joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Muusika kompositsiooni- ja analüüsimeetodite loend

Siin on loetletud muusika kompositsiooni- ja analüüsimeetodeid.

A
 aknatehnika (la forma a finestre)
 akumulatsioon
 aleatoorika 
 aleatooriline kontrapunkt
 algoritmiline komponeerimine
 stilistiline allusioon
 arranžeerimine
 augmentatsioon

B
 burdoon

C
 cantus firmus- tehnika

D
 destruktsioon
 difusioon
 diminutsioon
 discantus-tehnika -> tiiskant
 divisioon
 dodekafoonia

E
 ekstrapolatsioon
 enesehävitus

F
 faasinihe
 figureerimine
 filtratsioon

G
 geneetiline algoritm
 grupikompositsioon

H
 hokett
 hulgateoreetiline muusikaanalüüs

I
 imitatsioon
 interpolatsioon
 inversioon
 isorütmika

J
 juhtmotiivitehnika ( Leitmotiv#Technik)

K
 kõladisain
 kõlavärvimeloodia
 kollaaž
 kollaaž 
 kontrapunkt
 kontrollitud aleatoorika
 kontsentreerimine
 kontuuri redutseerimise algoritm
 kumulatiivne seadmine (cumulative setting)

L
 laenamine
 laiendatud parafraas (extended paraphrase)

M
 maskimine
 meeleolutehnika (mood#technics)
 metamorfoos
 mikropolüfoonia
 mikropolüfoonia 
 miksimine
 mimikri
 modifikatsioon
 momentvorm
 mosaiik (patchwork)
 modelleerimine
 multiplikatsioon
 multivalentne muusikaanalüüs
 muusikaline hulgateooria
 muusikaline kirjeldus (underscoring)
 muusikaline täringumäng

O
 orelpunkt
 organum
 orkestratsioon
 ornamenteerimine
 ostinato

P
 parafraseerimine
 peegeldus
 permutatsioon
 pingedisain
 popurrii (medley)
 programmiline tsiteerimine (programmatic quotation)

Q
quodlibet

R
 repetitsioon
 retrograad
 rotatsioon
 saturatsioon

S
 Schenkeri analüüs
 seadmine
 selektsioon
 semiootiline muusikaanalüüs
 seriaalne meetod
 serialiseerimine
 statistiline muusikaanalüüs
 stohhastiline meetod

T
 tiiskant
 transformeerimine
 transponeerimine
 tropeerimine
 tsirkulatsioon

V
 väljatehnika
 varieerimine
 varjatud polüfoonia
 vektoriaalne meetod
 vormelkompositsioon

Ü
 ümberharmoniseerimine
Kalev (film)

"Kalev" on tõsielulistel sündmustel põhinev 2022. aasta Eesti mängufilm.

Sisu 
Filmi tegevus toimub 1990. aasta suvel ning peatselt on algamas NSV Liidu meistrivõistluste hooaeg. Võistlusteks valmistunud Kalevi korvpallimeeskond seisab valiku ees: Nõukogude Liit laguneb, Eesti püüdleb iseseisvuse taastamise poole ja väheneb ühiskonna toetus eestlaste osalemisele Nõukogude Liidu meistrivõistlustel. Otsustatakse siiski osaleda ja järgneb tormiline hooaeg.

Näitlejad 

 Mait Malmsten – Jaak Salumets
 Reimo Sagor – Aivar Kuusmaa
 Priit Võigemast – Riho Soonik
 Mihkel Kuusk – Gert Kullamäe
 Ott Kartau – Ivo Saksakulm
 Veiko Porkanen – Rauno Pehka
 Kristjan Sarv – Margus Metstak
 Siim Maaten – Andrus Nagel
 Arturs Putninš – Aleksandr Karavajev
 Howard Frier – George Jackson
 Jonathan Peterson – Tiit Sokk
 Rauno Polman – Aivar Toomiste
 Mathias Einari Leedo – Marek Noormets
 Andris Keišs – Pranas Mickevicius
 Jekabs Reinis – Sergei Babenko
 Margus Jaanovits – Heino Jürviste
 Sulev Teppart – Doktor Jalak

Välislingid 
 *"Kalev" andmebaasis IMDb
 "Kalev" Eesti Filmi andmebaasis

Eesti filmid
2022. aasta filmid
20. kaardiväe ühendarmee

20. kaardiväe ühendarmee (vene keeles 20-я гвардейская общевойсковая армия) on Venemaa maavägede väeüksus.

Koosseis 
  3. motolaskurdiviis 
  144. motolaskurdiviis 
  53. õhutõrjeraketibrigaad
 236. suurtükiväebrigaad
  448. raketibrigaad

Viited 

Venemaa Föderatsiooni maaväed
Ants Säde

Ants Säde (sündinud 24. jaanuaril 1964) on eesti helilooja ja pianist. Ta on  elektroonilise muusika ansambli Nanomaalia looja ja solist.
Hando Tamm

Hando Tamm (snd 9. juunil 1980) on Eesti kunstnik.

Hando Tamm lõpetas 2004. aastal 
Tartu Ülikooli maaliosakonna.
Näitustel esinemist alustas 1999. aastal, esimene isikunäitus toimus 2000. aastal Tartus 
Sebra galeriis.
Juba õpingute ajal alustas ta tegevust performance`i kunstnikuna, esinedes siis ja hiljem nii rühmitustes kui sooloesinejana. Maaliloomingut iseloomustab ekspressiivne, kuid tundlik värvikäsitlus nii figuratiivses kui abstraktses vormis. Iseloomulik on humoorikas või ka kergelt irooniline lähenemine valitud objektidele. Tartu Kunstnike Liidu liige alates 2013. Maalikunstnikuna on Tammel on olnud üle 10 isiknäituse ning ta on osa võtnud arvukatest ühisnäitustest nii Eestis kui mujal.
Tamm on ka Äksis asuva kaasaegse kunsti galerii 
Galerii No1  asutaja ja galerist.

Isikunäitusi 
2000. Budapest. Sebra galerii

2005. Meie aja kangelased. Y galerii

2013. Peitus. Võru Linnagalerii

2016. Tööpealkiri: ASJAD. Promenaadiviis

2018. Remm ja Tamm (koos: 
Jane Remmiga). Elva Kultuurikeskus

2020. Meelevaldne kunst (koos: 
Eike Eplikuga). Galerii No1

2021. H&N (koos: 
Enn Tegovaga). Galerii No1

Grupinäitusi 
2000. Tartu kunstnike aastalõpunäitus 1999. Tartu Kunstimaja

2004. Tartu kunstnike aastalõpunäitus 2004. Tartu Kunstimaja

2005. Saite, mis tahtsite. Y galerii

2006. Tartu kunstnike aastalõpunäitus 2005. Tartu Kunstimaja

2007. Tartu kunstnike aastalõpunäitus 2006. Tartu Kunstimaja

2008. Jubilar. Tartu Kunstimaja

2013. Tartu kunstnike aastalõpunäitus 2012. Tartu Kunstimaja

2014. Tartu kunstnike aastalõpunäitus 2013. Tartu Kunstimaja

2015. Tartu kunstnike aastalõpunäitus 2014. Tartu Kunstimaja

2016. Tartu kunsti aastanäitus 2015. Tartu Kunstimaja

2016. Puud. Tartu Kunstimaja

2019. Teistmoodi. Tartu kunsti aastanäitus 2018. Tartu Kunstimaja

2020. Promenäär 2019. Promenaadiviis

2020. Tartu kunsti aastanäitus 2019. Tartu Kunstimaja

2020. Vesi. Galerii No 1

2022. Tartu kunsti aastanäitus 2021. Elukeskmed. Tartu Kunstimaja

Viited
Galerii No1

Galerii No1 on Tartumaal Äksis asuv alates 2019. aastast tegutsev eragalerii, mis toob suvehooajal Saadjärve äärde professionaalsed kunstnikud ja näitused.
Galerii No1 asutas kunstnik 
Hando Tamm
. Galeriis on isiku- ja grupinäitustel esinenud mitmeid olulisi Eesti kunstnikke, nende hulgas Eike Eplik
, 
Enn Tegova
, 
Karin Strohm
, 
Erik Alalooga, 
Eero Ijavoinen jt. Galerii tegevus on leidnud tunnustust Tartumaal ja Eestis.

