Narva maantee (Tallinn)

Narva maantee on üks Tallinna peamagistraaltänavaid, läbides Tallinna kesklinna ja Lasnamäe linnaosa.

Asukoht ja ümbrus 

Narva maantee algab Viru väljakult, kulgeb läbi Kadrioru, kus ristub Pirita teega, seejärel Lauluväljakust lõuna poolt nõlvast üles, kus jõuab Lasnamäele, kulgeb mööda pankrannikut ja jõuab Iru silla taga Tallinna piirini. Edasi kulgeb see Vana-Narva maanteena. Tänapäevane Narva suunduv Tallinna–Narva maantee algab Peterburi teelt.

Algusest lõpu poole minnes ristub Narva maantee Ants Laikmaa tänavaga (paremalt), Hobujaama tänavaga (vasakult), Maneeži tänavaga (paremalt), Villem Reimani tänavaga (paremalt), Parda tänavaga (vasakult), Pronksi tänavaga (paremalt), Jõe tänavaga (vasakult), Aedvilja tänavaga (vasakult), Kreutzwaldi tänavaga (paremalt), Vase tänavaga (paremalt), Jüri Vilmsi tänavaga (paremalt), Vesivärava tänavaga (paremalt), J. Köleri tänavaga (paremalt), Lydia Koidula tänavaga (paremalt), A. Weizenbergi tänavaga (paremalt), Petrooleumi tänavaga (vasakult), Tormi tänavaga (paremalt), Filmi tänavaga (vasakult), Bensiini tänavaga (vasakult), Lahe tänavaga (paremalt), Jaan Poska tänavaga (paremalt), Pirita teega (vasakult), Oru tänavaga (paremalt), Kuristiku tänavaga (paremalt), Võidujooksu tänavaga (paremalt), Turba tänavaga (paremalt), Mäe tänavaga (vasakult), J. Smuuli teega (paremalt), Vana-Kuuli tänavaga (paremalt), Lavamaa tänavaga (paremalt), Meeliku tänavaga (paremalt), Kiviriku tänavaga (paremalt), Puju tänavaga (paremalt), Martsa tänavaga (paremalt), Purde tänavaga (vasakult), Tondiraba tänavaga (paremalt), Mustakivi teega (paremalt), Kihnu tänavaga (paremalt), Saaremaa puiesteega (paremalt), Kose teega (vasakult), Vormsi tänavaga (paremalt), Veeriku teega (vasakult), Aegna puiesteega (paremalt), Kelluka teega (vasakult), Priisle teega (paremalt), Lõosilma teega (vasakult), Vabaõhukooli teega (vasakult), Ussimäe teega (paremalt), Irusilla tänavaga (vasakult), Linnuse teega (paremalt) ja Pärnamäe teega (vasakult). Viimane ristmik asub ühtlasi Tallinna, Viimsi valla ja Jõelähtme valla kolmikpunktis.

Hoonestus

Narva maantee 1, Hobujaama tänava Viru väljaku poolsel nurgal Viru keskuse vastas paikneb ajalooline Postimaja (Tallinna peapostkontori hoone, endine Eesti Posti peakontor). Selle arhitektid on Raine Karp ja Mati Raigna. Hoone valmis 1980. 2013. aastal lõpetatud ümberehituste tulemusel valmis ajaloolises Postimajas linna kaubanduskeskus, kus on 7100 ruutmeetrit kaubanduspinda.
Narva maantee 1a, aadressil Narva mnt 1a // Viru väljak 2a (Postimajast vanalinna pool Viru hotelli vastas) on Nordic Hotelsi hotell Forum. Hoone arhitekt on Indrek Allmann. Hoone valmis 2007. Varem olid seal parkla ja taksopeatus.
Narva maantee 2 asub kuuekorruseline kivist kortermaja äripindadega alumisel korrusel. Hoones tegutsevad äriettevõtted ja tegutses kauplus Tallinn. Enne Teist maailmasõda kavandati kinnistule Narva mnt 2 (endise aadressiga Narva mnt 10) kindlustusselts Eesti Lloydi hoonet.
Narva maantee 4 hoone projekteeris arhitekt Jüri Karu Eesti NSV Teenindusministeeriumile. Tänapäeval asub hoones Coop Pank ning tegutsesid Eesti Entsüklopeediakirjastus ja raamatupood.
Narva maantee 5 (algselt Narva mnt 13) asub Foorumi ostukeskus.Narva maantee 3 asus bensiinijaam ja puumaja, mis lammutati 1979. aastal
Narva maantee 7 asub äri- ja eluhoone Triumph Plaza. Triumph Plaza ärikeskuse hoone on ehitatud 1980. aastal ja täielikult renoveeritud 2006. aastal. Hoonet hakati ehitama 1977. aastal ja see valmis 1980. aastatel, koosneb kolmest korpusest ning oli varem ETKVL-i haldus- ja tootmishoone.
Narva maantee 7C – hotell Park Inn by Radisson Central.

