Lääne maakond

Lääne maakond ehk Läänemaa on 1. järgu haldusüksus Eesti lääneosas. Hõlmab ajaloolise Läänemaa põhjaosa.

Naabermaakonnad on kirdes Harju maakond, idas Rapla maakond, lõunas Pärnu maakond, edelas Saare ja läänes Hiiu maakond.

Maakonnas on kolm omavalitsusüksust: Haapsalu linn, Lääne-Nigula vald ja Vormsi vald.

Kohalikud omavalitsused 

Eesti omavalitsuste haldusreformi tulemusel kuulub Lääne maakonna koosseisu alates 21. oktoobrist 2017 Lääne-Nigula vald ja alates 24. oktoobrist 2017 Haapsalu linn. Oma haldusterritoriaalse piiri säilitas Vormsi vald. Lääne-Nigula valla koosseisu kuulub nüüd ka endine Rehemäe küla Harju maakonnast. Lääne maakonnas on 3 omavalitsusüksust:

 Linn Haapsalu linn

 Vallad Lääne-Nigula vald – Vormsi vald

Rahvastik

Demograafilised näitajad 
Arvestuslikult seisuga 1. jaanuar 2009 oli Lääne maakonnas 27 477 elanikku. Neist 46,45% oli mehed ning 53,55% oli naised. Sündimuse üldkordaja oli 8,95‰, suremuse üldkordaja 12,99‰ ja loomulik iive 4,04‰. 87,80% elanikest oli eestlased ja 9,03% venelased. Alaealisi (vanuses 0–14) oli 14,55%, tööealisi (vanuses 15–64) 67,90% ja pensioniealisi (65 ja vanemad) 17,55%. Töötuse määr oli 8,9%. Elanike tihedus oli 11,5 in/km².24 569 (1.01.2012, arvestatud rännet) Linnarahvastiku osatähtsus on 42,5%.

Asustusüksused 
Lääne maakonnas on 1 linn, 5 alevikku ja 185 küla.
Linnad Haapsalu
Alevikud Palivere – Paralepa – Risti – Taebla – Uuemõisa
Külad Vt. Lääne maakonna külad

Loodus 

Läänemaa pinnamood on valdavalt tasane ja pinnakate suhteliselt paks. Lääne maakond jääb tervenisti Lääne-Eesti madalikule. Rannajoone pikkus on umbes 415 km. Seda liigestavad lahed (Haapsalu laht, Matsalu laht, Rame laht) ja poolsaared (Noarootsi poolsaar, Puise poolsaar). Suuremad saared on Vormsi saar ja Osmussaar, neile lisandub ligi 300 Väinamere laidu (Pasilaid, Hobulaid, Rukkirahu, Sõmeri, Liialaid, Tauksi, Kumari). Saared hõlmavad maakonna territooriumist 4,2%. Kõrgeim punkt merepinnast on Pikajala mägi – 60 m.

Kokovkin (1998) eristab seal 8 esilekerkivat maastikuüksust:
Vihterpalu–Nõva liivikute ja soode piirkond.
Vormsi–Ridala piirkond (sh Vormsi saar, Noarootsi, Matsalu ja Haapsalu lahe vaheline ala koos väikesaarte ja laidudega. Maastikuüksusele on karakteersed oosid.
Kullamaa–Martna–Taebla piirkond.
Piirsalu–Palivere–Loodna piirkond.
Kasari–Vigala–Velise piirkond oma iseloomulike soomassiivide ja luhtadega.
Kirbla–Paatsalu piirkond lainjate meretasandikega.
Soontagana piirkond, mida ilmestavad moreeniga kaetud aluspõhjakõrgendikud ja viimaseid ümbritsevad sooalad.
Nurtu–Kõrve piirkond, mis on sooderikas.

Läänemaa on üks Eesti soostunumaid piirkondi: soostumus on 24% pindalast.

Kaitstav loodus 

Läänemaa territooriumil asub Matsalu rahvuspark.

Veekogud 

Lääne maakonna veekogud kuuluvad Lääne-Eesti vesikonda ja jagunevad Matsalu ja Harju alamvesikonna vahel. Maakonnas on loendatud 24 allikat, 16 jõge, 25 oja, 29 peakraavi, 22 kraavi, 67 looduslikku järve, 5 paisjärve ja 4 tehisjärve.

Suurim jõgi on Kasari jõgi (127,3 km) koos oma arvukate lisajõgedega. Suurim järv on Sutlepa meri (203,3 ha). Järverohkeimad alad on Nõva rannikupiirkond, Läänemaa Suursoo piirkond ja Noarootsi keskosa (endine Silmeni väin). Enamik Lääne maakonna järvi on rannikujärved – endised mereosad (jäänukjärved).