Viited
Dej

Dej (ungari keeles Dés, saksa keeles Deesch, Burglos) on linn Rumeenias Transilvaanias Cluji maakonnas. Linn asub Someșul Mare jõe ääres, maakonnakeskusest Clujist ligikaudu 45 km põhjakirdes.

Linna haldusalasse kuulub neli küla: Ocna Dejului (Désakna), Peștera (Pestes), Pintic (Oláhpéntek) ja Șomcutu Mic (Kissomkút).

Ocna Dej külas asub üks Rumeenia suuremaid soolakaevandusi.
 
Asulat on ürikutes esmamainitud 1061. aastal. Deji kindlus ehitati aastatel 1214–1235. Ungari kuningas András II (valitses aastel 1205–1235) andis Dejile vaba kuningalinna õigused.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Deji elanikest rumeenlasi 81,79%, ungarlasi 11,28%, mustlasi 1,02% ja teistest rahvustest inimesi 0,14%. Rahvus oli teadmata 5,74%-l elanikest.

Viited 

Rumeenia linnad
Transilvaania
Cluji maakond
Lääne sõjaväeringkond

Lääne sõjaväeringkond (vene keeles Западный военный округ) on Venemaa relvajõudude sõjaväeringkond.

Koosseis

Ühendarmeed 
  1. tankiarmee
  6. ühendarmee
  20. ühendarmee

Vaata ka 
 Kesksõjaväeringkond

Venemaa relvajõud
Hanko poolsaar

Hanko poolsaar (soome keeles Hankoniemi; rootsi keeles Hangö udd) on Uusimaal edelasuunas Läänemerre ulatuv maismaariba, kus asub Soome mandriosa lõunapoolseim punkt Tulliniemi. Viimast peetakse ühtlasi punktiks, kus kohtuvad Saaristomeri ja Soome laht (Eesti mandriosa loodepoolseima punkti Põõsaspea neemeni ulatuvast mõttelisest joonest idas). Poolsaar on tuntud kauni ümbritseva saarestiku ja pikkade liivarandade poolest. Pinnase moodustab Salpausselkä seljandiku liivane moreen, taimestik koosneb peamiselt männist ja madalast põõsastikust. Loomastik on mitmekesine, sinna saabuvad esimesed kevadised rändlinnud ja igal aastal vaadeldakse umbes 270 linnuliiki. Långholmenil asub Helsingi Ülikoolile kuuluv Tvärminne zooloogiajaam. 

Suurima asustuse moodustab Hanko linn, mis kujunes 19. sajandi kolmandal veerandil rajatud ja raudteedega ühendatud Hanko sadama ümber.

Vaata ka
Raasepori

Soome poolsaared
Elu Sõna

Elu Sõna on kristlik usulis-poliitiline liikumine, mis loodi 1986. aastal Rein Metsa, Albert Türnpu, Hubert Jakobsi ja teiste algatusel.

Elu Sõna esimene ja tuntuim poliitiline avaldus oli "Harta 87", millele allakirjutanud ütlesid lahti Nõukogude Liidu kodakondsusest ning nõudsid Eestile vaimset, poliitilist ja majanduslikku iseseisvust.

Aastal 1988 lahkusid või saadeti Eestist ja Nõukogude Liidust välja u 370 Elu Sõna ja Hartaga liitunut, sealhulgas Rein Mets ja Hubert Jakobs koos perega, Joel Steinfeldt, Tõnis Mägi, Mart Metsala jpt. Osa neist pöördus hiljem tagasi, osa jäigi välismaale.

Praegu tegutsevad Elu Sõna kogudused Tallinnas, Põlvas, Tartus, Viljandis, Jõgeval jm. Tallinna Harta Kristliku Koguduse juurde kuulub teenistus Charismata Ministries, mille eesmärgiks on tõlkida ja kirjastada eestikeelset õpetuslikku kirjandust ja levitada kristlikku muusikat.

Ajalugu 

Elu Sõna liikumine sai alguse 1985. aasta sügisel, kui Raimond Jakobsi kodus, Pirita-Kosel, Hiie 3, hakkasid koos käima usuelust huvitatud noored. Kevadeks oli neid juba üle saja. Kuulutati välja uus kogudus nimega Elu Sõna, mille ametlikuks pastoriks nimetati Hubert Jakobs.

Viited

Välislingid 

 Harta kogudus
 Põlva Elu Sõna kogudus

Eesti vabakogudused
Kristlus Eestis
Jibou

Jibou (ungari keeles Zsibó, saksa keeles Siben) on linn Rumeenias Transilvaanias Sălaji maakonnas. Linn asub maakonnakeskusest Zalăust ligikaudu 17 km kirdes.

Linna haldusalasse kuulub neli küla: Rona (Szilágyróna), Cuceu (Kucsó), Husia (Hosszúújfalu) ja Var (Szamosőrmező).

Linnas asub 1968. aastal rajatud Jibou botaanikaaed, mille kollektsioonis on üle 5000 taimeliigi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel Jibou elanikest rumeenlasi 78,88%, ungarlasi 11,45%, mustlasi 5,61% ja teistest rahvustest inimesi 0,19%. Rahvus oli teadmata 3,85%-l elanikest.

Asulat on esmamainitud 1209. aastal. Linnaõigused sai Jiboi 1968. aastal.

Viited 

Rumeenia linnad
Sălaji maakond
transilvaania
Alexis Mac Allister

Alexis Mac Allister (sündinud 24. detsembril 1998 Santa Rosas) on Argentina jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Brighton & Hove Albion ja Argentina jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis Argentinos Juniors. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Argentina esiliigas 30. oktoobril 2016.

2019. aasta jaanuaris sõlmis nelja ja poole aasta pikkuse lepingu Brighton & Hove Albioniga, kuid jäi 2019. aastaks laenule Argentina klubidesse Argentinos Juniors ja Boca Juniors. Brightoni meeskonnas debüteeris Mac Allister 7. märtsil 2020 mängus Wolverhampton Wanderersi vastu. Esimese värava Brightoni meeskonnas lõi ta EFL Cup'i meeskonnas 17. septembril 2020 mängus Portsmouthi vastu. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta sama aasta 18. oktoobril mängus Crystal Palace'i vastu. Brightoni põhikoosseisus kindlustas Mac Allister koha hooajal 2021/22, kui lõi Inglismaa kõrgliigas 33 mänguga viis väravat.

Argentina jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 5. septembril 2019 sõprusmängus Tšiili vastu. Pärast ligi kolme aastast pausi kutsuti ta uuesti Argentina koondisse 2022. aasta märtsis. 2021. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril osales Mac Allister Argentina olümpiavõistkonna koosseisus. 

Tema vanemad vennad Francis ja Kevin on samuti jalgpallurid. Nende isa Carlos Mac Allister on endine jalgpallur. Mac Allisterid on iiri ja šoti päritolu.

Viited 

Argentina jalgpallurid
Boca Juniorsi mängijad
Brighton & Hove Albion FC jalgpallurid
Premier League'i mängijad
Sündinud 1998
Minnesota North Stars

Minnesota North Stars oli USA jäähokiklubi, mis tegutseb Minnesotas osariigis Bloomingtonis.

