joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Carl Robert Jakobsoni tänav (Viljandi)

Carl Robert Jakobsoni tänav on tänav Viljandi kesklinnas.

Tänav saab alguse Valuoja puiesteelt, ristub Leola, Kivi, Savi, Tallinna, Juhan Liivi, Lossi, Koidu, Eha, Uueveski tee, Väike, Kõrgemäe, Kooli, Kooliaia, Allika, Põllu ja Pihlaka tänavaga ning lõpeb Tartu tänaval. Alates Tallinna tänavast kuni Tartu tänavani on tänav ühesuunaline ja see lõik kuulub Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee koosseisu.
Tänava pikkus on 2127 m.

Hoonestus 
Carl Robert Jakobsoni tänaval asuvad järgmised hooned ja asutused.
Carl Robert Jakobsoni tänav 8, Villa Doll
Carl Robert Jakobsoni tänav 14 Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia muusikamaja. Hoone on ehitatud 1888. aastal historitsistlikus laadis kahekorruselise kivist elumajana, mis algselt kuulus Viljandi kreisiülema abile parun von Wolffile. Aastal 1917 asus hoones Viljandi sõjarevolutsioonikomitee. Hiljem asus hoones Sakala Partisanide Pataljoni staap ja Eesti NSV ajal kasutati seda Viljandi rajooni sõjakomissariaadina. Pärast taasiseseisvumist asus hoones Riigikaitse Viljandimaa osakond. Hoone on ajaloomälestisena kaitse all
Carl Robert Jakobsoni tänav 16, Viljandi Muusikakool
Carl Robert Jakobsoni tänav 18, endine Kultuuriseltsi "Koit" maja
Carl Robert Jakobsoni tänav 21 ja Tallinna tänava nurgal asus 1797. aastal asutatud Viljandi aadlipreilide varjupaik (Fellinsches Adeliger Fräuleinstift) ja selle järglasasutis kuni 1937. aastani, mil endise Fräuleinstifti kinnisvara anti Vabariigi valitsuse 7. mai 1937 otsuse järgi sõjaministeeriumi valdusse. Eesti NSV ajal oli hoone NSV Liidu sõjaväe valduses.
Carl Robert Jakobsoni tänav 22 hoones asus ajalehe Sakala toimetusehoone aastatel 1880–1882
Carl Robert Jakobsoni tänav 47c, Viljandi Huvikool, 
Carl Robert Jakobsoni tänav 42/42a, Viljandi Kesklinna Kooli algklasside õppehoone (endine Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi hoone).

Galerii

Ajalugu

Tänav on tekkinud 1789. aastal seoses uute linnakvartalite rajamisega. 1901 hakati tänava äärde rajama Lasteparki (praegune Sõbrapark), kuhu 1912. aastal ehitati linna esimene purskkaev. 

Viljandi aadlipreilide varjupaik (Fellinsches Adeliger Fräuleinstift) ja selle järglasasutis asus Jakobsoni tänav 21 hoonetekompleksis kuni 1937. aastani, mil endise Fräuleinstifti kinnisvara Viljandis anti Vabariigi valitsuse 7. mai 1937 otsuse järgi sõjaministeeriumi valdusse. Eesti NSV ajal oli hoone 1940 aastast NSV Liidu sõjaväe valduses.

Viited 

Viljandi tänavad
Endla tänav (Viljandi)

Endla tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav algab Tallinna tänavalt Viljandi bussijaama ja tankla vahelt ning suundub kirdesse. Tänav ristub Ilmarise tänava, August Maramaa puiestee, Pärna tänava ja Lembitu puiesteega ning lõppeb Ugala puiesteega ristudes.
Tänava pikkus on 922 m.

Viited

Viljandi tänavad
Sargėnai mõis

Sargėnai mõis (leedu Sargėnų dvaras) on endine mõis Leedus Kaunases Šilainiai vallas Šilainiai asumis. Mõisa säilinud hooned asuvad aadressil Panerių g. 263E.

Mõisa mainiti esimest korda Novembriülestõusu ajal, mil selle omanikeks olid Macianskised. Pärast ülestõusnute luhtunud rünnakut Kaunasele kindlustasid nad end mõisa hoonetes. Vene vägedel ei õnnestunud mõisa rünnakuga vallutada ja nii süütasid nad sealsed hooned põlema, sisse põlesid ka mõisa kaitsjad.

Macianskiste valdusesse jäi mõis ka edaspidi. Aastal 1898 rajas toonane omanik  Ignatijus Karlovičius Macianskis mõisa juurde telliselöövi, mis sai hoo sisse küll alles Esimese maailmasõja järel, mil sõjakahjustuste likvideerimiseks kulus palju telliseid. Sõja järel tükeldati suurem osa mõisa maadest; pärast maareformi kuulus mõisale 80 hektarit maad mõisasüdame ümber. Evelina Macianskienė müüs selle maa aastal 1923 Amanda Pudymaityte-Šodienele, kes asus mõisa maadest tükke ümbruskonna põllumeestele müüma. Mõis likvideeriti aastal 1938, mil riigi eestvedamisel kõik selle maad kruntideks jagati.

Mõisakompleks kaotas taolise tükeldamise tagajärjel oma terviklikkuse. Hiljem rajati selle kohale Šilainiai asumi korterelamud, mõisa ehitistest on säilinud vaid kivist lehmalaut, mis ehitati ümber kahekorruseliseks korterelamuks, ja teenijatemaja. Ülejäänud mõisakompleksi hooned, mis olid puidust, on tänaseks hävinud. Osaliselt on säilinud on ka mõisapark, kuigi see on kaotanud oma esialgse struktuuri - seal puuduvad teed ja praktiliselt on tegemist jäätmaaga.

Viited

Välislingid 

Mõis Kaunase keskraamatukogu kodulehel (leedu keeles)

Kaunase mõisad
Machine Gun Kelly (räppar)

Richard Colson Baker (sündinud 22. aprillil 1990 Houstonis Harrise maakonnas Texases), enam tuntud esinejanimedega MGK ja Machine Gun Kelly, on USA räppar ja näitleja.

MGK alustas muusikuteed teismelisena, oma esimese mixtape'i avaldas ta oma kulu ja kirjadega 2006. aastal (2015. aastaks oli neid ilmunud juba kümmekond). 2011. aastal sõlmis ta plaadistuslepingud Bad Boy ja Interscope Recordsiga. Tema suure plaadifirma debüütalbum "Lace Up" ilmus 2012. aasta oktoobris ja võeti kriitikute poolt hästi vastu. Album sisaldas singleid "Wild Boy", "Invincible", "Stereo" ja "Hold On (Shut Up)" ning jõudis edetabelis Billboard 200 neljandale kohale. Albumit müüdi üle 178 000 eksemplari. 2015. aasta algul avaldas ta singlid "Till I Die" ja "A Little More" oma teiselt stuudioalbumilt "General Admission". Album ise ilmus sama aasta oktoobris ning jõudis Billboardi edetabelis samuti neljandale kohale. Tema edukaim singel on 2016. aastal ilmunud "Bad Things" (koos Camila Cabelloga), mis jõudis edetabelis Billboard Hot 100 neljandale kohale, oli esikohal edetabelis Mainstream Top 40, jõudis kahekordseks plaatinaplaadiks ning pälvis Radio Disney muusikaauhinna parima koostöö kategoorias. Tema kolmas album "Bloom" ilmus 12. mail 2017 ning oli esimesel müüginädalal Billboardi edetabelis kaheksandal kohal. Tema neljas album "Hotel Diablo" ilmus 5. juulil 2019. Album sisaldas singleid "Hollywood Whore", "el Diablo" ja "I Think I'm Okay(featuring Travis Barker ja Yungblud).

