Saare maakond

Saare maakond ehk Saaremaa on 1. järgu haldusüksus Lääne-Eestis. Saare maakonna naabermaakonnad on põhjas Hiiu, kirdes Lääne ja idas Pärnu maakond. Maakonnalinn on Kuressaare.

Kohalikud omavalitsused ja asustus

Saare maakonnas on kolm omavalitsusüksust: Saaremaa, Muhu ja Ruhnu vald.

Asustusüksused
Saare maakonnas on 1 linn (Kuressaare), 9 alevikku ja 490 küla.

Alevikud
Aste – Kihelkonna – Kudjape – Kärla – Leisi – Nasva – Orissaare – Salme – Valjala

Külad
Aaviku – Abaja – Abruka – Abula – Aljava – Allikalahe – Anepesa – Angla – Anijala – Anseküla – Ansi – Arandi – Ardla – Are küla – Ariste – Arju – Aru – Aruste – Aste – Asuka – Asuküla – Asva – Atla – Audla – Aula-Vintri – Austla – Easte – Eeriksaare – Eikla – Eiste – Endla – Ennu – Haamse – Haapsu – Haeska (Pihtla) – Hakjala – Hämmelepa – Hänga – Hellamaa – Hiievälja – Himmiste – Hindu – Hirmuste – Hübja – Igaküla – Iide – Iilaste – Ilpla – Imara – Imavere – Irase – Iruste – Jaani – Jämaja – Järise – Järve – Järveküla – Jauni – Jõe – Jõelepa – Jõempa – Jõgela – Jõiste – Jööri – Jootme – Jursi – Kaali – Kaali-Liiva – Kaarma – Kaarma-Jõe – Kaarma-Kirikuküla – Kaarma-Kungla – Kaarmise – Kaavi – Käesla – Kahtla – Kahutsi – Kailuka – Kaimri – Kaisa – Kaisvere – Käku – Kakuna – Kalju – Kallaste (Muhu) – Kallaste (Saaremaa) – Kallemäe – Kalli – Kalma – Kalmu – Kandla – Kangrusselja – Kanissaare – Kantsi – Käo – Kapi – Kapra – Karala – Kärdu – Kareda – Kargi – Karida – Karja – Kärla-Kirikuküla – Kärla-Kulli – Kärneri – Karujärve – Karuste – Kasti – Kaubi – Kaugatoma – Kaunispe – Kavandi – Kehila – Kellamäe – Keskranna – Keskvere – Kesse – Kihelkonna-Liiva – Kiirassaare – Kingli – Kipi – Kiratsi – Kirderanna – Kiritu – Kiruma – Kogula – Koguva – Koidula – Koiduvälja – Koigi – Koigi-Väljaküla – Kõiguste – Koikla – Koimla – Kõinastu – Koki – Koksi – Kõljala – Kõnnu – Kõnnu – Kõõru – Koovi – Kopli – Kõriska – Kõrkküla – Kõrkvere – Kõruse – Kõruse-Metsaküla – Kotlandi – Kotsma – Kübassaare – Küdema – Kugalepa – Kuiste – Kuivastu – Kuke – Külasema – Külma – Kuninguste – Kuralase – Kuremetsa – Kurevere – Kuumi – Kuuse – Kuusiku – Kuusnõmme – Laadjala – Laadla – Läägi – Läätsa – Läbara – Laevaranna – Laheküla (Muhu) – Laheküla (Saaremaa) – Lahetaguse – Laimjala – Lalli – Länga – Laoküla – Lassi – Lätiniidi – Laugu – Laugu-Liiva – Leedri – Leeskopa – Lehtmetsa – Leina – Leisi – Lepiku – Levala – Levalõpme – Liigalaskma – Liiküla – Liiva (Muhu) – Liiva (Saaremaa) – Liivanõmme – Liiva-Putla – Liivaranna – Lilbi – Lindmetsa – Linnaka – Linnuse – Linnuse – Lõetsa – Lõmala – Loona – Lööne – Lõpi – Lõu – Lõupõllu – Lülle – Lümanda – Lümanda-Kulli – Lussu – Luulupe – Maantee küla – Maasi – Mäebe – Mäebe – Mäeküla – Mägi-Kurdla – Mäla – Maleva – Mändjala – Männiku – Masa – Mässa – Mätasselja – Mätja – Matsiranna – Meedla – Mehama – Meiuste – Merise – Metsaääre – Metsaküla – Metsalõuka – Metsapere – Metsara – Metsküla – Mõega – Mõisaküla (Muhu) – Mõisaküla (Saaremaa) – Möldri – Mõnnuste – Mõntu – Moosi – Mui – Mujaste – Mullutu – Muraja – Muratsi – Murika – Mustjala – Mustla – Mustla – Nässuma – Nautse – Nava – Neeme – Neemi – Nenu – Nihatu – Ninase – Nõmjala – Nõmme – Nõmmküla – Nõmpa – Nurme (Muhu) – Nurme (Saaremaa) – Odalätsi – Oessaare – Õeste – Õha – Ohessaare – Ohtja – Oina – Oitme – Oju – Ööriku – Orinõmme – Oti – Paaste – Paatsa – Pädaste – Päelda – Paenase – Paevere – Pahapilli – Pahavalla – Pähkla – Paiküla – Paimala – Paju-Kurdla – Pajumõisa – Pallasmaa – Pamma – Pammana – Panga – Pärase – Parasmetsa – Parila – Pärni – Pärsama – Pöide-Keskvere – Peederga – Pidula – Pidula-Kuusiku – Pihtla – Piila – Piiri – Pöide – Pöitse – Põitse – Poka – Põlluküla – Põripõllu – Praakli – Püha – Puka – Pulli – Purtsa – Räägi – Raegma – Rahniku – Rahtla – Rahu küla – Rahuste – Räimaste – Randküla – Randvere – Rannaküla (Muhu) – Rannaküla (Saaremaa) – Rässa – Ratla – Raugi – Raugu – Rebaski – Reeküla – Reina – Reo – Ridala – Ridasi – Riksu – Rinsi – Roobaka – Röösa – Rootsiküla – Rootsivere – Ruhnu – Ruhve – Sääre – Saareküla – Saaremetsa – Sagariste – Saia – Saikla – Sakla – Salavere – Salu – Sandla – Sauaru – Saue-Putla – Sauvere – Selgase – Selja – Sepa – Sepise – Siiksaare – Sikassaare – Silla – Simisti – Soela – Sõmera – Soodevahe – Soonda – Sõrve-Hindu – Sundimetsa – Sutu – Suuremõisa – Suure-Rootsi – Suurna – Suur-Pahila – Suur-Rahula – Suur-Randvere – Taaliku – Täätsi – Tagamõisa – Tagaranna – Tagavere – Tahula – Talila – Tammese – Tammuna – Tamse – Tareste – Taritu – Tehumardi – Tiirimetsa – Tiitsuotsa – Tirbi – Tohku – Tõlli – Tõlluste – Tõnija – Toomalõuka – Tõre – Torgu-Mõisaküla – Tõrise – Tornimäe – Tõru – Triigi – Tuiu – Tumala – Tupenurme – Turja – Türju – Tusti – Tutku – Uduvere – Ula – Ulje – Undimäe – Undva – Unguma – Unimäe – Upa – Üru – Üüdibe – Uuemõisa – Üüvere – Üüvere – Vahtraste – Vahva – Vaigu – Vaigu-Rannaküla – Väike-Pahila – Väike-Rahula – Väike-Rootsi – Väike-Ula – Väike-Võhma – Vaivere – Väkra – Väljaküla – Valjala-Ariste – Valjala-Kogula – Valjala-Kogula – Valjala-Nurme – Väljamõisa – Välta – Vanakubja – Vana-Lahetaguse – Vanalõve – Vanamõisa (Muhu) – Vanamõisa (Saaremaa) – Vantri – Varkja – Varpe – Vatsküla – Vedruka – Veere – Veeremäe – Veeriku küla – Vendise – Vennati – Veske – Vestla – Viidu – Viira (Muhu) – Viira (Saaremaa) – Viki – Vilidu – Vilsandi – Viltina – Vintri – Virita – Võhma – Võiküla – Võlla – Võrsna