Narva maantee 9 on elamu-koolihoone. Arhitektid Mart Port ja Heili Härmson-Volberg, valmis 1956. aastal. Hoone ehitati ETKVL-i elamuks ja kaubanduskooliks. Hoone on valminud 1953. aasta Narva maantee hoonestuskava järgi, mis nägi ette tänavaosa väljaehitamise klassitsistliku ansamblina. Maja arhitektuurivorm on tuletatud stalinistliku ansamblikujunduse tüüpvõttest: püloonimotiiv ehk tänavaseinast eenduv tornipaar, millega kujundati linnades laiematelt tänavalõikudelt üleminekut kitsamatele. Elamu on ehitatud üleliidulise tüüpsektsiooni alusel, fassaad on kaunistatud kaarakende, portaalide, lodžade ja eklektilise ornamendiga. Tänavatasandil asusid ühiselamu, arstikabinet ja töökojad, ülemistel korrustel korterid. Eenduvas osas oli koolihoone klassiruumide, võimla ja abiruumidega. Tänapäeval on koolihoone kasutusel büroohoonena.
Narva maantee 9a (algselt Narva mnt 27) on kinnistu, kuhu ETK kavatses 1939. aastal ehitada viiekorruselise kivimaja ETK-ga seotud ühistegevuse organisatsioonide ja ettevõtete tegevuseks.
Narva maantee 10 (algselt Narva mnt 30) viiekorruseline Ernst Aringu maja valmis 1939. aastal, arhitekt Eugen Sacharias. Hoones asusid Eesti Ühistute Liit ja ajalehe Ühistegelised Uudised ning IV ja V korrusel Sotsiaalministeeriumi Tervishoiu ja Hoolekande Talitus, mis enne hoone valmimist asusid Toompeal Toomkooli tänav 7. Narva mnt 30 ja Reimani tänava nurgal asus M. Laas ja J. Kullamaa pagari ja kondiitriäri. Teise maailmasõja ajal põles hoone 1944. aasta 9. märtsi suurpommitamise ajal seest tühjaks. Hoone taastati pärast sõda, Narva kohviku maja. 

Narva maantee 11 asub Danske Banki Eesti filiaali peakontor. 1935. aastal asutatud Raadio-Elektrotehnika Tehase (RET), Mart Porti ja Roman Urbi projekteeritud "Punase RETi" suur uus tootmishoone avati Narva maantee ääres 1960. aastal. Aastal 1993 lõpetas ettevõte tegevuse ja pärast seda tehase kvartal Narva maantee 11 avati. Selles renoveeritud hoonetesse kolisid Eesti Ekspress ja Eesti Maapank, hiljem tegutses selles hoones Hüvitusfond. Tehase peahoone ehitati 1997. aastal ümber pangamajaks (arhitektid Jüri Okas ja Marika Lõoke) . Esmalt paiknes seal Forex Pank, seejärel Optiva Pank, siis Sampo Pank, kuni selle ostis Danske Bank.

