Piibel

Piibel (kirjutatakse nii suure kui ka väikese algustähega; ka pühakiri) on kristluse kanoniseeritud tekstide kogum, mis koosneb vanast ja uuest testamendist. Kristlased usuvad, et piibel on "Jumala Sõna" ning piiblis sisalduvate raamatute kirjutajaid inspireeris vahetult Jumal. Ülekantud tähenduses nimetatakse piibliks ka mingi valdkonna tähtsaimat raamatut või andmekogu.

Nimetus
Sõna piibel tuleneb vanakreeka sõnast βιβλίον biblíon 'papüürusrull', üldistatult 'raamat'.

Piibli jaotus
Kristluse suuremad harud kasutavad piiblist väga lähedasi versioone, milles piibli 66 raamatut ehk iseseisvat osa jagunevad 39 raamatuga vanaks testamendiks ja 27 raamatuga uueks testamendiks. Lisaks tuntakse piiblile lähedaste teoste kogumit, mida nimetatakse apokrüüfideks.

Kaanoni kujunemine
Protestantlik piiblikaanon koosneb 66 raamatust, mille on kirjutanud erinevad autorid ajavahemikus 1200 eKr kuni 2. sajand pKr. Katoliku ja õigeusu kiriku piiblikaanonid tunnistavad lisaks apokrüüfe.

367. aastal ilmus Athanasiose uue testamendi raamatute loetelu, mida tunnistab õigeusu kirik. Katoliku kirik määras piiblikaanoni Rooma (382), Hipporegiuse (393) ja Kartaago kirikukogul. Õigeusu kirikus kanoniseeriti vana testament Jeruusalemma kirikukogul 1672. aastal koos Saalomoni tarkuse raamatu, Jeesus Siiraki tarkuseraamatu, Tobia ja Juuditi raamatuga ning katoliku kirikus Trento kirikukogul 1545–1563 peale eelpoolnimetatute ka esimene ja teine Makkabeide, Baruki, Taanieli, Estri raamat koos viimase lisadega ja Jeremija palvega.

Vana testament

Vana Testament oli algselt kirja pandud heebrea keeles (Taanieli raamat aramea keeles). 
Vana testament sisaldab Iisraeli rahva ajalugu. Tegemist ei ole aga ajalooteadusliku teosega – iisraellaste ajaloole vaadatakse kui Jumala tegutsemisele maailmas, kui Jumala kaitsele ja juhtimisele, mida Ta osutab oma rahvale.

Vana testament on juutide ja kristlaste pühakiri. Islam tunnistab vanast testamendist viit Moosese raamatut ja Psalme.

Vana testamendi raamatud on omakorda jagatud neljaks suuremaks rühmaks:
 Seadus
 Ajalooraamatud
 Tarkuseraamatud
 Prohvetiraamatud

Uus testament

Uus testament on kirja pandud kreeka keeles, sest ta tekkis hellenistlikus maailmas. Uue testamendi juured on vanas testamendis, sest uue testamendi keskne isik on Jeesus Kristus, kelles kristlaste usu järgi on täitunud vana testamendi prohveteeringud.

Uue testamendi raamatud on jagatud kolmeks suuremaks rühmaks:
 Evangeeliumid
 Kirjad ehk epistlid
 Johannese ilmutusraamat

Piibli teksti kujunemine
Piibli tekstid on paljude autorite poolt kirja pandud ja välja kujunenud pika aja jooksul. Tekstide kujunemist uurib teoloogia valdkonda kuuluv eksegeetika. Vanimad koopiad vana testamendi tekstidest on enam kui 2500 aastat vanad. Uue testamendi vanimad manuskriptid pärinevad 2. sajandist pKr.

Piiblitõlked
Esimene piiblitõlge oli vana testamendi tõlge kreeka keelde 2.–1. sajandil eKr Septuaginta ehk LXX. Esimesed uue testamendi ladinakeelsed tõlked valmisid 2. sajandi lõpul pKr. Kehvade tõlgete kasvava hulga tõttu palus paavst Damasus I 382. aastal õpetlast Hieronymust võtta käsile ladinakeelsete tõlgete korrigeerimine. Tulemuseks oli ladinakeelne piiblitõlge Vulgata, mis on katoliku kirikus piibli alustekstiks.