Saavutused 
 Konverentsi võitja (1):
 1990–91

Välislingid 

Minnesota North Stars
Ameerika Ühendriikide jäähokiklubid
Gălăb Donev

Gălăb Spasov Donev (bulgaaria keeles Гълъб Спасов Донев; sündinud 28. veebruaril 1967 Sofias) on Bulgaaria poliitik.

Gălăb Donev lõpetas venekeelse Sofia 35. keskkooli. Magistrikraadi rahanduse alal omandas ta Sofias Riikliku ja Maailma Majanduse Ülikoolis ja magistrikraadi õigusteaduse alal Ruse Ülikoolis. Alates 2001. aastast töötas ta Bulgaaria Töö ja Sotsiaalpoliitika Ministeeriumis. 2001–2007 oli ta Töötingimuste ja Kriisihalduse Direktoraadi juhataja. 2007–2009 oli ta Tööinspektsiooni tegevdirektor. 2014–2016 oli ta Bulgaaria töö ja sotsiaalpoliitika aseminister. Ta oli Bulgaaria töö ja sotsiaalpoliitika minister 2017. aasta 27. jaanuarist kuni 4. maini ja teist korda 2021. aasta 21. maist kuni 13. detsembrini. 2021. aasta maist kuni detsembrini oli ta ka Bulgaaria asepeaminister. Alates 22. jaanuarist 2022 oli ta sotsiaalpoliitika ja tervise sekretär.

Alates 2. augustist 2022 on Gălăb Donev Bulgaaria peaminister.

Viited 

Bulgaaria peaministrid
Sündinud 1967
SSC Ferries OÜ

iumaa oli ka SLK laev, alguses vedas SSC Ferries OÜ Paberpuitu ja puupuitu kaubalaevadega, reisijaid hakati vedama 1994. aastal suvest korraldatud konkursi.

Hiiumaa, St. Ola, Ofelia, Saaremaa, Muhumaa ja Scania müüdi maha.

SSC Ferries OÜ on Saaremaa Laevakompanii firma ja see on laevafirma mugavusel, Saaremaa Laevakompanii laevad olid Regula, Koguva, Ofelia, St. Ola, Hiiumaa, Saaremaa, Muhuma, Hiiumaa (laev, 1966), Harilaid, Vohilaid, Scania, Kõrgelaid ja Mercandia. 

SSC Ferries OÜ on Saaremaa Laevakompanii firma ja see on laevafirma mugavusel, Saaremaa Laevakompanii laevad olid Regula, Koguva, Ofelia, St. Ola, Hiiumaa, Saaremaa, Muhuma, Hiiumaa (laev, 1966), Harilaid, Vohilaid, Scania, Kõrgelaid ja Mercandia. 

SSC Ferries OÜ on Saaremaa Laevakompanii firma ja see on laevafirma mugavusel, Saaremaa Laevakompanii laevad olid Regula, Koguva, Ofelia, St. Ola, Hiiumaa, Saaremaa, Muhuma, Hiiumaa (laev, 1966), Harilaid, Vohilaid, Scania, Kõrgelaid ja Mercandia. 

SSC Ferries OÜ on Saaremaa Laevakompanii firma ja see on laevafirma mugavusel, Saaremaa Laevakompanii laevad olid Regula, Koguva, Ofelia, St. Ola, Hiiumaa, Saaremaa, Muhuma, Hiiumaa (laev, 1966), Harilaid, Vohilaid, Scania, Kõrgelaid ja Mercandia.
Pertusa piiskopkond

Pertusa on endine katoliku piiskopkond ja linn Rooma Aafrika provintsis (Africa Proconsularis), tänapäeva Tuneesias.

Pertusa piiskop:
Marcialus

Pertusa titulaarpiiskopid:
Georges Joseph Haezaert (18. juuni 1935 – 29. september 1957)
Leonard Philip Cowley (28. november 1957 – 18. august 1973)
George Kinzie Fitzsimons (20. mai 1975 – 28. märts 1984)
Kazimierz Górny (26. oktoober 1984 – 25. märts 1992)
Roberto Rodríguez (12. november 1992 – 23. juuni 1998)
Liborius Ndumbukuti Nashenda (5. november 1998 – 21. september 2004)
Philippe Jourdan (1. aprill 2005 –)

Välislink
Eesti katoliiklastel oma piiskop

Katoliku piiskopkonnad
Giorgia Meloni

Giorgia Meloni (sündinud 15. jaanuaril 1977 Roomas) on Itaalia poliitik ja ajakirjanik, alates 22. oktoobrist 2022 Itaalia peaminister. 

Ta on alates 2014. aastast parempopulistliku erakonna Fratelli d'Italia (eesti keeles „Itaalia vennad”) juht.

Melonit ennustati 2022. aasta Itaalia parlamendivalimiste võitjaks. Paremerakondade ühine valimisliit ka valimised võitis ja 21. oktoobril sai Meloni Itaalia presidendilt volitused moodustada järgmine Itaalia valitsus. Sellega sai temast Itaalia esimene naispeaminister.

Viited

Välislingid

 Roberto Saviano. "Giorgia Meloni is a danger to Italy and the rest of Europe" The Guardian, 24. september 2022
 "Itaalia järgmine peaminister Meloni lubas jätkata Ukraina toetamist" ERR, 20. oktoober 2022
 "Meloni tahab muuta kliimamuutustega võitlemise parempoolseks poliitikaks" ERR, 25. oktoober 2022

Itaalia poliitikud
Sündinud 1977
Ezere vald

Ezere vald (läti keeles Ezeres pagasts) on vald Lätis Salduse piirkonnas Leedu piiri ääres. 

Vald piirneb sama piirkonna  Kursīši, Zaņa, Ruba ja Nīgrande vallaga, lisaks veel Leedu Mažeikiai rajooni Židikai, Reivyčiai ning Laižuva vallaga.

Valla pindala on 97,1 km². Aastal 2011 oli elanikke 1154, aga 2021. aasta seisuga elas seal 972 inimest. Aastal 2011 elas vallas 905 lätlast, 18 venelast, 8 valgevenelane, 7 ukrainlast, 6 poolakat ja 207 leedulast. Valla keskuseks on Ezere küla. Vallamaja asub aadressil Centra iela 4, vallavanem on Irēna Grauze.

Maareformi eel kuulus praeguse valla alal Lielezere mõisale (Groß-Essern) 4932 hektarit maad, Grieze kirikumõisale 312 hektarit maad ja Reņģe mõisa Šarlote karjamõisale 213 hektarit maad. Aastal 1922 jagati senine Lielezere vald kaheks ja moodustati Ezere vald ning Reņģe vald. Aastal 1935 oli Liepāja maakonda kuuluva valla pindala 139,6 km² ja seal oli 3056 elanikku. 

Aastal 1945 moodustati vallas Ezere, Kreijase, Mauri un Zvirgzdi külanõukogud, aga aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Ezere külanõukoguga Kursīši külanõukogu kolhoosi Ļeņina ceļš alad. Aastal 1961 liideti sellega veel osa likvideeritavast Mauri külanõukogust, ent aastal 1977 liideti osa Ezere külnõukogu maid Kursīši külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastal 2009 arvati vald Salduse piirkonda.

Valla läänepiiriks on Venta jõgi, teine suurem jõgi on selle lisajõgi Vadakste jõgi.

Looduskaitse all on Sāmaiši tamm, Ezere pärn, Ezere hiidtamm, Grieze kirikumõisa dendraarium, Bruzile tamm ehk Piinajatamm, Ķirmase tamm ja Meijase tamm, lisaks veel kaks nimetut põlispuud.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Grīvaiši luteri kirik ja selle kantsel, Grīvaiši kõrts ning Ezere mõisa hoonetekompleks koos pargiga, sealhulgas elumaja, ait ja tallid. 

