Mere puiestee

Mere puiestee on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas. Mere puiestee tänav algab Viru väljakult ja kulgeb Vanasadamani. 

Mere puiestee tänav ristub Inseneri tänava, Ahtri tänava, Sadama tänavaga ning jätkub Põhja-Tallinna linnaosa  Põhja puiesteena.

Hoonestus
Mere puiestee 1 // Vana-Viru 15, Endine elamu Kultuurimälestis nr 24240
Mere puiestee nurgal Viru väljak 2, asub Metro Plaza (endine Rotermanni kaubamaja hoone, kus aastatel 1872–1917 tegutses Tallinna Aleksander I Gümnaasium ja seejärel Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasium ja Eritööstuskool nr 49
Mere puiestee 1 ja 3 vahelisel alal, Viru Turg
Mere puiestee 3, Tallinna adventkirik Kultuurimälestis nr 1109
Mere puiestee 4, Endise Rotermanni tehase direktori Christian Barthold Rotermanni esinduslik elamu-kontorihoone koos väravaga, valmis aastatel 1909-1910. Elamu Mere pst. 4 (algselt Merepuiestee 17, saksa keeles Seepromenade 17) fassaadid on tunnistatud kultuurimälestiseks nr 24255
Mere puiestee 4a, Rotermanni keskus. 1888. aastal valminud Rotermanni tehase  esinduslik kaubahoone. Algselt Merepuiestee 17 (1921–1930?) asus AS Silva kaubahoone. Mere pst 4 asub Rotermanni tehase plokistatud abihoone ning Rotermanni tehase arhitekt Rudolf Otto von Knüpfferi  projekteeritud ja 1879. valminud  katla- ja saehoone aurusaeveski-sepikoja korsten (1902). Rotermanni kvartal Rotermanni kaubamaja, kõrvale kujunes 19. sajandi jooksul terve Rotermanni tehaste kompleks, kuhu kuulusid puidutehas, tärklise- ja piiritusevabrikud, jahuveski (1890), makaronivabrik (1887), jahutööstus, leivatehas (1912), elevaatorihoone (1900) ning külmhoone.
Mere puiestee 4b, asuvad neli arhitektuurimälestist nr 8269. 

Mere puiestee 5, Vene Kultuurikeskuse hoone (endine Punalipulise Balti Laevastiku Ohvitseride Maja Tallinnas). Kultuurimälestis nr. 8171. Hoone valmis 1954. aastal arhitekt Aleksandr Kuznetsovi projekti järgi. Ehitamisel kasutati osaliselt ära selles kohas 1914. aastast asunud ning viimases sõjas hävinud esinduskino “Grand-Marina” (hiljem “Ars”) ning 19. sajandi II poolel. ehitatud Nikolai Imetegija kiriku kogudusele kuulunud hoone. 
Haljasala  Mere puiestee 5, Inseneri, Aia ja Kanuti tänava vahelisel alal Kanuti aed, endise Väikese Rannavärava bastioni ja Kalev Spa juures.
Mere puiestee 6, Roseni Torn. Endise Tallinna Piiritustehaste Omanike Ühisuse Rosen & Co hooned.
Mere puiestee 8, Tallinna Piiritustehaste Omanike Ühisus Rosen & Co Tallinna Piiritusevabriku hooned. Revaler Spiritfabriku paekivist Tallinna Piiritusevabriku administratiivhoone valmis 1888. aastal arhitekt Rudolf Otto von Knüpfferi projekti järgi ja järgnevalt asusid parempoolses hoones piiritusevabriku kontor ja omaniku korter.
Mere puiestee 10, asus kaubanduskeskus Merekeskus (endises Tallinna Sadamatehaste hoonetes)
Parvlaeva Estonia katastroofis hukkunute mälestusmärk
Mere puiestee 20B, Tallinna Linnahall

Mere puiestee hoonestuse galerii

Ajalugu
 Admiraliteedi töökojad

Algselt sumbus prominaad Tallinna sadamast alanud Sadama tänavasse, mis 1932. aastal teostatud Balti vaksali ümbruse heakorrastamisega kujundati ümber ühendusteeks Balti jaamani.  Prominaadi sihil Sadama tänava ristumise taga asus 1815. aastal asutatud Tallinna lihuniku Johann Krausp’i poolt rajatud kümblusasutus, kus praegu on Tallinna Linnahall, kus härrasrahvas käis tervistavaid mereveevanne võtmas. Kuid 19. sajandi teisest poolest alates sai Tallinnast järjest rohkem tööstuslinnaks ning Tallinna ja sadama reostus sundis omanik Johann Krauspi seal äri lõpetama