Stuudioalbumid 
"Lace Up" (2012)
"General Admission" (2015)
"Bloom" (2017)
"Hotel Diablo" (2019)
"Tickets to My Downfall"

Viited 

Ameerika Ühendriikide räpparid
Ameerika Ühendriikide filminäitlejad
Sündinud 1990
Pāle vald

Pāle vald (läti keeles Pāles pagasts) on vald Lätis Limbaži piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna  Viļķene, Katvari, Salatsi, Aloja ja Brīvzemnieki vallaga.

Valla pindala on 146,3 km². 2016. aasta seisuga elas seal 769 inimest.  Valla keskus on Pāle küla. Vallavanem on Gita Kārnupe.

Ajalugu 

Aastal 1935 oli Pāle valla pindala 174,6 km² ja seal oli 3096 elanikku. 1945 moodustati valla aladele Pāle, Ārciemsi ja Āstere külanõukogud, vald ise aga likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Pāle külanõukoguga likvideeritav Ārciemsi külanõukogu, aastal 1977 aga osa Katvari  ja Salatsi külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Pāle vald Limbaži piirkonda.

Muinsusmälestistest on kohaliku kaitse all Kalnazaķi muinaskalmed ja Jaunkadegase keskaegne kalmistu (Surnumägi või Bikši säär). Riikliku kaitse all on Dreiliņi mõisa uksed.

Loodus 

Pāle vald asub Kesk-Läti madalikul. Kõrgeim koht ulatub 72,5 meetrit üle merepinna. Vallast saab alguse Korģe jõgi, seal voolab ka Svētupe jõgi. Seal asub 578 hektari suurune Ērgļi Suursoo.

Looduskaitse all on Laveri paju, Kormuiža pajud, Malējkalni pärn, Suurmänd, Tuulepesamänd, Bērzkalni elupuu, Gulbīši paju, Kaksiktamm, Zirbuļi tamm, Jaunkadegase mänd, Vecturmati paju, Drieliņi lehis, Drieliņi saar, Lāči pärnad, Lāči tamm, Lāči mänd, Ulmaņi tamm, Somi tamm, Luhatamm, Lanči tamm, Svētupe tamm, Vallamaja tamm, Neljatüveline künnapuu, Lõhega kuusk, Kasega kuusk, Jaunīši pärn, Baloži tamm ja Jaunpilkase tamm. Valla põhjaosa asub osaliselt Niedrāji-Pilkase soo hoiualal, vald ise asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 697 lätlast, 19 venelast, 5 valgevenelast, 10 ukrainlast, 5 poolakat ja 1 leedulane.
Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Limbaži piirkond
Pāle

Pāle on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas piirkonna keskusest Limbažist 25 ja Riiast 111 km kaugusel, merepinnast 50 meetri kõrgusel. Külas on Pāle valla halduskeskus.

Pāle kujunes Pāle mõisa (Sepküll) juurde. Liivikeelse Sepaküla asendas tänapäevane lätikeelne nimekuju, mis tulenes mõisa omanike Pahlenite nimest. Külas on ka luteri kirik, mille altarimaali autor on Augusts Annuss. Lisaks vallavalitsusele asuvad külas veel koduloomuuseum, kus tutvustatakse Liivimaa liivlaste elu, postkontor, põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu.

1912. aastal avati küla lähistel Pāle raudteejaam, mis suleti 1979. aastal. Külas asuvad Pāle ja Pāles skola bussipeatused.

Looduskaitse all on Zirbuļi tamm ja pärnad ümbermõõtudega 3,52, 3,7 ning 3,73 meetrit, 

Küla kalmistul asub natsismiohvrite ühishaual mälestusmärk, ka asub seal mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele.

Aastal 2017 oli külas 219 elanikku, aastal 2021 oli elanikke 220.

Viited

Limbaži piirkonna külad
Donya

"Donya" (pärsia keeles: دنیا‎‎) on Rootsi-Iraani poplaulja Arashi teine stuudioalbum. Selle avaldas 2008 Warner Music Scandinavia (WEA). Singlid albumilt olid "Chori Chori", "Suddenly", "Kandi", "Donya", "Dasa Bala" ja "Pure Love".

Laulud

Kohad edetabelites 

Rootsi albumid
2000. aastate albumid
Crossfade (The Remix Album)

"Crossfade (The Remix Album)" on Rootsi-Iraani poplaulja Arashi esimene remikside album. Selle avaldas 2006. aastal Warner Music Scandinavia (WEA). Kõigi 16 laulu remiksi kõrval, mis pärinesid originaalis tema debüütalbumilt "Arash", on esindatud ka üks uus ja varem avaldamata laul "Iran Iran", mille produtsent oli DJ Aligator; sellest loost sai ka albumi ainus singel.

Laulud

Kohad edetabelites

2000. aastate albumid
Rootsi albumid
Saksimaa Teaduste Akadeemia Leipzigis

Saksimaa Teaduste Akadeemia Leipzigis (saksa keeles Sächsische Akademie der Wissenschaften zu Leipzig; akronüüm SAW) on Saksamaa teadusorganisatsioon, üks kaheksast Saksamaa regionaalsest teadusakadeemiast, mis kuuluvad Saksamaa Teaduste Akadeemiate Liitu.
 
Teadusühing asutati 1846. aastal Leipzigis Leipzigi Ülikooli professorite initsiatiivil esialgse nimega Saksimaa Kuninglik Teadusselts (Königlich Sächsische Gesellschaft der Wissenschaften). Alates 1919. aastast kannab teadusühendus praegust nime.

Teise maailmasõja ajal oli teadusakadeemia tegevus peatatud. Saksa Demokraatliku Vabariigi ajal säilitas teadusühendus oma autonoomia Saksa DV Teaduste Akadeemia koosseisus. 1989. aastal alanud Saksa DV Teaduste Akadeemia reorganiseerimise käigus jätkas Saksimaa Teaduste Akadeemia iseseisva teadusakadeemiana.

Akadeemia liikmeskond
Akadeemial on kolm liikmestaatust: tegevliige, korrespondentliige ja auliige. Tegevliikmeid valitakse Saksimaa, Saksi-Anhalti ja Tüüringi teadlaste hulgast. Teadlasi Saksamaa ülejäänud liidumaadest ja väljastpoolt Saksamaad saab valida korrespondentliikmeteks. Seisuga juuli 2017 on tegevliikmeid 155, korrespondentliikmeid 71 ja auliikmeid 2.