Vallas on üheksa küla. Valla keskuses Ezeres (lielciems) oli 2022. aastal 484 elanikku. Grieze on staatusega vidējciems ja aastal 2005 oli seal 95 elanikku. Üks küla on ka staatusega skrajciems: Šarlote 23 elanikuga aastal 2005. Kuus küla on staatusega mazciems: Amberģis 11 elanikuga aastal 2005, Garozas 39 elanikuga aastal 2005, Grīvaiši 34 elanikuga aastal 2005, Marijas muiža, Mauri 45 elanikuga aastal 2005 ja Pionieru iela. Ülejäänud elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Salduse piirkond
Hits Radio Online

Hits Radio pakub alati kättesaadavat mõnusat tantsumuusikat. Online raadio mängulisti värskendatakse pidevalt ehk kuulda saab värskeid hitte nii Eestist kui ka mujalt maailmast. Muidugi ei ole ära unustatud ka klassikuid ning vanu lemmikuid.

Vaata ka
Eesti raadiojaamade loend

Välislink 
Radio Online.net/ Hits Radio koduleht

Viited 
Eesti raadiojaamad
Internetiraadiod
Ingi Vaher

Ingi Vaher (31. mai 1930 – 24. oktoober 1999) oli eesti klaasikunstnik.

Ingi Vaher lõpetas Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi Maks Roosma õpilasena 1955. aastal. Peale ERKI lõpetamist 1955. suunati Ingi Vaher „Tarbeklaasi” graveerijaks. 1955–1965 ta töötas Tarbeklaasis. 1965–1969 õppis Leningradis V. Muhhina nimelise Kõrgema Kunsttööstuskooli aspirantuuris. 1966–1989 töötas Ingi Vaher ENSV Ministrite Nõukogu tööstusosakonnas.

2015. aastal toimus Olustveres Ingi Vaheri loomingu näitus, kus eksponeeriti klaasnõusid aastaist 1955 kuni 1974.

Viited 

Eesti klaasikunstnikud
Eesti Kunstiakadeemia vilistlased
Vana-Kaarli kalmistule maetud
Sündinud 1930
Surnud 1999
Afraid to Feel

"Afraid to Feel" on briti duo LF Systemi laul. Mis loodi 2019. aastal ja selle avaldas Warner Music UK täielikult 2. mail 2022. Singel saavutas populaarsuse 2022. aasta juunis ja oli kaheksa nädalat järjest Ühendkuningriigi singlite edetabelis esikohal ning saavutas Iirimaal teise koha. Laul on silmapaistvalt esindatud Philadelphia International Recordsi tegutseva Silki 1979. aasta lauluga "I Can't Stop (Turning Your On)", kusjuures Louise Clare Marshalli vokaal on kogu singli jooksul aeglustunud ja kiirenenud.
2022. aasta singlid
2019. aasta laulud
6. ühendarmee

6. ühendarmee (vene keeles 6-я общевойсковая армия) on Venemaa Föderatsiooni maavägede väeüksus.

Koosseis 
 25. motolaskurbrigaad
 138. motolaskurbrigaad 
 9. kaardiväe suurtükiväebrigaad
 26. raketibrigaad
 

Venemaa Föderatsiooni maaväed
Kalla Urmas

Kalla Urmas (kodanikunimega Urmas Kalla; sündinud 25. aprillil 1970 Tartus) on võro keelespetsialist ja tõlkija. Teda on hinnatud üheks parimaks võro keele ja kultuuri tundjaks.

1985. aastal lõpetas Kalla Mehikoorma 8-klassilise kooli ja kolm aastat hiljem Räpina keskkooli. 1993. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli bioloogia alal. Ta kuulub Eesti Ornitoloogiaühingusse ning on akadeemiliselt ka üliõpilaskorporatsiooni Ugala vilistlane.

Kalla töötab Võro Instituudis keeletundjana, tegeledes seal muu hulgas mitmesuguste tekstide tõlkimisega. 2022. aastal ilmus tema tõlkes võrokeelsena Eesti rahvuseepos "Kalevipoeg" ehk võrokeelsena "Kalõvipoig", illustraatoriks oli kunstnik Toomas Kuusing. Teose tõlkimise eest said nad 2021. aastal Kreutzwaldi mälestusmedali. Samuti on Kalla osalenud tekstide sisselugejana võrokeelsete teoste helikogus Helüait.

Ta kuulub ansamblitesse Liinatsuraq ja Ütsiotsõ. Kalla on ka seotud rahvamuusikafestivali Mooste Elohelü korraldamisega.

Teosed 
 "Seto- ja võrokeeline laulik. Üteh mulgi- ja tartokeelitse laulaga." (2013)
 "Eläväneelähtäjä haard hõngu. Üteluisi võro keeli." (2014)
 "Eesti-Võru sõnaraamat" (2014; koostaja koos Mariko Fasteri, Sulev Iva, Triin Iva ja Laivi Oruga).
 "Võnnu kihelkonna kohanimed ja minevik" (2016; toimetaja; autorid Ilse Rootsmäe ja Lemming Rootsmäe)
 "Vabahusõ mõistõq Hummogu-Euruupa kirändüisin. Vabaduse kontsept Ida-Euroopa kirjandustes" (2017; tõlkija koos Marju Taukariga; toimetajad Sulev Iva, Roza Kirillova ja Szilárd Tibor Tóth)
 "Võru-eesti eksitussõnastik" (2019)
 "Võrukeelseid vanasõnu" (2020)
 "Aastatsõõr pokudõga. Aastaring pokudega. "(2019; tõlkija; autor Külli Leppik)
 "Kalõvipoig" (2022; tõlkija; autor Friedrich Reinhold Kreutzwald)

Viited

Välislingid 
 "Looduskaitse igaks juhuks", Kalla Urmase essee ajakirjas Eesti Loodus (04/2003)

Võrukesed
Tartu Ülikooli vilistlased
Sündinud 1970
Krīvi (Vaive vald)

Krīvi on küla (vidējciems) Lätis Vaive vallas Cēsise piirkonnas Vidzemes.

Küla asub valla lääneosas ja jääb Riiast 91 kilomeetri kaugusele. Sinna jäävad Līvu pamatskola ja Krīvi bussipeatused.

Asula jääb Gauja rahvusparki. Külas kasvav Krīvi mänd ümbermõõduga 3,66 meetrit on looduskaitse all.

2022. aastal oli külas 154 elanikku.

Viited

Cēsise piirkonna külad
Maalehe krimisari

Maalehe krimisari on aastatel 2021-2022 ilmunud Põhjamaade krimiromaanide sari, mis ilmus koostöös kirjastusega Varrak.

Ilmunud raamatud:

 Ann Cleeves, “Ronkmust”
 Elizabeth George, “Pääsmiseks paljudele”
 Dick Francis, “Raami sees”
 Caroline Graham, “Mõrvad Badger Driftis”
 Louise Penny, “Vaikelu”
 Ian Rankin, “Peitusemäng”
 John Grisham, “Aguliadvokaat”
 Benjamin Black, “Christine Falls”
 Ann Granger, “Ärata surnud”
 Charlaine Harris, “Tõelised mõrvad”
 Sara Paretsky, “Ainult hüvitis”
 Alexander McCall Smith, “Kalahari masinakirja kool meestele”
 Mick Herron, “Äraaetud hobused”
 Peter Robinson, “Ripporg”
 Antti Tuomainen, “Jänesefaktor”
 Elina Backman, „Kui kuningas sureb“ – esmailmumine  
 Åsa Larsson, „Veresüü“ 
 Geir Tangen, „Maestro“ 
 Leif Davidsen, „Vene lauljanna“ 
 Lone Theils, „Kurva poeedi naine“
 Thomas Enger, „Varjusurm“ – esmailmumine 
 Yrsa Sigurðardóttir, „Kes teisele hauda kaevab“ 
 Mats Olsson, „Karista ja lase surra“
 Susanne Jansson, “ Ohvriraba”
 Anders de la Motte ja Måns Nilsson „Maakleri surm“ – esmailmumine

Eesti raamatusarjad
Lielmaņi

Lielmaņi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas.