Narva maantee 12, korterelamu (algselt Narva mnt 16).
Narva maantee 13 // Aedvilja 1, kaubandus-/teeninduspinnaga Pro Kapitali ärikeskus. Algselt 1962. aastal ehitatud Eesti Kaabli tootmishoonena, arhitektid Uno Rosme, Ülo Ilves ja Enno Treiberg.
Narva maantee 14 (algselt Narva mnt 36), korterelamu.
Narva maantee 15 // Aedvilja 2 (algselt Narva mnt 45/Aiavilja 2), Anton Suklese maja, arhitekt Alfred Kehva. Algselt neljakorruselisele majale (1933) on hiljem peale ehitatud viies korrus.
Narva maantee 16, korterelamu.
Narva maantee 17, äri- ja elamuhoone. 1940. aastal valminud Eugen Sachariase projekti järgi ehitatud algne üürimaja. 
Narva maantee 18, korterelamu. 1939. aastal valminud Eugen Sachariase projekti järgi ehitatud algne Johannes Freybachi üürimaja.
Narva maantee 19 // 21 // 23, elamu-ärihoone. Narva mnt 19 hoone aadress oli algselt Narva mnt 49 ning Narva mnt 21 oli aastatel 1904–1965 Narva mnt 53 ja 1965–1976 Narva mnt 37. Eesti NSV Riikliku Projekteerimisinstituudi/Eesti Projekti arhitekt Paul Madalik, valmis 1982. aastal. Kaupluse Kodutarve hoonena tuntud elamurühm on üks 1980. aasta olümpiamängude eelsel ajal projekteeritud ehitistest, mis pidid Pirita poole suunduva Narva maantee ilmet kaasaegsemaks ja esinduslikumaks muutma. Hoone esindab Tallinna kesklinna kohta harvaesinevalt pikka ühtset hoonefronti. Dolomiitplaatidega kaetud fassaad kõlab kokku kõrval asuva Tallinna Ülikooli peahoonega. Hoonekompleks koosneb kahest eraldi vertikaalliigendusega elamust, neid ühendab ühekorruseline plokk kohviku (algselt lastekohvik Vigri) ja äriruumidega.
Narva maantee 20/1, korterelamu. Ehitusaeg 1903 ja 1934, arhitektid Konstantin Wilcken ja neljas korrus Boris Tšernov (1904–1973). Kinnistu hooviosas asuvad ka puidust hooned 20/2 ja 20/3.
Narva maantee 24 ja Kreutzwaldi tänav 2 nurgahoone, Center Hoteli hoone

Narva maantee 25. Narva maantee ja Uus-Sadama tänava vahel asuvad Tallinna Ülikooli ülikoolilinnaku hooned. Tallinna Ülikooli kõige vanem hoone Narva maantee 25 ehitati 1938. aastal Riiklikuks Inglise Kolledžiks ning see on muinsuskaitse all. Maja on hästi säilinud 1930ndate lõpule iseloomuliku arhitektuuriga hoone (arhitektid Alar Kotli ja Erika Nõva).
Narva maantee 26 – esimene praeguse F. R. Kreutzwaldi ja Narva maantee nurgakrundi omanik oli Aleksei Epinatjev. 1856. aasta linnaplaanil on nurgakinnistul loetavad mitu hoonet, 1880. aastate linnaplaanil on nurgakinnistu Narva maantee poolsel osal näidatud kolm hoonet. Arvata võib, et neist suurem, idapoolne hoone on tänaseni säilinud hoone Narva mnt 26. 1886. aastal tehti hoones ümberehitused arhitekt Nikolai Thamme projekti järgi. Hoone on 1997. aastal tunnistatud kultuurimälestiseks.
Narva maantee 27 on Tallinna Ülikooli Silva hoone, kus asuvad Tallinna Ülikooli bio- ja materjalitehnoloogiate, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, infoühiskonna, keskkonnateadustega) tegelevad instituudid: matemaatika ja loodusteaduste instituut, informaatika instituut, ökoloogia instituut, psühholoogia instituut, riigiteaduste instituut, rahvusvaheliste ja sotsiaaluuringute instituut ning kommunikatsiooni instituut. Senise Narva mnt 27 hoone täieliku ümberehitamise ja Narva mnt 29 laiendamise projekti autor on Ignar Fjuk. Vanas Narva maantee 27 hoones asus Teise maailmasõja ajal sõjavangide hospidal ja pärast sõda Tallinna Sadama haigla.