Tegevliikmeid
1846 – August Ferdinand Möbius, matemaatik
1849 – Theodor Mommsen, ajaloolane, nobelist
1887 – Wilhelm Ostwald, baltisaksa keemik, Leipzigi Ülikooli professor, nobelist
1928 – Peter Debye, keemik, nobelist
1930 – Werner Heisenberg, füüsik, nobelist
1948 – Kurt Beyer, ehitusteadlane
1955 – Gustav Hertz, füüsik, nobelist
2004 – Svante Pääbo, paleogeneetik, Leipzigi Ülikooli professor
2011 – Bruno Klein, kunstiajaloolane

Korrespondentliikmeid
1929 – Max Planck, saksa füüsik, nobelist
1929 – Archibald Hill,  Briti füsioloog, nobelist
1932 – August Krogh, taani füsioloog, nobelist
1932 – James Chadwick, Briti füüsik, nobelist
1932 – Walther Bothe, saksa füüsik, nobelist
1966 – Carl Friedrich von Weizsäcker, saksa füüsik ja filosoof
1988 – Karl Alexander Müller,  Šveitsi füüsik, nobelist
1988 – Thamaz Gamkrelidze, gruusia lingvist
1993 – Jānis Stradiņš, läti füsiokeemik, Eesti Teaduste Akadeemia välisliige
1999 – Olli Aumala, soome tehnikateadlane
1999 – Günther Binding, saksa kunstiajaloolane
1999 – Bernard Comrie, Briti päritolu lingvist
2011 – Armin Grunwald, saksa füüsik ja filosoof
2014 – Jūras Banys, leedu füüsik

Auliikmeid
1934 – Bartel Leendert van der Waerden, hollandi matemaatik
1967 – Viktor Žirmunski, Nõukogude Liidu lingvist, NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik
1996 – Hans-Georg Gadamer, saksa filosoof (oli 1947–1996 tegevliige)
1998 – Manfred Bierwisch,  saksa lingvist
2003 – Hans Joachim Meyer,  pärast Saksamaa taasühinemist oli esimene Saksimaa liidumaa teadusminister

Viited

Välislingid

Sächsische Akademie der Wissenschaften zu Leipzig. Koduleht. saw-leipzig.de
Mitglieder. Akadeemia tegevliikmed. saw-leipzig.de

Saksa teadusakadeemiad
Mahi

"Mahi" on Taani laulja Aneela Mirza esimene ja ainus soolokarjääri album pärast Toy-Boxi laialiminekut.

Laulud

Koostööd ja uued versioonid lauludest
 Hindikeelsest singlist "Jaande" tehti versioon "Say Na Say Na", millesse on lisatud ingliskeelseid sõnu rohkem. See versioon oli ka Bollywoodi filmis "Bluffmaster!"
 "Chori Chori" on 2 erinevas versioonis. Mõlemad on tehtud koos Arashiga. Üks versioonidest asubki albumil "Mahi", teine Arashi albumil "Donya".
 Laul "Bombay Dreams" on tehtud koos Arashi ja Rebecca Zadigiga. Laul on mitmekeelne. Arash laulab pärsia, Aneela hindi ja Rebecca inglise keeles. Seda laulu võib leida ka Arashi albumilt Arash.

2000. aastate albumid
Malhun Hatun

Malhun Hatun (? - 1323) oli Osmanite dünastia asutaja Osman I esimene naine ning Osmanite riigi järgmise sultani Orhani ema.

Surnud 1323
Aleksander Kirikal

Aleksander Kirikal (10. jaanuar 1887 (ukj) Tõstamaa vald, Pärnumaa – 24. august 1940 Tallinn) oli eesti muusik (fagotimängija) ja ühiskonnategelane.

Ta sai muusikalise hariduse 89. jalaväe Belomorski polgu orkestri juures tegutsenud kantonistide koolis, hiljem võttis eratunde.

Aastatel 1903–1935 oli ta Estonia teatri orkestris fagotirühma kontsertmeister, 1920–1936 ka Tallinna Poeglaste Gümnaasiumi puhkpillide-muusikaõpetaja, 1925–1930 Kaitseliidu Tallinna Maleva puhkpilliorkestri dirigent, 1932–1935 Tallinna Konservatooriumi õppejõud. Suvehooaegadel mängis mitme suvituskohta orkestris. Ta on kirjutanud teoseid puhkpilliorkestrile ja teinud orkestratsioone.

1935. aastast jäi südamehaiguse tõttu muusikategevusest kõrvale.

Riigikogu liige Aleksander Kirikal
Aleksander Kirikali samastamine samanimelise IV Riigikogu ja Eesti Tööliste Partei liikmega pole tõenäoliselt õigustatud.

Tunnustused
1936 Kaitseliidu Valgerist

Viited

Eesti fagotistid
Gustav Adolfi Gümnaasiumi õpetajad 
Kaitseliidu Tallinna maleva liikmed
Sündinud 1887
Surnud 1940
Pärsia eeslik

Pärsia eeslik ehk onager (Equus hemionus onager) on eesliku alamliik. Tema kodumaa on Iraan.

Alamliik on ohustatud, sest loodusse ei ole jäänud rohkem kui 600 isendit.

Taksonoomia ja ajalugu 
Pärsia eeslikuid oli arvukalt paljudes Lähis-Ida ja Hiina piirkondades. Kuid alates 19. sajandist on nende arvukus vähenenud mitmest tuhandest paari tuhande isendini. Nüüdisajal elab metsikus looduses umbes 600 pärsia eeslikut.

Elupaik ja levik 
Pärsia eeslikud elavad mägisteppides, poolkõrbetes või kõrbetasandikel. Neid võib leida kõrbesteppidest, suurim populatsioon asub Khar Turani rahvuspargis.

Ohud 
Pärsia eeslik on IUCNi punases nimistus märgitud kriitiliselt ohustatud liigina, sest liik on väljasuremise lähedal. Suurimateks ohtudeks on salaküttimine liha ja toornahkade eesmärgil, karjakasvatusest tulenev konkurents ning põud.

Kaitsestaatus 
Pärsia eeslikud on kaitse all. Jaht neile on keelatud. Ohustatud Liikide Euroopa programm Euroopa Loomaaedade ja Akvaariumide Assotsiatsiooni egiidi all tegutseb, et päästa pärsia eeslik väljasuremisest. Päästmiseks paljundatakse neid tehistingimutes,et hiljem asustata nendega nende kunagisi asualasid, sh uusi asualasid Saudi Araabias, Iisraelis ja Ukrainas.

Hobune
Aleksander Kiidelmaa

Aleksander Kiidelmaa (26. september 1896 Narva – 16. august 1969 Tallinn) oli eesti tööline ja ametiühingutegelane.

Ta oli aastail 1940–1947 Eesti NSV Ülemnõukogu liige (1. valimisringkonnast) ning 1940–1941 ja 1944–1945 Tallinna linnapea ja Tallinna Linna Töörahva Saadikute Nõukogu täitevkomitee  esimees.

Aleksander Kiidelmaa suri 16. augustil 1969 Tallinnas ja ta maeti 29. augustil 1969 Metsakalmistule.

Viited 

Eesti NSV I Ülemnõukogu liikmed
Eestistatud nimega inimesed
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1896
Surnud 1969
Ferratum

Ferratum on Soome päritolu rahvusvaheline mobiilsete finantsteenuste grupp, mis koosneb emafirmast Ferratum Oyj koos tütarettevõtetega. Ferratum asutati mais 2005 peakorteriga Helsingis, hiljem on see laienenud Euroopasse, Põhja-Ameerikasse, Lõuna-Ameerikasse ning Aasia ja Vaikse ookeani piirkonda.

Ferratum on spetsialiseerunud automatiseeritud pangaoperatsioonidele. Firmas on kasutusel  automatiseeritud süsteemid kliendituvastuseks, laenuvõime hindamiseks jpm.