Piibli varasemad rahvuskeelsed tõlked on 2. sajandi lõpust pärinevad tõlked vanasüüria ja kopti keelde. 4. sajandil tõlkis Wulfila piibli gooti keelde. Lisaks on piibel esimestel sajanditel tõlgitud veel gruusia, amhara, araabia, nuubia ja pärsia keelde.

9. sajandil kreeka keelest vanabulgaaria keelde tehtud piiblitõlge sai aluseks hilisematele kirikuslaavikeelsetele piiblitekstidele ja on mõjutanud just õigeusu kirikutes kasutatavat pühakirja teksti.

Piibli rahvuskeelsed tõlked hakkasid Euroopas levima alles pärast reformatsiooni. Teedrajavaks peetakse Martin Lutheri tõlkeid saksa keelde – 1522 ilmus tema tõlgitud uus testament ja 1534 piibli tervikteksti tõlge, mille ettevalmistamisel osalesid lisaks Lutherile ka mitmed tema kaastöölised.

Tänapäeval on piibel tervikuna tõlgitud enam kui 300 keelde, osaliselt aga enam kui 2100 keelde. Tegu on maailmas kõige enam tõlgitud ja müüdud raamatuga.

Eestikeelsed piibli väljaanded

 1739 – esimene trükk, Tallinn, trükkis Jakob Joan Köler (Jacob Johann Köhler) Tallinna gümnaasiumi trükikojas, 6015 eksemplari
 1773 – teine trükk, Tallinn, Eestimaa Konsistooriumi kirjastuskassa kulul, Trükkitud Lindworsse kirjadega
 1822 – kolmas trükk, Venemaa Piibliselts, Peterburi, T. Rutt und Sohn, 5000 eksemplari
 1825 – neljas trükk, Venemaa Piibliselts, Peterburi
 1832 – kolmas trükk, Tallinna Konsistoorium, Tallinn
 1835 – Tallinna Ma Konstoriummi kirjastuskassa, Tallinn, Trükkitud Lindworsse kirjadega
 1847 – neljas trükk, Tartu Piibliselts, Tartu, Schünmanni lesk; 1822–1847 kokku 22 000 eksemplari
 1854 – Tarto Piibli-selts, Tartu, Schünmanni lesk ja C. Mattiesen
 1862 – viies trükk, väljaandja Tartu Piibliselts, trükiti Schumanni lese ja C. Mattieseni trükikojas
 1863 – Tarto Piibli-selts, Tartu, E.J. Karow
 1863 – Piibli koggodusse kulloga, Tartu, H. Laakmann
 1868 – Tarto Piibli-selts, Tartu, W. Gläser
 1873 – Tarto Piibli-selts, Tartu, H. Laakmann
 1878 – 9. trükk, Tarto Piibli-selts, Tartu, H. Laakmann
 1878 – Ameerikamaa New-Yorgi linna Piibli selts, Berliin, Trowitzsch ja Poeg
 1879 – Ameerika-maa Piibli-kogudus, New York, Trowitzsch ja Poeg, Berliin
 1884 – Tarto Piibli-selts, Tartu, H. Laakmann
 1886 – Eestimaa Sinod, Tallinn
 1887 – Amerika-maa Piibli-kogudus, New York, Trowitzsch ja Poeg, Berliin
 1889 – Tallinn, uues kirjaviisis, A. Mikwitz
 1895–1897 – 12. trükk, Tallinn, A. Mikwitz
 1895 – Tallinn, trükitud August Mickwitzi trükikojas
 1896–1912 seitse trükki Saksamaal
 1896 – Briti ja Väljamaa Piibliselts, Peterburi, Trowitzsch ja Poeg, Berliin
 1897 – 12. trükk, H. Laakmann, Tartu
 1897 – Briti ja Väljamaa Piibliselts, Peterburi, Trowitzsch ja Poeg, Berliin
 1899 – Tallinn (Revel), A. Mikwitz
 1899 – Briti ja Väljamaa Piibliselts, Peterburi, Trowitzsch ja Poeg, Berliin