Narva maantee 28 (algselt Narva mnt 46) hoones, mis ehitati 1903. aastal arhitekt Nikolai Thamm noorema projekti järgi, asub Tallinna Muusikakool. Hoone on 1997. aastal tunnistatud kultuurimälestiseks. Eesti Vabadussõja ajal asus hoones, Tallinna II Sõjaväehaigla
Narva maantee 30 (algselt Narva mnt 48) asuv juugendvilla valmis 1912–1913 ehitustehnik N. Sapošnikovi allkirjaga projekti järgi. Kompaktse põhiplaaniga villa on oma välisilmelt üsna tagasihoidlik, mõjudes paviljonilaadsena. Eramu keskmes on läbi kahe korruse ulatuv kaminaga trepihall, nn Inglise hall. Esimesel korrusel ümbritsevad seda avalikud ruumid – söögituba, väärispuidust seinatahveldisega esinduskabinet jt. Ülakorrusel paiknesid magamistoad ja avar, aknaga vannituba. Maja välisilme on terviklikuna säilinud. Hoone on 1997. aastal tunnistatud kultuurimälestiseks. Hoones asub Türgi suursaatkond Tallinnas.
Narva maantee 31 korterelamu arhitekt on Miia Masso, elamu valmis 1987. aastal. Hoone ehitati Eesti Merelaevanduse tellimusel korterelamuks, majja projekteeriti lisaks korteritele ka haldusruumid, kaupluseruumid ja söökla. Hoone on Pirita poolt tulles efektne sissejuhatus kesklinna tihedalt hoonestatud alale. Fassaadikujundus meenutab kaasaegsete kruiisilaevade arhitektuuri. Maja põhiosa on viimistletud heleda dolomiitplaadiga. Elamu hooviosa on kujundatud terrassidena. Trepikojad, köögid ja elutoad on tänava pool, magamistoad hoovi pool. Hoone on üks jõulisemaid ja efektsemaid 1980. aastate postmodernismist mõjutatud korterelamuid Tallinna kesklinnas.

Narva maantee 32 asub kahekorruseline historitsistlik puitelamu, mis on ilmselt üks vanemaid säilinud kultuurimälestiseks tunnistatud kahekorruselisi puitmaju Tallinnas. Hoone täpne ehitusaeg ei ole teada, 1865. aasta Tallinna kinnisvarade inventariseerimise ajal oli seal kahekorruseline puitelamu juba olemas. Hoone praegune ilme pärineb 1875. aastast, ümberehituse projekti tegi arhitekt Nikolai Thamm vanem, kes hiljemalt sellest ajast oli ise selle maja omanik. Hoone sisemist ruumijaotust on korduvalt muudetud, hoovis asunud puidust teenijatemaja (Narva mnt 34) lammutati Nõukogude ajal.
Narva maantee 36, Nõukogude okupatsiooni perioodil paiknes hoones Balti Laevastiku muuseum.
Narva maantee 40, algelt Maria von Stenbock üürimaja. Renoveeritud, üürimaja Avangard. 
Narva maantee 44, korterelamu. Hoone on ehitatud 1911. aastal ja projekteeritud arhitekt Aleksandr Jaroni poolt
Narva maantee 48 asuvas 1910. aasta paiku ehitatud hoones asus 1981. aastast Sotsiaalministeeriumi Tallinna Tervisekaitsetalitus. 

Narva maantee 50 ja Vilmsi tänava nurgal asub ajalooline klassitsistlikus stiilis ühekorruseline Kadrioru apteegi hoone, mis valmis kubermanguarhitekt Christoph August Gableri projekti järgi aastail 1844–1845. 1873. aastal avas proviisor Georg Heinrich Haetge hoones apteegi, rahuldamaks Kadriorus suvitava Peterburi koorekihi vajadusi. 1989. aastal võttis Tallinn hoone muinsuskaitse alla ja 1997. aastal kanti see riiklike kultuurimälestiste nimekirja.

