pangaraamat: vaateid Põhja-Eesti pangale ja pangalt".

Elulugu 
Saadre õppis Tallinna 2. Keskkoolis ja hiljem 22. Keskkoolis, mille lõpetas 1960. Kolm aastat viibis ta ajateenistuses Nõukogude armees.

Saadre õppis keemiat Tallinna Polütehnilises Instituudis ja geoloogiat Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille lõpetas 1972. aastal. Tema lõputöö teemaks oli "Keskordoviitsiumi litostratigraafiast Hiiumaa normaallasuvusega alal". 1994. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistriväitekirja teemal "Kukruse lademe ehitusest Kirde-Eestis".

Töötas Saadre peamiselt Eesti Geoloogiakeskuses (1992. aastani Eesti NSV Geoloogia Valitsus) ja valdavalt geoloogilise kaardistamise osakonnas, olles geoloog (1970–1974), vanemgeoloog, jaoskonna juhataja (1975–1989), vanemgeoloog (1992–2003), juhtiv geoloog (2003–...). Aastatel 1989–1992 töötas ta nooremteadurina Eesti Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudis.

Teadustöö
Saadre põhilised uurimisvaldkonnad olid Eesti keskordoviitsiumi litoloogia ja sedimentoloogia, peamiselt põlevkivi kihtkonna ehituse iseärasused ja tekkeküsimused, katkestuspindade leviku seaduspärasused. Ta avaldas vähemalt 17 teadusartiklit ja aimeartikleid.

Fotograafia 

Fotograafiaga puutus Saadre kokku juba lapsepõlves. Viienda klassi poisina ostis ta endale 6x6 fotokaamera Ljubitel. Hiljem tulid Fed, Zorki ja Zenit. Filmid ilmutas, fotod kopeeris ja suurendas ta algusest peale ise. Pärast kooli lõpetamist aga fotohuvi rauges ning tõsisem loodusfotograafiaga tegelemine algas alles 1995. aastal.

Hiljem kasutas digipeegelkaamerat Nikon D200, filmikaamerat Nikon F90 ja keskformaatkaamerat Mamya 67. Filmikaamerates kasutas valdavalt Fuji Velvia slaidifilmi.

Temaatika 
Kuna Saadre oli geoloog, olid tema loodusfotode hulgas valdaval kohal fotod geoloogilistest objektidest: pangad, joad, rändrahnud, allikad, koopad, jõed, mäed, orud, rannikud, kivimid jne. Seejuures on ta enim pildistanud just Põhja-Eesti pankrannikut, olles viimase kümmekonna aasta jooksul selle täies ulatuses läbi käinud ja lisaks sellele fotografeerinud ka teisi Balti klinti osasid kogu selle ulatuses alates Ölandi saarest kuni klindi lõpuni Laadoga järve lähistel.

Välisreisidel Soome, Rootsi, Venemaale, Norrasse, Taani, Saksamaale, Poolasse, Belgiasse ja Tšiilisse pildistas ta nii linna- kui ka maastikuvaateid.

Näitused 
Fotonäitusi korraldas Saadre kümmekond aastat ja seda nii Eestis kui ka välismaal. Neid kogunes enam kui 40 ja nende temaatika oli tavaliselt seotud loodusega.

Enim fotonäitusi koostas ta just pankranniku piltidega seoses. Nendest on Eestis toimunud kümmekond (Kiek in de Kökis Tallinnas, Eesti Loodusmuuseumis, Tartu Ülikooli Raamatukogus, Eesti Teaduste Akadeemia Raamatukogus, Eesti Geoloogiakeskuses, Pärnu Loodusmajas jne) ning välismaal on need väljas olnud nii Soomes, Rootsis, Prantsusmaal, Leedus kui ka Venemaal.

Fotod 

Saadre on avaldanud trükis üle 1500 foto.

Tema fotosid on kasutatud näiteks järgmistes teostes:
"Eesti joad", tekst: Kalle Suuroja; fotod: Tõnis Saadre; Tallinn: Ilo 2003
"Põhja-Eesti pangad", Kalle Suuroja; fotod: Tõnis Saadre, Martin Suuroja, Sten Suuroja; Tallinn: Ilo 2004
"Põhja-Eesti klint", Kalle Suuroja; Tallinn: Eesti Geoloogiakeskus 2005
"Baltic klint in North Estonia as a symbol of Estonian nature", Kalle Suuroja; Tallinn: Eesti Keskkonnaministeerium 2006
"Balti klint – loodus ja ajalugu", Kalle Suuroja, 2008

Artikleid koos fotodega on rohkelt ilmunud ka ajakirjades Eesti Loodus ja Loodus. 
Veel on tema piltidega illustreeritud temaatilised looduse kalendrid, mida on välja antud aastatel 1999–2008.

Teoseid

Raamatud 
2000 – "Eesti põlevkivi. Geoloogia, ressurss, kaevandamistingimused", Tallinn: Eesti Geoloogiakeskus, koostajad: V. Kattai, T. Saadre, L. Savitski, 226 lk, ISBN 9985815300
2008 – "Pangaraamat: vaateid Põhja-Eesti pangale ja pangalt", Tallinn: Huma, 144 lk, ISBN 9789949408672
2010 – "Eesti ürgloodus = Primeval nature of Estonia", Geotrail KS, 204 lk, ISBN 9789985988664

Artikleid
 Кукрузеский горизонт (kaasautor R. Männil). // Геология и полезные ископаемые Раквереского фоcфоритоносного района. Тлн
 1987
 Distribution pattern of the Ordivician discontinuity surfaces, East-Baltic region. // Bull. Geol. Survey Estonia 2 (1992) 1
 Middle and Upper Ordovician discontinuity surfaces in northern Estonia. (Zonality based on their impregnation type.) // Bull. Geol. Survey Estonia 3 (1993) 1
 The distribution patter of the beds of the Viivikonna formation (kaasautor K. Suuroja). // Bull. Geol. Surve Estonia 3 (1993) 1
 Osmussaare "krokodillid" ja geoloogilised katastroofid Loode-Eestis. // Eesti Loodus (2001) 7/8
 Ordovician stratigraphy of the Kovel-1 well (Volkhov–Haljala) in the Volynia region, northwestern Ukraine (kaasautorid R. Einasto, J. Nõlvak, S. Stouge). // Bull. Geol. Soc. Denmark (2004)

Isiklikku
Tõnis Saadre on Osvald Saadre poeg.

Vaata ka 
 Geoloogide loend

Viited

Kirjandus
 EGBT, 104

Välislingid 

Tõnis Saadre kirjutisi
 Saadre rubriik "Ürgloodus" portaalis ilm.ee (aastatel 2004–2006)
 "Joad ilmestavad Põhja-Eesti maastikku" Loodus, märts 1999, koos Kalle Suurojaga
 "Pakri pank on varinguohtlik" Loodusesõber, 1/2004
 "Atacama kõrb jätab ookeani rannal janusse" Loodusesõber, 2/2004
Tõnis Saadre kohta
 Harvet Toots. "Paekalda joad Kiek in de Kökis" Õhtuleht, 26. aprill 1998
 Eesti Instituut. Lidingö. Jäised pildid Eestist
 Vahur Lauri. "Pakri pankrannik meelitab kohale massiliselt huvilisi" ERR uudised, 9. märts 2008
 Norra Saatkond Eestis. "Fotonäitus Põhja-Norrast ja Lofootidest"

Eesti fotograafid
Eesti geoloogid
Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1942
Surnud 2022