Küla asub valla keskosas. Lielmaņi põhjaserva jääb muinsusmälestisena kohaliku kaitse all olev Jaunītese keskaegne kalmistu.

Aastal 2007 oli külas 9 elanikku.

Viited

Cēsise piirkonna külad
Veismaņi

Veismaņi (vanasti ka Veismaņu muiža ehk Veismaņi mõis) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas.

Veismaņi asub valla loodeosas. Sinna jääb Veismaņi bussipeatus.

Küla jääb Gauja rahvusparki. Seal kasvavad tammed (esimese ümbermõõt 5,1 ja kõrgus 25 meetrit, teise ümbermõõt 4,59 ja kõrgus 25 meetrit, kolmanda ümbermõõt 4,3 ja kõrgus 25 meetrit, neljanda ümbermõõt 4,37 ja kõrgus 25 meetrit,  viienda ümbermõõt 4,86 ja kõrgus 27 meetrit, kuuenda ümbermõõt 4,87 ja kõrgus 20,3 meetrit, seitsmenda  ümbermõõt 4,87 ja kõrgus 20,3 meetrit, kaheksanda ümbermõõt 4,25 ja kõrgus 16,4 meetrit, üheksanda ümbermõõt 4,25 ja kõrgus 16,4 meetrit, kümnenda ümbermõõt 4,35 ja kõrgus 14,3 meetrit, üheteistkümnenda ümbermõõt 4,35 ja kõrgus 14,5 meetrit, kaheteistkümnenda ümbermõõt 4,95 ja kõrgus 19,7 meetrit, kolmeteistkümnenda ümbermõõt 4,79 ja kõrgus 19,7 meetrit, neljateistkümnenda ümbermõõt 4,29 ja kõrgus 20,7 meetrit, viieteistkümnenda ümbermõõt 4,88 ja kõrgus 20,7 meetrit), pärnad (esimese ümbermõõt 4,4 ja kõrgus 16,1 meetrit, teise ümbermõõt 4,4 ja kõrgus 16,1 meetrit), ning Euroopa lehis ümbermõõduga 3,66 ja kõrgusega 28 meetrit on looduskaitse all. 

Küla on tekkinud endise Veismaņi mõisa keskuse juurde. Veismaņi mõisakompleks on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis. Kaitse all on park, tall, tõllakuur, laut, endisest teenijate majast rajatud aidaga laut, ait, magasiait, tootmishoone, mõisavalitseja maja ja häärber.

Aastal 2022 oli külas 58 elanikku.

Viited

Cēsise piirkonna külad
Varitsev õhuründemoon

Varitsev õhuründemoon (inglise keeles loitering munition) on juhitav täppislaskemoon, mida saab lennutamise ajal kindla aja jooksul hoida ooteviisis, mis võimaldab kiirelt rünnata väljapoole tulejuhi vaatlusala jäävaid sihtmärke ja on mõeldud sihtmärgi pihtamisel hävinema. 

Tegemist on moonaga, mis suunatakse ründama alles siis, kui sihtmärk on tuvastatud. Varitsev õhuründemoon võimaldab lühemat vastutoimimisaega ja selle kasutamisel on võimalik säästa hinnalist lahingutehnikat. Samuti võimaldab varitsev moon valikulisemat sihtimist, kuna rünnakut saab hõlpsasti katkestada.

Vaata ka
Mehitamata õhusõiduk

Viited

Väislingid
 Павел Аксенов. "Герань" над Одессой. Иранские дроны бросили вызов украинской ПВО. BBC News Русская служба, 27. september 2022
 Explainer: 'Kamikaze drones': what are the weapons Russia is using in Ukraine? Reuters, 18. oktoober 2022

Mehitamata õhusõidukid
Hruštšovi kõne XX Kongressil

Hruštšovi kõne XX Kongressil oli NLKP Keskkomitee esimese sekretäri Nikita Hruštšovi ettekanne "Isikukultusest ja selle tagajärgedest", mille ta pidas NLKP 20. kongressil, 25. veebruaril 1956. aastal.

Taust 

Hruštšov kasutas oma kõnes NLKP KK Parteikontrolli komisjoni kokkuvõtet Stalini ja tema aktiivsete kaaslaste poolt 1934. aastal toime pandud kuritegudest, ÜK(b)P XVII Kongressi hääletustulemuste võltsimisest, Sergei Kirovi tapmisest ning aastatel 1936–1938 toimunud Suurest Terrorist. 

NLKP KK Parteikontrolli komisjoni esimees oli Nikolai Švernik ja selle liikmete hulka kuulusid NSV Liidu peaprokurör Roman Rudenko, NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee esimees Aleksandr Šelepin, NLKP KK Sekretariaadi Kaitse osakonna juhataja Mironov ja rehabiliteeritud poliitvang Olga Šatunovskaja.

Kõne 

Hruštšov esitas oma kõne kongressi viimasel päeval, 1956. aasta 25. veebruari kinnisel istungil, pärast ametliku päevakorra lõppu. 1424 kongressi delegaati olid saanud selleks eraldi kutse. Ettekanne algas varsti pärast südaööd ja kestis umbes neli tundi. Hruštšovi kõnet ei stenografeeritud ja läbirääkimisi ei peetud. Võeti vastu vaid lühike otsus "Isikukultusest ja selle tagajärgedest", mis avaldati ajakirjanduses. 

Kohalviibinute mälestuste põhjal kuulati Hruštšovi kõnet haudvaikuses. Keegi ei julgenud isegi köhatada. Istungisaalist lahkudes kartsid paljud, et nad otsekohe arreteeritakse.

1. märtsil saadeti kõne tekst, mida oli tehniliselt toimetatud ning lisatud delegaatide reageeringud, NLKP Keskkomite Presiidiumi liikmetele ja liikmekandidaatidele ning Keskkomitee sekretäridele koos pealdisega "rangelt salajane". 5. märtsi otsusega saadeti kõne tekst ka laiemale ringile pealdisega "ajakirjanduses mitte avaldada".

Ametlikult avaldati Hruštšovi kõne tekst esimest korda 1989. aastal ajakirjas "Известия ЦК КПСС" nr 3.

Eesti keeles 

Eesti keeles ilmus Hruštšovi kõne tekst esmakordselt 1986. aastal Margus Reemetsa tõlkes omakirjatuslikus väljaandes "Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis".

Ametlikult avaldati Hruštšovi ettekanne 1989. aastal ajakirjas "Eesti Kommunist" nr 7, lk 83-103; nr 8, lk 88-103 ja nr 9, lk 93-100.

Koos kommentaaride ja viidetega on Hruštšovi ettekanne veel mitmeti kättesaadav.

Viited 

Venemaa ajalugu
Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei
Võrumaa Sõprade Selts

Võrumaa Sõprade Selts on mittetulundusühing, mille eesmärk on majanduslikult, sotsiaalselt, kultuuriliselt, ajalooliselt, keeleliselt, arenev Võru/Võrumaa piirkond/kogukond. Võrumaa valdade ja Võru linna elanikud ja erinevad huvigrupid olenemata nende sotsiaalsest taustast on kogukonna arengu edendamisse kaasatud/oodatud.

Võrumaa piirkonna inimeste majanduslike, sotsiaalsete, ajalooliste (sh. genealoogia, koduloouurimine, Võru ja Võrumaaga seotud esemete/fotode/trükiste/mälestuste kollektsioneerimine ja säilitamine, detektorism (pisut hääbunud peale seaduste muutumist), keeleliste (võro kiil), kultuuriliste (s.h huviharidus, (hobi) fotograafia), tervisesport (liikumine), tervisedenduslike, keskkonda säästev eluviis, taaskasutus,  keskkonnaprobleemide teadvustamine ning nende lahendamises osalemine tehes koostööd kolmanda sektori organisatsioonidega.