 1902 – Briti ja Wäljamaa Piibliselts, Peterburi, Trowitzsch ja Poeg, Berliin
 1903 – 13. trükk, Tartu, Mattieseni trükikoda
 1904 – Tallinn, trükitud August Mickwitzi trükikojas
 1905 – Briti ja Väljamaa Piibliselts, Peterburi, Trowitzsch ja Poeg, Berliin
 1909 – Briti ja Väljamaa Piibliselts, Peterburi, Trowitzsch ja Poeg, Berliin
 1912 – Briti ja Väljamaa Piibliselts, Peterburi, Trowitzsch ja Poeg, Berliin, uus tõlge, 2000 eksemplari
 1914 – Tallinn, A. Mikwitz
 1920 – Briti ja Wäljamaa Piibliselts, Tartu, St.-Johannis-Druckerei, Dinglingen
 1921 – Briti ja Wäljamaa Piibliselts, Tallinn
 1924 – Briti ja Wäljamaa Piibliselts, Tallinn
 1926 – Briti ja Väljamaa Piibliselts, Tallinn, J. Ullmann, Zwickau
 1929 – Briti ja Väljamaa Piibliselts, Tallinn, St.-Johannis-Druckerei, Dinglingen
 1932 – Briti ja Väljamaa Piibliselts, Tallinn, St.-Johannis-Druckerei, Dinglingen
 1933 – Briti ja Väljamaa Piibliselts, Tallinn, F. Ullmann, Zwickau
 1938–1940 – Suur Piibel, kirjastusühing Loodus
 1939 – Uus Testament ja Laulud, kirjastus Elav Sõna, O/Ü Ilutrükk (tuntud kaupmehe Piiblina)
 1940 – Briti ja Väljamaa Piibliselts, Tallinn, K.F. Puromies
 1945 – Briti ja Väljamaa Piibliselts, Helsinki, K.J. Puromies
 1945 – Piibliseltside Nõukogu, New York ; London, Bonniers, Stockholm
 1968 – Briti ja Välismaa Piibliselts, Rootsi, 1961. a. tõlge
 1968 – The British and Foreign Bible Society, London
 1969 – Rootsi, 1968. a. väljaande kordustrükk
 1970? – Piibliselts, London
 1972 – Suur Piibel, Toronto, Orto, Kanada, Graphic Centre Ontario, 1500 eksemplari
 1988 – Rahvusvaheline Piibliselts, Colorado Springs, St. Michel Print, Soome
 1989 – Soome, 1938. a. Suure Piibli faksiimile-trükk
 1990 – Eesti Raamat, Tallinn, faksiimileväljaanne 1. trükist 1739, Tallinna Raamatutrükikoda
 1997 – Eesti Piibliselts, Tallinn, Soome
 1999 – Eesti Piibliselts, Tallinn, Korea
 2000 – Eesti Piibliselts, Tallinn, St. Michel Print, Soome
 2009 – Eesti Piibliselts, Tallinn, CPI Books, Flensburg, Saksamaa
 2009 – Jehoova tunnistajad, "Piibel. Kreekakeelse osa uue maailma tõlge"
 2010 – Eesti Piibliselts, Tallinn, ST Michel Print, Mikkeli, Soome
 2014 – Jehoova tunnistajad, "Piibel. Uue maailma tõlge"

Piibel kui ajalooallikas
Piibel on ajalooallikas ajaloolastele, kultuuri- ja keeleteadlastele.

Vaata ka
Piibli raamatute loetelu
Piibli mõisteid
Piibli tegelaste loend
tähtsamad piiblitegelased
apokrüüf
eksegees 
piblitsism 
piibliarheoloogia
piiblikeel 
tekstikriitika

Välislingid 

 Mõned uuemad eestikeelsed piiblitõlked Eesti Piibliseltsi väljaandes
 Eesti piiblitõlke ajalooline konkordants, sh piiblitõlked Georg Mülleri jutluste piiblitsitaatidest (1600–1606) Rosenplänteri osalise tõlkeni (1824)

Kristlikud pühakirjad