Fabian von Aderkas

Fabian von Aderkas (surnud hiljemalt 11. veebruaril 1682) oli Liivimaa aadlikust Rootsi ratsaväeohvitser (kindralmajor) ja mõisnik.

Aderkaside suguvõsast põlvnenud Fabian von Aderkas sündis Bīsteri mõisniku ja Poola rittmeistri Jürgen von Aderkasi ja Margaretha von der Pahleni pojana.

Fabian von Aderkasi on esmakordselt mainitud 1619. aastal, seoses läänistustega Soomes.

1620. aastatel teenis ta leitnandina Otto von Uexkülli kompaniis.

1625. aastal sai Fabian von Aderkas rittmeistri auastme.

15. juunil 1630 juhatas ta rittmeistri auastmes üht kompaniid värvatud kürassiire.

1632–1633 teenis ta ooberst vabahärra Fredrik Stenbocki (1607–1652) Smålandi rügemendis ooberstleitnandi ja kompaniiülemana. Osales Smålandi rügemendi koosseisus Lützeni lahingus ning viibis kuningas Gustav II Adolfi hukkumisel tõenäoliselt tema lähikonnas. Nimelt sai ooberst Stenbock lahingus ränga kuulihaava jalga ning kuningas võttis rügemendi juhtimise üle. Rootsi vägede paremal tiival Smålandi ratsanikke juhtinud kuningas hukkus aga seejärel lahingumöllus.

6. märtsil 1633 on riigikantsler Axel Oxenstierna kirjutanud ooberstleitnant Fabian von Aderkasile.

Veel 1654 oli ooberstleitnandi auastmes.

Ülendati 1655. aastal oobersti auastmesse ning määrati Liivimaa aadlilipkonna ülemaks, millist ametit pidas ta 1660. aastani. Rootsi-Poola sõja ajal toimunud Pärnu piiramise ajal sooritas 1658. aasta jaanuari lõpus 200 ratsaväelase eesotsas eduka väljatungi piiratud linnast ning sundis välihetman Vincenty Corvinus Gosiewski juhitud Leedu väed Pärnu alt taganema.

Eduka tegutsemise eest Koknese (1656) ja Ērgļi (1657) piiramisel, Pärnu väljatungil ning Kuramaa väejuhi Johann Lübecki (Pime Valentin) vangistamisel, ülendati ta 1659. aastal kindralmajori auastmesse.

Märtsis 1659 piiras ta oma 2000 sõduriga Aizpute kindlust ning võttis vangi kogu sealse garnisoni (300 meest, 9 lippu, 6 suurtükki).

Fabian von Aderkasi on mainitud juba surnuna 11. veebruaril 1682 ning ta maeti sama aasta 9. aprillil 1683 Tallinna Niguliste kirikusse.

Magnus Gabriel De la Gardie kirjakogus on säilinud mitmeid Fabian von Aderkasi saadetud kirju, mis võimaldavad kindlaks teha Aderkasi asukoha 14 aasta jooksul:
märts 1655, Tallinn
mai 1656, Võnnu
oktoober 1656, Riia
jaanuar 1657, Võnnu
juuni 1657, Rouenborch
juuli, august 1657, Võnnu, Silke, Silkischen Vehr
november, detsember 1657, Pärnu
jaanuar 1658, Pärnu, Tallinn
august 1663, Tagavere
juuni 1666, Tallinn
september 1669, Tagavere

Valdused

Fabian von Aderkasi on esmakordselt mainitud 1619. aastal, mil Gustav II Adolf läänistas talle Padesjoki ja Kuhmoise külad Soomes.

Aderkasile kuulusid mitmed mõisad Eestis, Lätis ja Soomes, sealhulgas Salajõe mõis.

1646. aastal lasi ta ehitada Haapsalus Jaani ja Vee tänava ristil asuvale pastoraadi krundile kivimaja.

5. juulil 1679 Tagaveres koostatud dokumendiga jättis Fabian von Aderkas oma pojale Otto Reinholdile maja Toompeal.

Perekond

Fabian von Aderkas oli abielus Anna von Tiesenhauseniga, kes oli Jumurda mõisniku Johann von Tiesenhauseni ja Anna von Krummesi tütar. Abielust sündisid:
Magnus Johann von Aderkas (1627–1678), Rootsi sõjaväelane
Otto Reinhold von Aderkas (surnud 1708), Rootsi sõjaväelane Tagavere ja Salajõe mõisnik
Georg von Aderkas, Rootsi sõjaväelane
Anna Margarethe von Aderkas, abiellus Ewold Johann von Vietinghoffiga.
Marie Gerdruta von Aderkas (1638–1694), abiellus Engelbrecht von Tiesenhauseniga.

Vaata ka
Aderkas

Viited

Välislingid
Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust

Liivimaa aadlikud
Rootsi kindralmajorid
Liivimaa aadlilipkond
Fabian
Surnud 1683