Selts asutati 22. september 2021. Seltsi bürooruum asub Võru linnas, avalikku seltsimaja veel ei ole.

Välislingid 

 Võrumaa Sõprade Selts

Eesti seltsid
Spulgas

Spulgas on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Zosēni vallas.

Küla asub valla lääneosas. Seal kasvav Bērni mänd ümbermõõduga 2,95 meetrit on looduskaitse all.

Aastal 2007 oli külas 8 elanikku. 

Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.

Viited

Cēsise piirkonna külad
Zeikari (Zosēni vald)

Zeikari on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Zosēni vallas.

Küla asub valla lääneosas. Zeikari keskaegne kalmistu on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

Aastal 2007 oli külas 20 elanikku. 

Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.

Viited

Cēsise piirkonna külad
Ormaņi

Ormaņi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Zosēni vallas.

Küla asub valla keskosas Koiva jõe kaldal. Ormaņi keskaegne kalmistu on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

Aastal 2007 oli külas 23 elanikku. 

Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.

Viited

Cēsise piirkonna külad
Slieķi

Slieķi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Zosēni vallas.

Küla asub valla lõunaosas Slieķi järve põhjakaldal. Sealne Muciņase keskaegne kalmistu on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.

Viited

Cēsise piirkonna külad
Ben Barnicoat

Benjamin George "Ben" Barnicoat (sündinud 20. detsembril 1996 Chesterfieldis) on Briti võidusõitja. Ta võistles 2016. aastal Vormel 3 Euroopa Meistrivõistlustel.

Karjäär 
Barnicoat alustas oma motospordikarjääri kardis 2006. aastal, kus ta tegutses 2015. aastani. 2010. aastal võeti ta vastu McLareni toetusprogrammi. Barnicoat võitis Suurbritannias mitmeid kardisõidu meistritiitleid ning oli 2012. aastal ka CIK-FIA Euroopa meister KF2 klassis. Barnicoat debüteeris vormelisõidus 2013. aastal, kuid jäi aktiivseks kardisõiduks.

2013. aasta lõpus sõitis Barnicoat oma esimesed üheistmelised võidusõidud Fortec Motorspordi eest Briti Vormel Renault sügisestel meistrivõistlustel. Ta saavutas kaks võitu ja võitis meistritiitli. 2014. aastal osales Barnicoat Fortec Motorsportsi meeskonnas kokku neljal Vormel Renault meistrivõistlusel. Ta võistles terve hooaja Põhja-Euroopa Vormel Renault’s ja võidutses 258-242 punktiga meistrivõistluste heitluses Louis Delétrazi vastu. Samuti alustas ta regulaarselt alpisõidus ja Briti vormel-Renault’s ning külalisstardina Vormel Renault 2.0 Eurocupis. 2015. aastal võistles Barnicoat Fortec Motorsportsi eest Vormel Renault 2.0 Eurocupil. Kolme võiduga lõpetas ta hooaja kokkuvõttes neljandal kohal. Samuti lõpetas ta külalisstardid Alpine Vormel Renault’s. Barnicoat võistles ka Fortec Motorsportsi eest BRDC Vormel 4 Meistrivõistlustel sügissarjas. Sellega otsustas ta meistritiitli enda jaoks kolme võiduga.

2016. aastal lülitus Barnicoat Euroopa Vormel 3 Meistrivõistlustel. Esiteks, 2015. aasta novembris nimetati tema võidusõidumeeskonnaks Prema Powerteam. 2015. aasta lõpus tegi Barnicoat aga endiselt Fortec Motorsportsi ja Hitech Grand Prix Vormel 3 testimist. 2016. aasta alguses kinnitati ta lõpuks Hitech Grand Prix’l Vormel 3 sõitjaks. Ta võitis kaks sõitu ja saavutas kokkuvõttes üheksanda koha. Sisemisel kaotas ta meeskonnakaaslasele George Russellile 134:274 punktiga.

30. juulil 2020 teatas Carlin Buzz Racingu meeskond, et Enaam Ahmed ja tema sponsorid on meeskonnast taandunud ning Barnicoat asendab ta 2020. aasta FIA Vormel 3 Meistrivõistlustel neljandast ringist koos Clément Novalaki ja Cameron Dasiga. Pärast Silverstone'is peetud kahe vooru mängimist asendati Barnicoat aga kuuendas voorus Leonardo Pulciniga.

Veebilingid 

 Ben Barnicoati ametlik veebisait (inglise keeles)
 Ben Barnicoati karjääri statistika (inglise keeles)

Suurbritannia sportlased
Suurbritannia inimesed
Sündinud 1996
Rempi

Rempi (ka Rempji) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla kaguosas. Seal asub Rempi bussipeatus. 

Külas asuvad Vecviekšeļi keskaegne kalmistu (Kalmemägi) ja sealsed kellamännid on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Looduskaitse all on kaks nimetut põlispuud (tamm ja remmelgas) ning Kellamänd ümbermõõduga 3,85 meetrit.

Aastal 2007 oli külas 18 elanikku. 

Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.

Viited

Cēsise piirkonna külad
Jānēni

Jānēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla lääneosas Tulija jõe kaldal.

Jānēni keskaegne kalmistu (Kalmemägi) on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Riikliku kaitse all on Tūlija linnamägi.

Asula on kujunenud endise Lejasjānēni talu juurde, mida mainiti esmakordselt aastal 1856 Kuni aastani 1871 tegutses seal kool. õpetajateks olid seal Jaunpiebalga Jāņaskola kooli lõpetanud. Esimeseks õpetajaks oli Spricis Lobītis, kes pidas seda ametit kolm aastat. Seejärel asus sinna helilooja Emīls Dārziņši isa Andžs Dārziņš. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.

Aastal 2007 oli külas 3 elanikku.

Viited

Cēsise piirkonna külad
Seaspiracy

Seaspiracy on Netflix'i dokumentaalfilm, mis linastus 2021. aastal. Film räägib kalapüügi keskkonnamõjudest ja inimmõjust mereelustikule. Režissöör on Ali Tabrizi.

Filmi on kritiseeritud selle teadusliku paikapidavuse osas.

Lühikokkuvõte 
Dokumentaalfilmi põhiteemad on kutseline kalapüük, plastireostus, kaas- ja ülepüük. Filmis väidetakse, et ülemaailmne nõudlus mereandide järele, eraettevõtete kasumihimu ning üha keerukamad kalapüügitehnoloogiad on põhjustanud olukorra, mille tulemusel püütakse ookeanidest üha rohkem kalu.

Lisaks lükkab dokumentaalfilm ümber säästva kalapüügi kontseptsiooni ja kritiseerib mitmeid merekaitseorganisatsioone, sealhulgas Earth Island instituuti ja selle delfiiniohutuse märgistust ning Marine Stewardship Councili jätkusuutlike mereandide sertifikaate.

Filmi lõpus käsitletakse mõningaid muresid, mis võivad tekkida seoses kala menüüst eemaldamisega. Tehakse vaidlust tekitav järeldus, et see on parim otsus, mida igaüks saab ookeanide kaitsmiseks teha.

Teaduslik paikapidavus 
Filmis viidi läbi intervjuu Plastic Pollution Coalition organisatsiooni liikmega Jackie Nuñez’ga. Jackie väitis, et suurima osa Great Pacific Garbage Patchi moodustab mikroplast, režissöör Ali Tabriz vaidles vastu öeldes, et 46% prügist on kalavõrgud. Tabriz viitas 2018. aastal avalikustatud tööle “Evidence that the Great Pacific Garbage Patch is rapidly accumulating plastic”, kuid antud tööd lugedes selgub, et uuringus käsitleti ainult hõljuvat prahti ja ei võetud arvesse mikroplasti, mis vajub ookeani põhja. Tegelikkuses moodustavad kalavõrgud ainult 10% plastikust Great Pacific Garbage Patch'is.