Rahvastik

Demograafilised näitajad
Arvestuslikult seisuga 1. jaanuar 2009 oli Saare maakonnas 34 723 elanikku. Neist 46,90% oli mehi ja 53,10% naisi. Sündimuse üldkordaja oli 10,43‰, suremuse üldkordaja 12,70‰ ja loomulik iive −2,28‰. 98,32% elanikest olid eestlased ja 1,00% venelased. Alaealisi (vanuses 0–14) oli 14,37%, tööealisi (vanuses 15–64) 67,35% ja pensioniealisi (65 ja vanemad) 18,28%. Töötuse määr oli 7,0%. Elanike tihedus oli 11,9 in/km².

Seisuga 1. jaanuar 2019 oli Saare maakonnas 33 108 elanikku, neist 32 395 (97,85%) olid eestlased, 250 (0,76%) venelased ja 332 inimest (1%) muudest rahvustest. 131 inimese rahvus oli teadmata. 2019. aastal sündis Saare maakonnas 367 last ja suri 423 inimest. Loomulik iive oli −56.

Rahvaloendused
1922. aastal loendati Kuressaares 2666 eestlast, 34 rootslast, 401 sakslast, 156 venelast ja 39 juuti. Maaelanike hulgas (ilma Ruhnuta) oli eestlasi 53 242, rootslasi 4, sakslasi 106, venelasi 99 ja juute 1. Protsentuaalselt loeti maakonnas eestlaste arvuks 1922. aasta rahvaloenduse ajal 98,9 ja 1934. aastal 99.