Ajalugu ja asutaja 
Ferratum sündis 2005. aastal Grupi asutaja ja tegevjuhi Jorma Jokela eestvedamisel. Jorma Jokela on õppinud Kuopio majanduskolledžis ja Helsingi ärikolledžis raamatupidamist. Kõigepealt lõi ta Helsingis firma Jokela Capital Oy, kus oli tegevjuhiks aastatel 1998–2000. 2004. aastal müüs ta oma firma Jokela Capital. 2005. aastal asutas Jorma Jokela Ferratumi ning on olnud algusest peale selle tegevjuht.

Tegevus 
Ferratum tegutseb Euroopas, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas ning APAC-regioonis. Euroopa Liidu panganduslitsents võimaldab firmal pakkuda teenuseid kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides.

Ferratum noteeriti Frankfurdi börsi põhinimekirjas 6. veebruaril 2015. Ferratum oli esimene FinTechi börsiettevõte. Teadaandes pakkus Ferratum oma aktsiaid rahvusvahelistele institutsionaalsetele investoritele. Aktsiad müüdi hinnaga 17 eurot ja ettevõtte väärtuseks hinnati 370 miljonit eurot. Ettevõtte tulevase majanduskasvu finantseerimiseks koguti ühtekokku 48 miljonit eurot. Noteerimise järel oli Jorma Jokela endiselt ettevõtte suurim investor.

Ferratumi mobiilne pank (Ferratum Mobile Bank) käivitati 2016. aastal Saksamaal, Rootsis ja Norras. Ferratumi sõnul loodi mobiilse panga käivitamisega ülemaailmne kliente, huvigruppe ja teenusepakkujaid ühendav platvorm. Mobiilse pangarakenduse avatud arhitektuur võimaldab kateiste ettevõtete loodud moodulite vaevata integreerimist. Seeläbi saavad nad ligipääsu Ferratumi ulatuslikule ja järjest kasvavale rahvusvahelisele kliendibaasile ning väärtuslikule kliendiinfole.

Pangal ei ole harukontoreid. Konto avamisel tuvastatakse klient isikut tõendava dokumendi ja näotuvastuse abil. Mobiilne pank kasutab käitumisandmete analüüsi, et genereerida, reaalajas pakutavaid suunatud soovitusi kliendikogemuse parandamiseks, aga ka ajal jooksul teenuste lisamiseks vastavalt klientide eelistustele.

Viited 

Soome ettevõtted
Aleksander Kirikal (Riigikogu liige)

Aleksander Kirikal (13. juuli 1886 Tõstamaa – 26. oktoober 1970) oli Eesti ametnik, poliitik ja karskustegelane, IV Riigikogu koosseisu liige..

Aleksander Kirikal oli Eesti Tööliste Partei poliitik ja ETP revisjonikomisjoni liige alates 1928. aastast.

Ta valiti IV Riigikogu liikmeks Eesti Tööliste Partei nimekirjas.

Aleksander Kirikal oli Tallinna transporditööliste ametiühingu liige. 1930. aastal kandideeris ta Tallinna tööliste ja kõigi palgateenijate nimekirjas Tallinna linnavolikogusse ja sai Tallinna linnavolinikuks aga Tallinna tööliste ja palgateenijate nimekiri tühistati kohtu poolt pärast valimisi 3. mail 1930 ja tööliste 14 kohta jagati ümber teiste parteide vahel. 

1930-ndate teises pooles osales kommunistliku ilmavaatega inimeste koondise, kultuuriühingu „Idee“ tegevuses, pidades seal loenguid. 1937. aastal sai temast Eestimaa Töölisühingute Keskliidu liige.

Viited

Välislingid
IV RIIGIKOGU, 15.06.1929-14.06.1932 (Rahvusraamatukogu kodulehel)

IV Riigikogu liikmed
Eesti Tööliste Partei poliitikud
Tallinna linnavolikogu liikmed
Sündinud 1886
Surnud 1970
Rahumäe kalmistule maetud
Turkmeenia eeslik

Turkmeenia eeslik ehk kulaan (Equus hemionus kulan) on Kesk-Aasiast pärit eesliku alamliik. Turkmeenia eeslik kuulutati 2016. aastal ohustatud alamliigiks.

Liigi arvukus looduslikul asualal on vähenenud. Arvukus Kasahstani, Usbekistani ja Ukraina taasasustatud asualadel on vaikselt tõusuteel.

2015. aastal hinnati Turkmeenia eesliku populatsiooni suuruseks kuni 2500 suguküpset isendit. On oletatud, et väikesed turkmeenia eesliku karjad võivad elada inimestele ligipääsmatutes kohtades, näiteks Badkhyzi, Lääne-Köpetdagi (Sumbari-Chandyri oru), Üstirti platoo ja Sarıkamışi järve ümbruses.

Välimus

Turkmeenia eeslik on eesliku alamliikidest üks suuremaid. Turkmeenia eesliku kehapikkus on 200–250 cm, turjakõrgus 100–140 cm, kaal 200–240 kg. Isased on emastest suuremad.

Turkmeenia eeslikku iseloomustavad kahvatupruun karvastik, tume seljatriip ning valged laigud külgedel, seljal ja kõhul. Suviti on turkmeenia eesliku karv õhem ja pruunim. Talvel muutub karv tihedamaks ja hallikaspruuniks.

Elupaik ja levik
Turkmeenia eeslik elab Kesk-Aasia jõgede deltades, külmades ja kuumades kõrbetes ja poolkõrbetes, steppides, kuivadel rohumaadel ja põõsastikes.

Turkmeenia eeslik oli kunagi kõige laialdasema levikuga eeslik. Tema levila ulatus Põhja-Iraanist, Põhja-Afganistanist, Taga-Karpaatiast ja Lääne-Hiinast Lõuna-Siberini. Samuti elas turkmeenia eeslik ka Kasahstani Sarõjesikatõrau kõrbes.

Toit ja käitumine
Turkmeenia eeslikud on taimtoidulised imetajad. Nad suudavad ilma joomata hakkama saada kauem kui enamik hobuslasi, sealhulgas kauem kui Prževalski hobune, kelle levila kulaani omaga osaliselt kattub. Siiski mängib veekogude olemasolu eeslikute elupaigavalikul olulist rolli.

Nagu enamik hobuslasi, on kulaanid polügüünsed. Märad elavad koos noortega väikestes karjades. Tiinus kestab umbes ühe aasta. Märal sünnib enamasti üks varss, kes jääb ema juurde kaheks aastaks.

Kesk-Aasia kõrbete päevase kuumuse tõttu on turkmeenia eeslikud peamiselt aktiivsed päikeseloojangul, mil temperatuurid on madalamad. Turkmeenia eeslikud, nagu enamik eeslikke, on ühed kiiremad maismaaimetajad. Mõnedel andmetel suudavad eeslikud (Equus hemionus) joosta kiirusega kuni 70 km/h.

Ohud
Nagu kõiki eeslikke, ohustavad ka turkmeenia eeslikke salakütid, kes kütivad neid liha ja naha pärast, looduslike elupaikade vähenemine põllumaa suurenemise tõttu, konkurents kariloomade näol ja kiskjad. Sarnaselt teiste eeslikega on turkmeenia eeslikul kaitseks kiskjate vastu välja kujunenud oma käitumismustrid, näiteks võivad isased täkud teha koostööd ja kiskjaid peletada.

Kaitse

1919. aastal kuulutas Nõukogude Liit turkmeenia eesliku looduskaitsealuseks liigiks, kuid see ei päästnud neid väljasuremisest näiteks Kasahstanis, kust liik kadus 1935. aastaks. Viimastel aastatel on eesliku populatsioon märkimisväärselt vähenenud.

