Wehrmachti jalaväediviisi koosseis

Teise maailmasõja jooksul formeerisid Saksa armee ja Waffen-SS kokku 330 jalaväediviisi. Sõja alguses 1. septembril 1939. oli Saksa armees rivis 85 nn tüüp 1939 diviisi, mis koosnesid organisatsioonitabeli kohaselt:

Diviisi staap
Staabikompanii
Motoriseeritud kaardistamisrühm
Kolm jalaväerügementi, igas
kolm jalaväepataljoni, igas
kolm laskurkompaniid (igas üheksa kergekuulipildujat, kaks raskekuulipildujat, kolm 50 mm miinipildujat)
kuulipildujakompanii (kaheksa raskekuulipildujat, kuus 80 mm miinipildujat)
jalaväe saatekahurite kompanii (kaks 150 mm saatekahurit, kuus 75 mm saatekahurit)
Luurepataljon
Ratsakompanii (üheksa kergekuulipildujat, kaks raskekuulipildujat)
Jalgrattakompanii (üheksa kergekuulipildujat, kaks raskekuulipildujat, kolm 50 mm miinipildujat)
raskekompanii
motoriseeritud tankitõrjerühm (kolm 37 mm PAK 36)
jalaväe saatekahurite rühm (kaks 75 mm saatekahurit)
soomusautode luurerühm (kolm soomukit)
Suurtükiväerügement
rügemendi staap ja staabipatarei
kolm kerget suurtükiväepataljoni, igas
staap ja staabi patarei
kolm patareid (igas neli 105 mm haubitsat)
raske suurtükiväepataljon
staap ja staabi patarei
kolm patareid (igas neli 150 mm suurtükki)
motoriseeritud vaatluspataljon
Tankitõrjepataljon
kolm motoriseeritud tankitõrjekompaniid (igas 12 37 mm tankitõrjekahurit)
motoriseeritud raskekuulipildujakompanii (12 20 mm Flaki)
Pioneeripataljon
kaks pioneerikompaniid (9 kergekuulipildujat)
motoriseeritud pioneerikompanii (9 kergekuulipildujat)
motoriseeritud sillakolonn C või B
motoriseeritud kerge pioneerikolonn
Välitagavarapataljon
tagavarakompaniid (igas üheksa kergekuulipildujat, kaks raskekuulipildujat, kolm 50 mm miinipildujat)
Tagalatoetus
kaheksa kerget varustuskolonni
üks kerge kolonn operatsiooniks vajalike materjalidega
motoriseeritud remonditöökoda
motoriseeritud tagalakompanii
Haldustoetus
motoriseeritud pagarikompanii
motoriseeritud lihunikukompanii
motoriseeritud halduskompanii
Meditsiinitoetus
hobuveetav meditsiinikompanii
motoriseeritud meditsiinikompanii
motoriseeritud välihaigla
kaks ambulantsikompaniid
Muu
veterinaarkompanii
motoriseeritud välipolitseirühm
välipost

1940. aasta 1. aprillil muudeti paljude diviisi allüksuste nimesid, Panzerabwehr (otsetõlge 'tankikaitse') nimetati ümber Panzerjägeriks (otsetõlge 'tankikütt') ning korrastati toetusüksuste numeratsiooni, enamus toetusallüksuste numbrid muudeti samaks diviisi numbriga.

Esimene suurem struktuurimuutus toimus kohe pärast Prantsusmaa kampaania lõppu 1940. aasta juunis. Et diviiside luurepataljonid kandsid kampaania käigus proportsionaalselt suuremaid kaotusi kui ülejäänud diviisi allüksuseid siis ainult üksikute diviiside pataljonid täiendati täiskooseisuni. Ülejäänute luurepataljonid jäid edasi teenima vähendatud koosseisus või läksid tankitõrjepataljoni koosseisu, moodustades nn kiirpataljoni (schnelle battalion).

Idarindel kantud kaotused ei võimaldanud enam nii suuri jalaväekoondisi ning 1943. aastal võeti kasutusele nn tüüp 44 diviisiorganisatsioon. Rügementides vähenes jalaväepataljonide arv kolmelt kahele ja luurepataljon asendati füsiljeeripataljoniga. Varustuse puuduse tõttu puudusid uutel formeeringutel tihti tankitõrje- või õhutõrjekompaniid.

1944. aasta lõpus hakati purukslöödud diviise üles ehitama uue nn rahvagrenaderide (Volks Grenadier) organisatsioonitabeli järgi. Suurtükiväerügemendis oli ühes pataljonis 75mm välisuurtükid 105mm haubitsate asemel, et korvata viimaste puudust ning suurtükipatareides oli nelja suurtüki asemel kolm. Samas oli jalaväeüksustes rohkem automaat- ja tankitõrjerelvi.

1945. aasta alguseks oli välja töötatud ka uus jalaväediviisi organisatsioon, kuid selle kasutuselevõtuni ei jõutud.

Vaata ka
 Wehrmachti tankidiviisi koosseis
 Wehrmachti jalaväerügemendi, Wehrmachti jalaväepataljoni koosseis
 Punaarmee jalaväediviisi, Punaarmee jalaväepolgu koosseis

Viited

Saksamaa väeüksused Teises maailmasõjas
Wehrmacht