Narva maantee 51, Eesti Metodisti Kiriku kirikuhoone. Narva maantee ja Petrooleumi tänava ristmikul asus varem 1910. aastal konsul Erik Gahlnbäcki ehitatud paekivist kaubahoone (arhitekt Otto Schott) eri kaupluste-äride-kontoritega, mis rahvasuus on teadmata põhjustel omandanud hoopis jaamavahi-valvurimajakese kuulsuse; hoone lammutati 1990. aastatel.
Narva maantee 55, hilisjuugendi ja art déco sugemetega kahekorruseline esinduslik korterelamu, kultuurimälestis nr 8497. Arhitekt Aleksander Wladovsky.
Narva maantee 57, art déco ja hilisjuugendlike mõjutustega funktsionalistlikus stiilis esinduslik korterelamu, kultuurimälestis nr 8174. Arhitekt Aleksander Wladovsky.
Narva maantee 57, Olive Spa
Narva maantee 63, Kadrioru Ärikeskus, kus asub neli neljakorruselist äri- ja kontorihoonet.
Narva maantee 65 asus ETKVL-i Tallinna Spordiklubi staadion
Narva maantee 65A asus Kadrioru lõbustuspark ja Kadrioru tivoli
Narva maantee 67, endise Kadrioru lõbustuspargi alal on uusehitised: viiekorruselised korterelamud ja viiekorruselised äripindadega korterelamud, 
Narva maantee 76, kahekorruseline kortermaja
Narva maantee 77, endise Põhja Paberi- ja Puupapivabriku direktori Emil Fahle suvemaja majandushoone
Narva maantee 78, kolmekorruseline kortermaja, kus aastatel 1940–1941 ja 1944–1952 elanud kirjanik August Alle ja rahvakunstnik näitleja Paul Pinna. 1950. aastail elasid selles majas ka luuletajad August Sang ja Kersti Merilaas.
Narva maantee 80 asuvad 19. sajandi alguse Kadrioru Georg Witte supelsalongi juurde kuulunud nn vannimaja ehk vesiravila (ehitismälestis nr 8175 ) ja majandushoone (ehitismälestis nr 8176 ).
Narva maantee ääres, Lahe tänav 6 asub Ukraina Suursaatkond Eestis
Narva maantee 81, endine Tannenhofi või Julius Pfaffi suvemõis. Kaitseliidu Tallinna maleva staabi hoone
Narva maantee 91, endine 19. sajandi II poolel ehitatud Burchardti suvemõisa hoone
Narva maantee 92 asus Voldemar Herkeli projekteeritud kohvik Kadriorg ehk Must Luik, mille kohale ehitati uus kolmekorruseline külaliskorteritega hoone. Kinnistul asub taastatud Villa Mon Repos, mis ehitati suvitusvillaks, kuid kus on hiljem olnud ka restoran. Hoone tunnistati 1997. aastal kultuurimälestiseks.
Kadrioru park, mälestussammas Russalka, Amandus Adamson, 1902.
Narva maantee 95, Tallinna Lauluväljak
Narva maantee 98, Hiina suursaatkond Tallinnas
Narva maantee 108, Hiina suursaatkonna suursaadiku residents, endine Ernst Boustedti projekteeritud Villa Favorita. Eesti NSV ajal olid hooned Narva maantee 108/108a, NSV Liidu relvajõudude valduses
Narva maantee 128, korterelamu.

Galerii

Ajalugu

Narva maantee ja selle osad Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi Narvamaantee, saksa keeles Wierscher Weg (1743), Wesenbergsche Straße (1801), Narvsche Straße, Narwsche Straße, St. Peterburgsche Straße, Catharinenthalsche Straße, vene keeles Петербургская дорога, Нарвская улица. Saksa okupatsiooni ajal 17.oktoobrist 1941 –1944 kandis osa tänavast Viru väljakust Russalkani nime Adolf Hitleri tänav saksa keeles Adolf-Hitler-Straße.

19. sajandi algul nimetati Narva maantee piirkonda Narva eeslinnaks. Ajalooline Tallinnast Narva kulgev tee algas Viru väravate juurest, Vene turult ning suundus itta. Narva maantee sillutati munakividega 1852. aastal.