Viited

Hobune
Eriti ohustatud liigid
George E. Smith

George Elwood Smith (sündinud 10. mail 1930 White Plainsis New Yorgi osariigis) on Ameerika Ühendriikide füüsik.

2009. aastal sai ta ühe neljandiku Nobeli füüsikaauhinnast CCD-sensori leiutamise eest.

Ameerika Ühendriikide füüsikud
Nobeli füüsikaauhinna laureaadid
Sündinud 1930
Viisõde

Viisõde oli 3-mastiline puitkerega mootorpurjekas (kahvelkuunar). Tänapäeval lebab laeva vrakk Saksamaal Barther Boddenis.

Laeva ehitas 1919. aastal Skrubbens vaerft Kragerøs Norras. Laeva pikkus oli 41,17 m ja laius 8,66 m. Laeva nimi oli Noatun.  

1925 ostis laeva Ado Hanslep, kes elas Emmaste vallas Hiiumaal. Laeva nimeks sai Fünf Schwestern, 1929. aastal Viis õde, 1931. aastal Viisõde, kodusadam oli Tallinn. 1934 ostsid laeva rootslased ja laeva nimeks sai Maj. 1938 said laeva omanikuks sakslased ja laeva nimeks sai Egerland. 1939 rekvireeris laeva Saksamaa teedeministeerium ja laev nimetati admiral Adolf von Trotha järgi Admiral von Trothaks.

Aastaks 1945 ei olnud laev enam merekõlblik.

Välislingid
Eesti laevade register 1934, lk. 42–43

Eesti purjelaevad
Selge sõnum

Selge sõnum on algatus teabe esitamiseks selges keeles ja arusaadavate sõnadega ning sihtrühma arvestades. 

Eristada tuleb termineid „selge keel“ ja „arekeel“. Kui selge keel on üldarusaadav, lihtsa ja selge vormiga ühemõtteline keelekasutus, siis arekeel on lihtsamaks muudetud, kergloetav ja kergesti mõistetav keel.

Selge keele liikumine tekkis pärast II maailmasõda ja hoogustus 21. sajandi alguses eelkõige ingliskeelsetes maades. Hiljem hakati selge keele tegevust riiklikult koordineerima paljudes maades.

Selge keele ühendused 
1983. aastal asutati Ühendkuningriigis vabatahtlik ühendus Clarity, millel 2017. aastal oli liikmeid 50 riigist ). 

Selge keele ühendusi on aga mitu, näiteks Plain Language Association InterNational PLAIN (Kanadas loodud, rahvusvaheline ), Center
for Plain Language (USA ). 

Euroopa Liidus alustati Euroopa Komisjoni dokumentide selge sõnastuse saavutamiseks 1998. aastal kampaaniat „Fight the Fog”. 

Neljandas eurokeelekogumikus „Selged mõtted, selge keel“ on käsitletud eri riikide selge keele eestvedajate ettevõtmisi.

Selge keele liikumine Eestis 
Eestis antakse välja selge sõnumi auhinda.

Vaata ka
 Selge keele liikumine
 Eurokeel

Viited

Välislingid
Selge keel ja Clarity liikumine. (ajalugu, taust, kasulikke linke, juhised, näited, EL-i seaduste selgekeelseid kokkuvõtted).
Selge sõnumi auhinna võitjad 2016
"Selged mõtted, selge keel" 2012, artiklikogumik
"Tõlkimise tahud" 2017, artiklikogumik
Ametniku soovitussõnastik
Fight the Fog. How to write clearly. Directorate-General for Translation, European Commission.
Patrick Blackett

Patrick Maynard Stuart Blackett (18. november 1897 London – 13. juuli 1974 London) oli inglise füüsik. Tema töö oli seotud kosmilise kiirguse ja paleomagnetismiga.

1948. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind.

Inglise füüsikud
Nobeli füüsikaauhinna laureaadid
Sündinud 1897
Surnud 1974
Tõnis Feldmann

Tõnis Feldmann VR II/3 (sündinud Dionisi Feldmann 1935. aastast Tõnis Vendla 9. veebruaril (vkj 28. jaan) 1887  Vastemõisa vald – 17. oktoobril 1948 Ikla) oli Eesti sõjaväelane ja talunik.

Tõnis Feldmann sündis 1887. aastal Vastemõisa valla Rääka talu kaheksast vennast teisena. Omandas hariduse kohalikus vallakoolis. 

Võeti 1908 maakaitseväkke. Osales Vabadussõjas alates 30. detsembrist 1918 Inseneripataljoni telegraafiroodu sidekomandos. Läkitati jaanuaris 1919 Järvamaa kaitsepataljoni, mis veebruaris formeeriti 7. Jalaväepolguks, kus teenis vanemallohvitserina sidekomando veltveebli ametikohal. Võttis 7. Jalaväepolguga osa lahingutest Lõunarindel. Demobiliseeriti märtsis 1920. 

Pälvis isikliku sõjalise vapruse eest 15. septembril 1920 Vabadusristi II liigi 3. järgu, 13 000 marka ja Eesti Vabadussõja mälestusmärgi. Senine auaste nimetati juunis 1940 ümber seersandiks.

Pärast sõda asus elama Pärnumaale, kus töötas Orajõe metskonnas asjaajajana kuni 1930. aastani. Järgnenud aastatel pidas Orajõe vallas Ikla asundustalu. Orajõe valla perekonnaseisuametniku otsusega muudeti 20. augustil 1935 senine perekonnanimi Feldmann eestipärase Vendla vastu.

Oli Orajõe Põllumeeste Seltsi esimees 1937–1940 ning kuulus VRVÜ Pärnu osakonda. Viimased eluaastad veetis oma talus pimedana.

Tõnis Vendla suri 17. oktoobril 1948 Pärnumaa Orajõe valla Ikla asunduses. Maetud Treimani kalmistule.

Isiklikku 
Abiellus 29. oktoobril 1922 Häädemeeste apostliku õigeusu kirikus Mathilde Kalniniga (1890–1974). Lapsed: Jüri (1923–1947), Helju (1925–1990), Jaan (1927–1998). Tõnis Feldmanni noorem vend vanemleitnant Jaak Vendla oli samuti Vabadusristi kavaler.

Viited

Välislingid 
 Viljandi muuseumi aastaraamat 2003
 Sünnitalu foto: Rääka talu Vastemõisa vallas Viljandimaal
 Pärnu Vabaduse Risti kavaleride ühingu asutajad asutaval koosolekul 29. mail 1927

Inseneripataljoni koosseis
7. Jalaväerügemendi koosseis
Vabadusristi II liigi 3. järgu kavalerid
Vabaduse Risti Vendade Ühenduse liikmed
Vabadussõja veteranid
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1887
Surnud 1948
Harri Raaga

Harri Raaga (ka Harry Raaga; 2. jaanuar 1925 Vana-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 14. veebruar 1992 Tartu) oli eesti arst.

Õppis Põltsamaa Ühisgümnaasiumis. 28.11.1943–19.08.1944 teenis Soome armee 200. jalaväerügemendi 14. kompaniis, osales lahingutes Viiburi lahe ääres ja Vuoksil. 1946. aastal lõpetas Põltsamaa Keskkooli, 1952. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna.