Merealad

Lahed, väinad

Saared

Vaatamisväärsused

Ajalugu 
Varasema ajaloo kohta vaata artiklitest Läänemaa, Haapsalu kreis ja Haapsalu rajoon

Läänemaa Lääne kreisi kuulusid Eestimaa kubermangus: Märjamaa kihelkond, Kullamaa kihelkond, Vigala kihelkond, Kirbla kihelkond, Mihkli kihelkond, kreisilinn Haapsalu, Haapsalu kihelkond, Ridala kihelkond, Martna kihelkond, Lihula kihelkond, Karuse kihelkond, Hanila kihelkond, Varbla kihelkond, Lääne-Nigula kihelkond, Noarootsi kihelkond, Vormsi saarel Vormsi kihelkond ja Hiiumaal Pühalepa kihelkond, Käina kihelkond, Reigi kihelkond, Emmaste kihelkond.

12. aprillil (30. märts vkj) 1917. aastal kinnitas Venemaa Ajutine Valitsus määruse "Eesti kubermangu administratiivse valitsuse ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta", millega Liivimaa kubermangu Saare maakond, Pärnu maakond, Tartu maakond, Viljandi maakond ja Võru maakond liideti Autonoomse Eestimaa kubermanguga, mille koosseisus olid Lääne maakond, Harju maakond, Järva maakond, Viru maakond.

1934. aastal oli Lääne maakonna pindala 4780 km2, elanikke 70 160 (1922) ja 68 936 (1934). Lääne maakonnas oli kaks linna: Haapsalu ja Kärdla. Kihelkondi oli 18, nendest 5 saartel. Mandrilised kihelkonnad olid Hanila, Karuse, Kirbla, Kullamaa, Lihula, Lääne-Nigula, Martna, Mihkli, Märjamaa, Noarootsi, Ridala, Varbla ja Vigala. Hiiumaal asetsesid Emmaste, Käina, Pühalepa ja Reigi kihelkond.

1939. aasta vallareformiga likvideeriti Lääne maakonnas: Haimre vald, Jõgisuu vald, Kalju vald, Kolovere-Kalju vald, Luiste vald, Massu vald, Paadremaa vald, Paatsalu vald, Palivere vald, Paslepa vald, Saulepi vald, Sinalepa vald, Sooniste vald, Sutlepa vald, Vaikna vald, Veltsa vald, Võnnu vald ning moodustati: Asuküla vald, Emmaste vald, Karuse vald, Kirbla vald, Kullamaa vald, Kõrgesaare vald, Käina vald, Lihula vald, Martna vald, Märjamaa vald, Noarootsi vald, Oru vald, Piirsalu vald, Pühalepa vald, Ridala vald, Riguldi vald, Taebla vald, Varbla vald, Velise vald, Vigala vald, Vormsi vald.

Praegune Lääne maakond loodi 1. jaanuaril 1990 seoses maakondade taastamisega, kui Haapsalu rajoon nimetati ümber Haapsalu maakonnaks. Lääne maakonna nime sai maakond 19. veebruaril 1990.

22. veebruaril 1995 võeti Riigikogus vastu "Eesti territooriumi haldusjaotuse seadus", millega on sätestatud Eesti haldusjaotus ning haldusjaotuse üksuste piiride ja nimede muutmise kord Eestis. Eesti territooriumi haldusüksuste nimistusse kuulusid Lääne maakonnas:
linnad: Haapsalu, Lihula
vallad: Hanila, Kullamaa, Lihula, Martna, Noarootsi, Nõva, Oru, Ridala, Risti, Taebla, Vormsi vald.

2011. aastal kuulusid Lääne maakonda: 
Haapsalu linn ja 
Hanila vald, Kullamaa vald, Lihula vald, Lääne-Nigula vald, Martna vald,Noarootsi vald, Nõva vald, Ridala vald, Vormsi vald.

Maakonna piirid muutusid mõneti Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus 2017. aastal, kui Hanila vald ja Lihula vald liideti Lääneranna vallaga, mis jäi Pärnu maakonda.

Haridusajalugu

Õpetajakoolitus 
20. sajandi algupoolel tegutses Haapsalu külje all Uuemõisas Läänemaa Õpetajate Seminar. 1950ndatel avati Haapsalu Pedagoogiline Kool. Õpetajakoolitus Läänemaal käivitati kolmandat korda 1998. aastal, kui alustas tegevust Haapsalu Kolledž, mis hakkas pakkuma ülikooliharidust ja Lääne regiooni haridustöötajatele täienduskoolitust.

Vaata ka

Viited

Välislingid 

 Lääne maakond statistikaameti piirkondliku statistika portaalis
 Kaie Ilves, "Läänemaa elanike arv kahanes mullu Vormsi jagu", Lääne Elu 20. jaanuar 2009
 Lääne maakond kaardil

Eesti maakonnad