Üheks esimeseks ja suuremaks ehitiseks Merepromenaadi piirkonnas sai Tallinna Piiritusevabrik, mille ehitamiseks esitas Preisimaa kodanik Friedrich Rappuh palve 1875. aastal Tallinna linnavalitsusele. Hoone ehitamist alustati 1875. aasta novembris, lõplikult valmis tööstushoone 1876. aastal. Tallinna piiritusevabriku haldamiseks moodustati Tallinna Piiritusvabriku Osaühisus (Anteil-Gesellschaft der Revaler Spirit-Fabrik), mille juhatuse esimeheks sai Friedrich von Dellingshausen, juhatuse liikmeteks Ewald von Ungern-Sternberg, O. Schilling, A. von Brevern, Emil Kaselack ja Reinhold von Rehbinder. Tehase direktor oli E. Lauenstein  (1876-1883)  ja  (1883-1895) Gustav Arved von Rosen. 1882. aastal ehitati vabriku õuele mahukad kivist laod, 1883. aastal laiendati piirituse- ja vaadiladusid veelgi, 1884. aastal ehitati suurem aamissepatöökoda. 1886. aastal ehitati vabriku oma elektrijaam,  1888. aastal  valmis Revaler Spiritfabriku paekivist Tallinna Piiritusevabriku administratiivhoone, 1889. aastal paigaldati uus aurukatel ning senise plekk-korstna asemele ehitati tänaseni säilinud võimas suur kivikorsten. 1889. aastaks olid tulusama tootmise huvides Tallinna piiritusevabrikuga ühinenud 168 Eestimaa, 24 Liivimaa ja 18 Kuramaa kubermangu piiritusevabrikut. Vaid 12 piiritusetootjat Eestimaa kubermangus tegutsesid omaette. Troonipärija puiestee ja Soo tänava nurgakrundile rajati ka täiendav laoruum. Vabrikuhoone rektifikatsioonitornile, milles asusid toorpiirituse puhastamiseks mõeldud seadmed ehitati 1924. aastal juurde veel üks korrus. 

Tallinna Piiritusvabrikut (Revaler Spritfabrik) juhatas 1880–1895 parun Alfred von Rosen Vihterpalust. 1895. aastal laienes Tallinna Piiritusvabrik ülevenemaaliseks ühinguks, mille keskus paiknes Peterburis ning äriühing hakkas kandma Piiritusetehaste Ühenduse (Товарищества спиртоочистительных заводов) nime. Piiritusetehaste Ühendusse kuulus ka Arved von Roseni juhitud Tallinna Piiritusetehaste Omanike Ühisus Rosen & Co. Tallinna piiritusevabrik anti rendile kommandiitühingule "Tallinna Piiritustehaste Omanike Ühisus Rosen & Co", mille vastutavad omanikud olid Rosenid: Gustav Arved von Rosen (1895–1903), Alexander Woldemar von Rosen (1903–1938) ja Ernest von Rosen (1938–1940). 1921. aastal asutati Rosen & Co juurde omaette ettevõttena peenviinavabrik – likööri- ja napsivabrik Tallinna Viinavabrik  "Rosen & Co".

Merepromenaadi linnapoolsel küljel Kanuti aia pargi kohal oli kuni 19. sajandini Tallinna kaitserajatisena veega täidetud vallikraav. 1866. aastal anti praeguse pargi territoorium Tallinna linna poolt rendile Kanuti gildile, kes pidi rajama sinna avaliku suveaia ning sellest ajast kannab haljasala Kanuti aia nime. 19. sajandi lõpul peatusid haljasalal mitmed Tallinna külastavad rändtsirkused. 

Kanuti aia kõrval ehitati 1913. aastast kino "Grand Marina" (hiljem "Ars"), mis oli asutamise ajal suurim kino kogu Venemaa keisririigis.

Viited

Kesklinna linnaosa tänavad