Aastatel 1952–1967 töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna kirurgiakateedris ja oli samal ajal Tartu Vabariikliku Kliinilise Haigla kopsukirurg. Vahepeal, aastal 1953–1956 teenis Nõukogude armees meditsiinileitnandina. Aastatel 1968–1975 oli Tartu Vabariikliku Kliinilise Haigla peaarsti asetäitja ravi alal, jätkates samal ajal tööd kopsukirurgina. Aastatel 1976–1991 oli ta Harju rajooni peaarst. 

Ta on maetud Põltsamaa kalmistule.

Tunnustused
1944 Soome 2. klassi Vabadusmedal
1973 Eesti NSV teeneline arst

Viited

Eesti arstid
Tartu Ülikooli arstiteaduskonna vilistlased
Soome 200. jalaväerügemendi koosseis
Eesti NSV teenelised arstid
Sündinud 1925
Surnud 1992
Göteborgi raamatumess

Göteborgi raamatumess (inglise keeles Gothenburg Book Fair või Göteborg Book Fair; rootsi keeles Bok & Bibliotek või Bok- och biblioteksmässan või Bokmässan) on igal aastal Rootsis Göteborgis toimuv raamatumess. 

Mess kestab neli päeva ja toimub septembri viimasel nädalal. Messil osaleb 70 000 – 100 000 inimest, see on seetõttu Põhjamaade suurim raamatumess. Messi korraldab Bok & Bibliotek i Norden AB.

Esimene mess toimus 1985. Igal aastal on messil oma teema, millele keskendutakse, näiteks 2007. aastal "Eesti" ja 2015. aastal "Ungari".

Välislingid
Raamatumessi koduleht

Raamatumessid
Göteborg
Sussexi Ülikool

Sussexi Ülikool (inglise keeles University of Sussex) on ülikool Suurbritannias Ida-Sussexis Falmeri asulas. Maailma ülikoolide edetabeli järgi (inglise keeles Academic Ranking of World Universities) on Sussexi ülikool üks Inglismaa 20 parimast ülikoolist.

Ülikool on asutatud 1961. aastal. 

2004. aasta seisuga töötas ülikooli heaks 2000 inimest. 2015. aastal õppis seal 13 535 üliõpilast.

Välislingid
Ülikooli koduleht

Suurbritannia ülikoolid
Robert Linna

Robert Linna (sündinud 13. septembril 1983) on eesti popmuusik.

Haridus
Ta on kõrgharitud filmioperaator.

Muusika ja teater
Ta laulab ansamblites Elephants from Neptune, KuradiSaar ja Lexsoul Dancemachine. 

2018. ja 2019. aasta suvel Narvas mängitud Ivar Põllu ja Robert Annuse koostöös valminud Tartu Uue Teatri muusikalises vabaõhuetenduses „Kremli ööbikud“ mängis ta vaheldumisi Tõnis Mägi, Paap Kõlarit, Urmas Alenderit ja Ivo Linnat. 

Aeg-ajalt esineb ka koos oma isa Ivo Linnaga.

Isiklikku
Tema ema on Reet Linna ja isa Ivo Linna. 
Roberti vanaisad olid helilooja Arved Haug ning muuseumitöötaja, koorijuht ja õigeusu preester Timoteus Linna. 
Robert on abielus Anna-Liisa Linnaga, kellega koos on tal kaks last, 2016. aastal sündinud poeg Albert ja 2019. aastal sündinud tütar Evi.

Viited

Välislingid
 Kui hästi tunnevad teineteist muusikutest isa-poeg Ivo ja Robert Linna?, Õhtuleht, 16. juuli 2014
 Muusik Robert Linnale sündis pisipoeg: rõõmutunne on üüratu!, Delfi, 17. juuni 2016
 Robert Linna: "Pidutsemise aeg on läbi. Meil on kodus oma salaselts!", Pere ja Kodu, 30. jaanuar 2017
 Robert Linna: „Isale ma pole öelnud, et mängin „Kremli ööbikutes” teda. Mainisin üksnes, et see jäägu üllatuseks.”, Õhtuleht, 10. august 2018 
 Ivo Linna: vaatasin „Kremli ööbikuid” suu ammuli ja olin väga uhke oma poja üle!, Õhtuleht, 24. august 2018 
 Dünastia suureneb: Ivo Linna saab taas vanaisaks!, Kroonika, 15. märts 2019 
 Arteri suur lugu. Robert Linna: just seda olen kogu elu taga ajanud, Postimees, 13. juuni 2019 

Eesti lauljad
Sündinud 1983
Ewa Swoboda

Ewa Nikola Swoboda (sündinud 26. juulil 1997 Żorys) on Poola kergejõustiklane, sprinter.

Talle kuulub 60 meetri jooksus juunioride maailmarekord 7,07, mis on püstitatud 12. veebruaril 2016.

Karjäär 
Swoboda esimeseks suurimateks tiitlivõistlusteks olid 2013. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Donetskis, kus ta osales 100 meetri jooksus ja sai seal ajaga 11,61 neljanda koha. Samal aastal parandas ta 100 meetri jooksus Poola juunioride rekordit, joostes 11,54.

Tema esimeseks täiskasvanute tiitlivõistlusteks olid 2015. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused Prahas. Ta osales 60 meetri jooksus, jõudes finaali, kus sai Euroopa juunioride rekordiga 7,20 sekundit kaheksanda koha.

2015. aasta juunioride Euroopa meistrivõistlustel Eskilstunas võitis ta 100 meetri jooksus 11,52 kuldmedali ja 4×100 meetri teatejooksus hõbemedali.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis tegi ta kaasa ainult 4×100 meetri teatejooks, saades Poola naiskonnaga seitsmenda koha.

2016. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Bydgoszczis võitis ta Poola juunioride rekordiga 11,12 hõbemedali.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros jõudis ta 100 meetri jooksus poolfinaali, jäädes oma poolfinaalis 11,18-ga eelviimaseks. 4×100 meetri teatejooks sai ta Poola naiskonnaga 13. koha.

2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Belgradis võitis ta oma esimese medali täiskasvanute klassis, kui sai 60 meetri jooksus 7,10-ga pronksmedali. 

2017. aasta Euroopa U23 meistrivõistlustel võitis ta kuldmedali 100 meetri jooksus ajaga 11,42.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis jõudis ta 100 meetri jooksus ajaga 11,24 poolfinaali. Oma poolfinaalis jäi ta 11,35-ga viimaseks.

Isiklikud rekordid
Väljas

Sees

Allikas: IAAF

Viited

Välislingid 

 

Poola kergejõustiklased
Sprinterid
Sündinud 1997
Harabali

Harabali on linn Venemaa lõunaosas Astrahani oblastis. Linn asub Volga harujõe Ahtubali ääres, 142 km Astrahanist põhja pool.

Ajalugu 

Asula rajati 1789. aastal. 1974 sai linnaks.

Viited

Välislingid 

Harabali ametlik veebileht

Venemaa linnad
Astrahani oblast
Narimanov

Narimanov on linn Venemaa lõunaosas Astrahani oblastis, Narimanovi rajooni keskus. Linn asub Volga paremal kaldal, 45 km Astrahanist põhja pool.

Ajalugu 

Asulat hakati ehitama 1963. aastal. Nižnevolski alev sai linnaks 1984. aastal ja nimetati aserbaidžaani riigitegelase Nariman Narimanovi auks Narimanoviks.