1934. aastaks oli rahvaarv veidi muutunud. Kuressaares elas 3938 eestlast, 24 rootslast, 321 sakslast, 199 venelast ja 22 juuti. Valdades (taas ilma Ruhnuta) elas 50 833 eestlast, 5 rootslast, 79 sakslast, 75 venelast ja 1 juut.

Majandus

Loodus
Lääne-Saaremaa kõrgustik
Laidevahe looduskaitseala
Vilsandi rahvuspark
Aula karstiala
Kooljamäed
Odalätsi luitestik
Loode tammik
 Saare maakonna veekogude loend

Ajalugu

Kuni 19. sajandini lõpuni oli Saaremaal olnud eristaatus. Taani ajal oli ta eraldi provints, Rootsi ajal kuninganna Kristiina isiklik valdus ja hiljem samuti pigem eraldi provints kui maakond (kreis). 19. sajandil sai Saaremaast Liivimaa kubermangu kuuluv Kuressaare kreis. 1917. aastal ühendati Saaremaa Autonoomne Eestimaa kubermanguga.

12. aprillil (30. märts vkj) 1917 kinnitas Venemaa Ajutine Valitsus määruse "Eesti kubermangu administratiivse valitsuse ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta", millega Liivimaa kubermangu Saare maakond, Pärnu maakond, Tartu maakond, Viljandi maakond ja Võru maakond liideti Autonoomse Eestimaa kubermanguga, mille koosseisus olid Lääne maakond, Harju maakond, Järva maakond, Viru maakond.

1934. aastal oli Saare maakonna pindala 2964 km2, elanikke 53 793 (1922) ja 51 373 (1934).

1939. aasta vallareformiga likvideeriti Saaremaal vallad: Hellamaa vald, Kaarma-Suure vald, Loona vald, Maasi vald, Muhu-Suure vald, Uuemõisa vald ja 1. aprillil 1939 moodustati uued Kaarma vald, Kihelkonna vald, Kuressaare vald, Kärla vald, Laimjala vald, Leisi vald, Lümanda vald, Muhu vald, Mustjala vald, Pihtla vald, Pärsamaa vald, Pöide vald, Ruhnu vald, Salme vald, Torgu vald, Valjala vald. 

Saare maakond eksisteeris kuni 1950. aastani, mil see nimetati Kuressaare rajooniks, 1939 asutatudvallad, mis kaotati koos maakonnaga 1950. aastal. Alates 1952. aastast kandis rajoon nime Kingissepa rajoon. Hiljem moodustati ka Orissaare rajoon, mis hõlmas endise maakonna idaosa, kuid 1959. aastal liideti see Kingissepa rajooniga. 

1990. aastal Saare maakond taastati.

22. veebruaril 1995 võeti Riigikogus vastu "Eesti territooriumi haldusjaotuse seadus", millega on sätestatud Eesti haldusjaotus ning haldusjaotuse üksuste piiride ja nimede muutmise kord Eestis. Eesti territooriumi haldusüksuste nimistusse kuulusid Saare maakonnas:
linnad: Kuressaare
vallad: Kaarma, Kihelkonna, Kuressaare, Kärla, Laimjala, Leisi, Lümanda, Muhu, Mustjala, Orissaare, Pihtla, Pöide, Ruhnu, Salme, Torgu, Valjala vald

Ajalooliselt on taasiseseisvunud Eesti perioodil olnud Saare maakonnas kõige enam 17 valda, kõige pikemat aega aga 16 valda. Esimene ühinemine toimus 1999. aastal, kui Kuressaare vald Kaarma vald ühinesid Kaarma vallaks.

Kuni 2014. aastani olid Saare maakonnas Kuressaare linn, Kaarma vald, Kihelkonna vald, Kärla vald, Laimjala vald, Leisi vald, Lümanda vald, Muhu vald, Mustjala vald, Orissaare vald, Pihtla vald, Pöide vald, Ruhnu vald, Salme vald, Torgu vald, Valjala vald. 2014. aastal ühinesid Kaarma vald, Kärla vald ja Lümanda vald Lääne-Saare vallaks.

2017. aasta haldusreformi tulemusel ei muutunud maakonna piirid, küll aga liitusid omavahel Saaremaa saare 12 omavalitsust üheks Saaremaa vallaks; Muhu ja Ruhnu vald jätkasid iseseisvate omavalitsustena. Peale selle lõpetas 1. jaanuaril 2018 tegevuse Saare maavanem ja Saare Maavalitsus.

Vaata ka
Saaremaa
Kingissepa rajoon
Saaremaa jalgpallikoondis
Saare maakonna vapimärk
Saare maakonna teenetemärk

Viited

Välislingid

saaremaa.ee
Saare maakond statistikaameti piirkondliku statistika portaalis
Endel Püüa, Maaomavalitsuste loomine, Oma Saar 10. august 2007
 Saare maakond kaardil

Eesti maakonnad