Mitmel korral filmis väideti, et kui kalandus jätkub samamoodi nagu praegu, on ookean aastaks 2048 kaladest tühi, viidates aastal 2006 merebioloogi Boris Worm’i uuringule “Impacts of Biodiversity Loss on Ocean Ecosystem Services”. See uuring on paraku väga aegunud: Boris Worm koostas 2009. aastal uue uuringu “Rebuilding Global Fisheries”, kus tõestati mitmete kalavarude taastumine kogu maailmas.

Filmi kaasatud inimesed 

 Ric O'Barry
 Jonathan Balcombe
 Sylvia Earle
 George Monbiot
 Callum Roberts
 Chris Langdon
 Cyrill Gutsch
 Richard Oppenlander
 Paul de Gelder
 Steve Trent 
 Lori Marino
 Karmenu Vella 
 Dominique Barnes 
 Gary Stokes
 Michael Greger
 Paul Watson
 Lamya Essemlali
 Peter Hammarstedt

Viited 

2021. aasta filmid
Jaunzemi (täpsustus)

Jaunzemi on mitme koha nimi.

 Jaunzemi, Ilzene valla halduskeskus
 Jaunzemi, küla Variņi vallas
 Jaunzemi, küla Mārkalne vallas
 Jaunzemi, küla Tirza vallas
 Jaunzemi, küla Lizumsi vallas
 Jaunzemi, küla Jaunpiebalga vallas
Cebuļi

Cebuļi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla edelaosas Brici järve kaldal.

Küla kohal asub järves Brici järveelamu, mis on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Kohaliku kaitse all on järveelamu kohal rannal asunud Brici muinasasula.

Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.

Viited
Lahn (Hessen)

Lahn oli kreisivaba linn Lääne-Saksamaal Hesseni liidumaal, mis moodustati 1. jaanuaril 1977 Hesseni administratiivreformi käigus, kui Gießeni ja Wetzlari linnad omavahel liidendati kreisivabaks linnaks. Et tegu oleks võrdse liitmisega, sai uus linn endale nimeks Lahn läbi linna voolava jõe järgi. Lisaks Gießenile ja Wetzlarile liideti ka Heuchelheimi asulast Gießeni kreisist ning 13 muud Wetzlari kreisi asulat.

Hesseni peaminister Albert Osswald (SPD), kes oli pärit Gießenist, kirjeldas uut linna "Sajanditööna" (Jahrhundertwerk), kuna see tugevdanuks Hesseni keskosa, luues tõmbekeskuse põhjaosa Kasseli ja lõunaosa Frankfurdi vastu.

Linnade liitmine osutus aga vägagi ebapopulaarseks, eriti Wetzlaris, kuna linnal ei olnud ühtset linnasüda. Mõlemad linna osad, Lahn-Gießen ja Lahn-Wetzlar võistlesid omavahel - Gießen oli valitsus-, ülikooli- ja kaubanduskeskus, samas Wetzlar oli tööstus- ja kaubanduskesus. Linnasüdamed olid üksteisest 15 kilomeetri kaugusel, ning linnadevaheline ala (täna Heuchelheimi ja Lahnau asulad) oli väga hõredalt asustatud ja meenutas rohkem külasid. Wetzlari elanikud kartsid strukturaalselt alla jääda suuremale Gießenile ja linna muutumist Gießeni magalaks. Ka uus postiindeks võimendas seda tunnet - Lahni postiindeksiks sai endine Gießeni 6300, kuid kirjad Gießenisse kandsid postiindeksit "6300 Lahn 1" ja Wetzlarisse "6300 Lahn 2". Ka Gießeni ja Wetzlari vahelised elanikud kartsid, et linna laienemise käigus kaotavad nad oma ruraalse karakteri ja kartsid linnadevahelise liikluskoormuse suurenemist.

Ka nime "Lahn" valikut peeti suuresti ebaõnnestunuks - algselt plaaniti linna nimetada Gießen-Wetzlariks, kuid valiti "Lahn", et linnaga liidetud külad saaksid oma nimed liita, kuid linnaelanike arvates polnud nimel ajalugu. Autodele ilmusid kleepsud: "Wenn ich Lahn seh, krieg ich Zahnweh" (Kui ma näen Lahni, saan ma hambavalu"), ka Lääne-Saksamaa liidukantsler Helmut Schmidt märkis, et "'Lottet Lahnis' ei suuda ma ette kujutada" ("Unter einer Lotte in Lahn kann ich mir nichts vorstellen"), mis oli sõnademäng, viidates Johann Wolfgang von Goethe romaani "Noore Wertheri kannatused" tegelase Lottele ja Thomas Manni romaanile "Lotte Weimaris". Linnade liitmisel olid ka poliitilised tagajärjed - 20. märtsil 1977 toimunud Hesseni kohalikel valimistel kaotas liitlinna loomise poolt olnud SPD suurelt CDU kandidaatidele, kes kandideersid Lahni linna vastastena, võites nii 50.7% häältest, linnapeaks valiti Wilhelm Runtsch, kes suri aga juba 20. augustil 1977 ja ta vahetas välja Hans Görnert, kes oli ka Gießeni linnapeaks kuni 1985. aastani.

31. juulil 1979 saadeti liitlinn laiali. Gießen kaotas oma enne Lahni eksisteerimist olnud kreisivaba staatuse ja inkorporeeriti nüüd Gießeni kreisi, kuid sai endale uue Lützellindeni linnaosa linna edelaosas, mis Lahni loomise käigus linnaga liideti. 1. jaanuaril 1981 moodustati Kesk-Hessenis uus Gießeni ringkond ning linn sai selle halduskeskuseks. Wetzlar inkorporeeriti uude Lahn-Dill-Kreisi, linnaga liidendati veel seda ümbritsenud kaheksa asulat, mis olid varem Lahni linna koosseisu inkorporeeritud.
Tirznieki

Tirznieki on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla lõunaosas Tirza jõe kaldal. Seal asub Tirznieki bussipeatus. Külas asuvad Tirznieki muinaskalmed on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

Aastal 2007 oli seal 20 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.

Viited

Cēsise piirkonna külad
Viņķi

Viņķi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla keskosas. Seal asub Viņķi bussipeatus. Külas asuv kunstnik Kārlis Miesnieksi elupaik on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Aastal 2007 oli seal 18 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.

Viited

Cēsise piirkonna külad
Viekšeles

Viekšeles on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla keskosas, sellest loodesse jääb Viekšelese tiik.

Tīrumviekšeļi linnamägi (ka Lohumägi või Ahjupealne) on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Kohaliku kaitse all on Tirumviekšeļi keskaegne kalmistu.

Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli seal 11 elanikku.

Viited
Kraken (väeüksus)

Kraken on Ukraina sõjaväeluure HUR MO eriotstarbeline üksus.

Ajalugu 
Üksus osales 2022. aasta septembris Balaklija Vene vägede käest tagasi vallutamises. 2022. aasta oktoobri alguses avaldas üksus fotod Vene vägede käest tagasi saadud Kupjansk-Vuzlovõis ja Kivšarivkas.

Varustus

Sõidukid

Viited 

Ukraina sõjandus
Venemaa sissetung Ukrainasse (2022)
Boļi

Boļi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla idaosas Vilaune jõe kaldal. Looduskaitse all on männid ümbermõõtudega 2,74 meetrit, 2,64 meetrit ja 2,96 meetrit, lisaks veel üks põline tamm.

Aastal 2007 oli seal 12 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.