Viited

Välislingid 
Narimanovi ametlik veebileht

Venemaa linnad
Astrahani oblast
Viļķene

Viļķene (vanasti ka Viļķenu muiža, Katrīna või Katriņa, saksa keeles Katharinen)  on küla (lielciems) Lätis Limbaži piirkonnas piirkonna keskusest Limbažist 17 ja Riiast 93 km kaugusel, merepinnast 55 meetri kõrgusel.

Külas on Viļķene valla halduskeskus. Lisaks vallamajale asuvad külas veel põhikool, kultuurimaja, spordisaal, raamatukogu ja postkontor. Asulasse jääb Viļķene bussipeatus.

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Katriņa kiriku orel. Kohaliku kaitse all on Viļķene keskaegne kalmistu (Kirikumägi). Looduskaitse all on tamm ümbermõõduga 5,04 meetrit, Kirikumäe pärn ja Katrīna kalmistu tamm.

Küla kalmistul asub Teises maailmasõjas langenud sõdurite ühishaual mälestussein.

Ajalugu

XVII sajandi keskpaigas ehitati teede ristmikule Viļķene Katariina kirik. Aastast 1669 oli see Limbaži kiriku abikirikuks, ent aastal 1709 sai sellest kihelkonnakirik. Aastal 1867 valmis praegune kirikuhoone ja selle juurde kujunes väike alevik. Kiriku juurde kujunes ka väike 1,8 hektari suurune kalmistu. 

XVII sajandil tekkis Viļķene mõis (Wilkenhof). Selle hoonetekompleks tekkis kirikust kaks kilomeetrit ida pool ja sellest on säilinud tänapäeval viljakuivati, veski ja laohoone. Aastal 1818 sündis mõisas baltisaksa loodusteadlane ja arst Heinrich Sylvester Theodor Tiling.

Tänapäeval asub küla piirides ka endine Indriķi karjamõis, kus aastal 1835 sündis Läti hümni autor Kārlis Baumanis.

Aastal 1849 tekkis sealne õigeusu kogudus. Aastal 1869 valmis Robert Pflugi projekti järgi sealne õigeusu kirik, mille juures asub ka 1,1 hektari suurune kalmistu..

Aastal 1923 oli luteri kiriku juures, mis kujunes hiljem küla keskuseks, viis maja, seal asus ka apteek. Seal veetis oma lapsepõlve Läti helilooja Maija Einfelde. Küla hakkas kasvama nõukogude ajal, mil sellest aastal 1957 sai sovhoosi Viļķene keskasula.

Aastal 2015 oli külas 505 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 465.

Viited

Limbaži piirkonna külad
Baeri-Babinet' seadus

Baeri-Babinet' seadus ehk Baeri seadus on geograafiline seaduspära, mille kohaselt mõjutab jõgede moodustusprotsessi nii, et mõjutab erosioon Maa pöörlemise tõttu põhjapoolkeral tugevamalt jõgede paremkallast ja lõunapoolkeral pahemkallast. Seetõttu on põhjapoolkera jõgede parem veer enamasti järsem ja vasak laugem lõunapoolkeral aga vastupidi.

1859. aastal kirjeldas seda seaduspära Prantsuse füüsik Jacques Babinet, kasutades selgituses matemaatilist tuletust ja Coriolisi efekti. Põhjalikuma selgituse nähtusele andis Karl Ernst von Baer 1856. aastal Astrahani kubermangu teatajas (mõne allika järgi ekslikult 1857. või 1860. aastal).

Baeri selgitus polnud siiski päris korrektne, kuna Baer kaitses aastate vältel järjekindlalt enda formuleeringut, mille kohaselt ilmnevat see seaduspära vaid meridiaani suunas (põhja-lõuna suunas) voolavate jõgede puhul. Babinet' universaalsem sõnastus oli korrektsem. Sageli esitatud seisukoha, et Coriolisi efekt on jõesängide kujunemise põhjustamiseks liiga nõrk, lükkas 1926. aastal ajakirjas Die Naturwissenschaften ilmunud artiklis ümber Albert Einstein.

Viited

Välislingid
 Peeter Müürsepp juunior "Baeri-Babinet' seadus ja selle tõlgendusi". Kogumik "Teaduse ajaloo lehekülgi Eestist III", Tallinn: Valgus 1980, lk 98–106

Geograafia
Karl Ernst von Baer
Kustas Tonkman

Kustas Tonkmann (1. juuli 1882 Vaikna vald, Läänemaa – 13. august 1942 Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik.

Ta oli II, III, IV ja V Riigikogu liige.

Viited

Välislingid
Geni

II Riigikogu liikmed
III Riigikogu liikmed
IV Riigikogu liikmed
V Riigikogu liikmed
Üleriikliku Põllumeeste Esituse poliitikud
Eesti represseeritud isikud
Sündinud 1882
Surnud 1942
Ado Johanson

Ado Johanson (16. veebruar (vkj)/ 1. märts 1874 Vastemõisa vald, Suure-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 9. jaanuar 1932 Tallinn) oli Eesti põllumajandustegelane, põllutööinstruktor ja poliitik.

Kui ta õppis 1898-1900 Soomes Harju Põllutöökoolis, tegi ta nii Sakalaga nii tihedat kaastööd, et Sakala toimetaja Ado Peet saatis 21. jaanuaril 1900. aastal kolmekeelse (eesti, vene ja saksa keeles) tunnistuse, et ta on Sakala kaastöötaja. Käis põllumajanduslikel õppereisidel Rootsis, Taanis ja Saksamaal. Peale Sakala sulgemist, tegi kaastööd Rahvalehte, kus ta avaldas sünonüümi A. J. ja Brutus all paarkümmend poliitilise suunaga juhtartiklit.

On töötanud 1901–1902 Põllumehe toimetuses, 1902–1905 Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsis ja 1906–1919 Põhja-Eesti Põllumeeste Keskseltsi juures põllutööinstruktorina, 1910–1918 kuukirja Talu toimetajana. On olnud 1919–1921 ajalehe Kaja toimetuse liige ja ajakirja Põllumees toimetaja ning 1920–1932 Eesti Põllumeeste Keskseltsi Põhja-Eesti maaparandusbüroo juhataja, ühtlasi Tallinna ja Harjumaa põllumeesteseltside juhatuste esimees. Oli Riigikogu III ja IV koosseisu liige. 1911. aastal rajas koos kahe teise põllutööinstruktoriga Keila Karjakülla sookatsejaama. On avaldanud mitmeid põllumajandusalaseid uurimusi.

Raamatud
Soo harimisest (1902)
Õpetus, kuidas põllumaad tunda ja parandada võib (1907)
Asuniku hoonete ehitamisest (1923)
Tegelik maaparandus (1925)
Uudismaade harimine (1925)

Mälestuse jädvustamine
Talle on püstitatud Suure-Jaani kalmistule mälestusmärk.

Viited

Välislingid
Haud Suure-Jaani kalmistul

III Riigikogu liikmed
IV Riigikogu liikmed
Põllumeestekogude poliitikud
Eesti ajakirjanikud
Suure-Jaani kalmistule maetud
Sündinud 1874
Surnud 1932
Oskar Kiudsoo

Oskar Kiudsoo (22. jaanuar/3. veebruar 1901 Räpina – 10. juuni 1961) oli eesti põllumees ja metsavend.

Ta oli Misso vallavanem, Vastseliina põllumeeste konvendi liige ja Omavalitsuste esinduskogude poolt valitud esindajate kogu liige. 

Metsavend Suvesõja ajal ja 1944–1953, kuni arreteeriti. Vabastati Venemaa vangilaagrist 1960.