Aastatel 1849–1850 ehitati Vene turu põhjaküljele arhitekt I. Jefimovi projekti järgi kahekorruseline Christian Abraham Rotermannile kuulunud kivihoone (Rotermanni kaubamaja), mille teisel korrusel asusid eluruumid ja esimesel korrusel kauplused. 1871. aastal müüdi kaubamaja hoone Tallinna linnale ja algses Narva maantee 1 hoones (tänapäeval Viru väljak 2) alustas 31. mail 1871 tegevust 1872–1917 Tallinna Aleksander I Gümnaasium ja seejärel Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasium, Tallinna III Gümnaasium, III Reaalkool, Tallinna III keskkool

Narva maantee 3 asus bensiinijaam ja puumaja, mis lammutati 1979. aastal. Avati 1923. aasta kevadel AS Silva poolt, pärast Silva pankrotti (1931) Shelli bensiinijaam.

Narva maantee alguses praeguse Sokos Hotell Viru asukohal, Narva maantee 4 asus aastatel 1917–1929 Kohvik Linden ja aastatel 1929–1944 Eesti Kunstimuuseum, hoone hävines 1944. aasta märtsipommitamisel. 1946. aastal paigutati muuseum taas Kadrioru lossi. 

Narva maantee 5 asunud kaks 19. sajandi lõpus ehitatud kivimaja, kus asus Lasnamäe linnaosavalitsus, lammutati enne Foorumi Ärikeskuse ehitust 2000 aastate keskel.

Narva mnt 6 asus OÜ Tarmo ja/või Baltonafta bensiinijaam aastatel 1929–1932. Narva maanteel nr 6 maja ees asunud bensiinijaam suleti Tallinna Linnavalitsuse otsusega 1. aprillist 1933. aastal.

Aadressil Narva mnt 6a asus Beljajevi Tütarlaste Gümnaasium, 1923–1931 Vene õppekeelega Tallinna linna ühendatud humanitaar- ja reaalgümnaasium ja seltsi "Vene kool Eestis" Vene eraühishumanitaargümnaasium. 1950ndatel oli hoones Tallinna Linna Lastehaigla. Lammutati 1979. aastal.

Narva maantee 9 ja Jaama tänav (nüüd Hobujaama tänava) nurgal asus bensiini- ja hooldejaam, mille avas juunis 1924 Caucasian Oil Company, hiljem omanik AS Eesti Petrol. Tuntud ka kui "Standard bensiinijaam".

1930. aastail asus Vene turu põhjapoolsel küljel, Narva maantee alguses liiniautobusside lõpp-peatus, kahe maailmasõja vahel oli Rotermanni kaubamaja hoone kaugbussiliinide oote- ja alguspaik.

Narva mnt 20 asus hotell Room, mis hävines 1944. aasta märtsipommitamisel.

1946. aastal viidi Diakoonia Haiglast aadressil Pärnu maantee 102 I Lastehaigla ja Tallinna Linna Lastehaigla üle majja aadressil Narva mnt 2, 1973. aastal ühendati II ja III Lastepolikliinik ühiseks Kesklinna Lastepolikliinikuks asukohaga Narva mnt 2. 1979. aastal kolis Kesklinna Lastepolikliinik majja aadressil Ravi tänav 2, kuni 1986. aastal valmis uus hoone aadressil Ravi tn 27. 

2015. aastal, Tivoli elurajooni ehitamisel, avastati ehituse käigus keskaegsete kogede vrakid, 200 meetri kaugusel tänapäevasest merepiirist, Kadrioru pargi naabruses. Üks laevavrakk toimetati Tallinna Lennusadamasse, rekonstrueerimiseks ning teine uputati ajutiselt Tallinna lahte, säilitamaks selle seisukorda. Üks koge on avatud vaatamiseks Eesti Meremuuseumi Paks Margareeta muuseum-külastuskeskuse sisehoovis.

Viited

Välislingid

Askur Alas, Tallinna isehävinevad majad, II OSA: Tragöödia Kadriorus; Eesti Ekspress, 10. detsember 2008

Kesklinna linnaosa tänavad
Lasnamäe linnaosa tänavad