Viited

Cēsise piirkonna külad
Euroopa Patsientide Foorum

Euroopa Patsientide Foorum (inglise keeles: European Patient Forum) on Euroopa patsientide organisatsioonide katusorganisatsioon. 

Nende 78 liikme hulka kuuluvad ELi tasandil tegutsevad haigusspetsiifilised patsientide rühmad ja riiklikud patsientide koalitsioonid.

Eesti Puuetega Inimeste Koda on Euroopa Patsientide Foorumi täisliige ning saab pakkuda kandidaati EPF-i juhatusse, mille valimised toimuvad igal aastal.
Niklavas

Niklavas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla põhjaosas. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.

Kohaliku kaitse all on Lejas Niklavase talu rehi. Lejas Niklavase kivi on looduskaitse all.

Viited

Cēsise piirkonna külad
Patriot Front

Patriot Front on 2017. aastal loodud Ameerika Ühendriikide fašistlik rühmitus.

Patriot Fronti liikmeteks on 18-35 aastased valged mehed. Patriot Fronti manifest väidab et demokraatia on Ameerikat alt vedanud ning et Ameerika rahvus on kujunenud Euroopast tulnud avastajate järeltulijatest.

Erinevalt teistest Ameerika valgete natsionalistide rühmitustest kasutab Patriot Front pehmemat retoorikat et meelitada konservatiive ja Trumpi toetajaid. Näiteks valge rassi asemel räägitakse euro-ameeriklastest.

Patriot Front kasutab propaganda tegemiseks paraadide korraldamist, kleepiste, bännerite ja plakatite asetamist, gräffiti tegemist, toiduabi jagamist ja treeningute korraldamist.

Patriot Front on üks Ameerika suurim ja aktiivseim paremäärmuslik poolsõjaline rühmitus. Täpne liikmete arv pole teada kuid hinnanguliselt on see mõnest sajast kuni mitme tuhandeni. 2022 aasta septembri seisuga oli Patriot Fronti Gabi kontol üle kümne tuhande jälgija.
Sankt Magdalena am Lemberg

Sankt Magdalena am Lemberg oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Hartbergi ringkonnas. See ühendati 1. jaanuaril 2013 Buch-Geiseldorfi vallaga, et moodustada uus Buch-Sankt Magdalena vald Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas.

Austria
Buch-Geiseldorf

Buch-Geiseldorf oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Hartbergi ringkonnas. See ühendati 1. jaanuaril 2013 Sankt Magdalena am Lembergi vallaga, et moodustada uus Buch-Sankt Magdalena vald Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas.

Austria
Sumõ lahing

Sumõ lahing (ukraina keeles Бої за Суми) oli Venemaa ja Ukraina vägede vahel 2022. aasta 24. veebruarist 4. aprillini toimunud lahing.

Galerii 

Venemaa sissetung Ukrainasse (2022)
Lahingud Ukrainas
Eesti Mootorispordi Muuseum

MOMU ehk Mootorispordi Muuseum asub endises Ellamaa elektrijaamas Turba asulas, aadressil Tööstuse 3. Ellamaa elektrijaam ehitati 1923. aastal ning seda kasutati kuni 1966. aastani elektri tootmiseks. MOMU Mootorispordi Muuseumi arendav MTÜ Eesti Mootorispordi Ajalugu on majja investeeringuid teinud alates 2007 aastast.

https://momu.ee/
Mahsā Amīnī surm

Mahsā Amīnī (pärsia keeles مهسا امینی; ka Jina Amini või Zhīna Amīnī (pärsia keeles ژینا امینی, sorani keeles ژینا ئەمینی) 22. juuli 2000 – 16. september 2022) oli iraani naine, kes 16. septembril 2022 suri 22-aastasena Iraani pealinnas Teheranis politseivägivalla tulemusel kahtlastel asjaoludel.

Iraani moraalipolitsei pidas Amini kinni, kuna ta ei kandnud nõuetepäraselt hidžaabi. Politsei sõnul sai naine jaoskonnas südamerabanduse, kukkus põrandale ning suri pärast kahte päeva koomas. Tunnistajate ning Aminiga koos kinni peetud naiste sõnul peksti Aminit jaoskonnas. Pealtnägijate ütlused ja lekkinud arstidokumendid viitavad sõltumatute vaatlejate sõnul peaajuverejooksule ja insuldile.

Amini surma tagajärjel puhkesid kogu riigis laiaulatuslikud meeleavaldused, mis said rahvusvahelist tähelepanu. Iraanis aset leidvale naistevastasele vägivallale viidates tegi avalduse ka ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet. Mitmed riigijuhid, organisatsioonid ja kuulsused üle maailma mõistsid juhtunu hukka ja väljendasid meeleavaldajatele poolehoidu. Muuhulgas väljendas Twitteri vahendusel solidaarsust ka peaminister Kaja Kallas. Ameerika Ühendriikide Rahandusministeerium kehtestas Iraani moraalipolitseile ning mitmetele kõrgetele julgeolekuametnikele sanktsioonid.

Iraani valitsus kasutas meeleavaldajate vastu linnulaskehaavleid, metallgraanuleid, pisargaasi, veekahureid. Lisaks blokeeris valitsus juurdepääsu paljudele rakendustele, sealhulgas Instagramile ja WhatsAppile ning piiras ligipääsu internetile, et vähendada meeleavaldajate organiseerimisvõimet. Tegu oli Iraani rangeimate internetipiirangutega pärast 2019. aasta meeleavaldusi.

Vaata ka
 Homa Darabi
 Inimõigused Iraanis
 Iraani hidžaabinõuetevastased meeleavaldused
 Naisteõigused Iraanis
 Neda Agha-Soltani tapmine
 Rage Against the Veil
 Taraneh Mousavi
 Zahra Bani Yaghoub
 Zahra Kazemi

Viited

Sündinud 2000
Surnud 2022
Iraani inimesed
144. motolaskurdiviis

144. kaardiväe motolaskurdiviis (vene keeles 144-я гвардейская мотострелковая дивизия) on Venemaa maavägede 20. ühendarmee väeüksus.

Koosseis 
  254. motolaskurpolk
 488. motolaskurpolk - Klintsõ, Brjanski oblast
 59. tankipolk
 856. suurtükiväepolk

Viited 

Venemaa Föderatsiooni maaväed
Tallinna Russ

Tallinna Russ oli enne Teist maailmasõda Eestis tegutsenud korvpallimeeskond, mis koosnes peamiselt vene rahvusest mängijatest. Russi eelkäijaks oli korvpalliklubi Tallinna Vitjaz, kes tuli 1928. aastal Eesti meistriks. 

Tallinna Russ tuli Eesti meistrivõistlustel võitjaks veel 1932. ja 1933. aastal. Meeskonnas mängisid Eugen Riives, Paul Klõšeiko, Valentin Klõšeiko, Jevgeni Gaikovitš, Aleksei Bulatov, Aleksander Ivanov, Tarass Timtšenko, Andrei Cristjanson, Igor Pototsky, Aleksei Bulatov jt. Treener oli Aleksei Selenoi. Eesti koondisse, mida juhendas Aleksei Selenoi, kuulusid neil aastail Timtšenko, Pototsky, Bulatov ja vennad Klõšeikod.

Korvpalliklubi Russ mängis meistrivõistlustel 1940. aastani, mil Nõukogude okupatsioonivõimud sulgesid mitmeid "kodanlikke" spordiorganisatsioone. Russi mängijaist koostatud Tallinna Punaarmee Maja meeskond osales 1941.aasta meistrivõistlustel Aleksei Selenoi juhendamisel ja tuli kolmandale kohale. Võistkonnas mängisid ka Jaroslav Dudkin ja Joann Lõssov.

Viited

Välislingid 
 Korvpalli Meistriliiga. 1932/1933.

Eesti korvpalliklubid