Maetud Misso kalmistule.

Viited

Eesti vallavanemad
Põllumeeste konventide liikmed
Eestistatud nimega inimesed
Eesti metsavennad
Eesti represseeritud isikud
Sündinud 1901
Surnud 1961
Idre

Idre on paik (rootsi keeles tätort) Rootsis Dalarna läänis Älvdaleni vallas, ajaloolise haldusjaotuse järgi Dalarna maakonnas. 

Idre on tuntud talispordikuurort. Idres toimuvad muu hulgas regulaarselt laskesuusatamise IBU Cupi etapid.

2015. aastal elas Idres 706 inimest.

Viited

Dalarna lään
Rootsi asulad
Violet Brown

Violet Brown (sündinud Mosse; 10. märts 1900 Duanvale Trelawny vallas – 15. september 2017 Montego Bay, Jamaica) oli Jamaica ülipikaealine naine, alates 15. aprillist 2017 kuni surmani maailma vanim inimene.

Ta sündis teise lapsena suhkrurookeetja John Mosse ja tema naise Elizabeth Mosse neljast lapsest. 13-aastasena ristiti ta baptisti kirikus. Ta oli kõrge eani organist Frazerville'i metodisti kirikus. Tal on kuus last.

Browni esimene laps Harland Fairweather suri 19. aprillil 2017 97-aastasena.

Brown sündis Briti impeeriumis ja oli viimane elusolev kuninganna Victoria alam.

Viited

Jamaica inimesed
Ülipikaealised
Sündinud 1900
Surnud 2017
Särna

Särna on koht (rootsi keeles tätort) Rootsis Dalarna läänis Älvdaleni vallas Österdalälveni kaldal, ajaloolise haldusjaotuse järgi Dalarna maakonnas.

Särnas elab 675 elanikku (2015).

Särnas on muu hulgas Särna kirik, Särna vana kirik, talispordirajatisi, supeldav järv.

Vaata ka
särnaiit

Dalarna lään
Rootsi asulad
Nabi Avcı

Nabi Avcı (sündinud 8. oktoobril 1953 Demirköys) on Türgi poliitik, Õigluse ja Arengu Partei liige. Aastatel 2013–2016 oli ta Türgi haridusminister, aastatel 2016–2017 Türgi kultuuri- ja turismiminister.

Ta sündis aastal 1953 Demirköys Pazaryeri ringkonnas Bileciki provintsis. Ta lõpetas Lähis-Ida Tehnikaülikooli juhtimisteaduskonna. PhD kraadi sai ta Anatoolia Ülikoolist.

Ta töötas aastast 1974 Türgi kultuurimiministeeriumis. Lisaks oli ta Anatoolia Ülikooli õppejõud. Ta oli Türgi haridusministri ja Türgi peaministri (Recep Tayyip Erdoğani) nõunik.

2011. aasta Türgi parlamendivalimistel valiti ta Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks. 24. jaanuarist 2013 kuni 24. maini 2016 oli ta Türgi haridusminister. 24. maist 2016 kuni 19. juulini 2017 oli ta Türgi kultuuri- ja turismiminister.

Isiklikku 
Ta on abielus ja viie lapse isa.

Türgi poliitikud
Sündinud 1953
Ulricehamn

Ulricehamn on linn (rootsi keeles tätort) Rootsis Västra Götalandi läänis Ulrichehamni vallas, ajaloolise haldusjaotuse järgi Västergötlandi maakonnas.

Asulas elab 10 629 inimest (2015).

Asulat mainitakse kirjalikult esimest korda 1307 (Bogesund). 15. sajandil sai asula linnaõigused. 1520 toimus asula lähedal Bogesundi lahing. Asula sai praeguse nime (Ulricehamn) aastal 1741.

Viited

Västra Götalandi lään
Rootsi linnad
Jarkko Laine

Jarkko Aarre Juhani Laine (17. märts 1947 Turu – 19. august 2006 Turu) oli soome kirjanik ja tõlkija.

Tema sulest ilmus 20 luulekogu ja 7 romaani. Lisaks kirjutas ta novelle, näidendeid, kuuldemänge ja laulusõnu. Laine debüteeris ajakirja Parnasso luulevõistlusel 1967. aastal ja tema esimene luulekogu "Muovinen Buddha" ('plastmassist Buddha') ilmus samal aastal. 

1969–1986 oli ta ajakirja Parnasso toimetuse sekretär ja 1987–2002 peatoimetaja. 1988–2002 oli ta Soome Kirjanike Liidu esimees. 

Laine on tõlkinud soome keelde Mark Twaini, Bram Stokeri, Richard Brautigani, William Shakespeare'i ja tänapäeva ameerika kirjanike loomingut.

Eesti keeles on tema luulet ilmunud kogumikus "Kümme nüüdissoome luuletajat" Viivi Luige tõlkes.

Tema järgi on nimetatud alates 2011. aastast välja antav Jarkko Laine kirjandusauhind.

1991. aastal pälvis ta Pro Finlandia teenetemärgi.

Novembris 2001 pälvis ta Valgetähe III klassi teenetemärgi.

Teoseid

Luulekogud 
 Muovinen Buddha (1967)
 Tulen ja jään sirkus(1970)
 Niin se käy (1971)
 Nauta lentää (1973)
 Valitut runot (1975)
 Viidenpennin Hamlet (1976)
 Paratiisi (1978)
 Elämä on vuokrahuone (1980)
 Amerikan cowboy (1981)
 Villiintynyt puu (1984)
 Elokuvan jälkeen (1986)
 Traagisen runoilijan talo (1986)
 Runot 1967–1987 (1987)
 Oodi eiliselle sanomalehdelle (1989)
 Pyhä maanantai (1991)
 Iloisen neekerin katu (1992)
 Toinen mustakantinen vihko. Kriipustuksia, muistiinpanoja, reunamerkintöjä (2003)

Romaanid
 Haamumaili (1968)
 Niin kulki Kolumbus (1969)
 Kuin ruumissaatto (1970)
 Vampyyri eli miten Wilhelm Kojac kuoli kovat kaulassa (1971)
 Nick Naantali itäisillä mailla (1974)
 Futari (1977)
 Vaikeita asentoja (1982)
 Naapuri (koos M.A. Nummise ja Markku Intoga, 2002)

Viited 

Soome kirjanikud
Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1947
Surnud 2006
Fantastic

"Fantastic" on mitme asja nimi:
"Fantastic", ansambli Wham! album
"Fantastic", ansambli Toy-Box album
Juhan Aruoja

Juhan Aruoja (Juhan Arbeiter; 16. mai 1927 Laeva vald, Tartumaa – 26. juuli 1979 Pikknurme) oli eesti metsateadlane.

Tema vanemad olid metsavaht Juhan Aruoja (1879–1962) ja Liisa Viira (1896–1988).

Ta õppis 1946–1951 (lõpetas) Tartu Riikliku Ülikooli Metsandusteaduskonnas, diplomitöö "Hooldusraiete analüüs ja edasiarendamise perspektiivid Tartu metsamajandi Laeva metskonnas".

1951–1954 oli ta Kurista metsamajandi metsakultuuride ja metsakasutuse insener, 1954–1979 Pikknurme metsaülem.

Välislingid
Geni

Eesti metsaülemad
Tartu Ülikooli metsandusteaduskonna vilistlased
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1927
surnud 1979
Doblougi preemia

Doblougi preemia (ka Doblougi auhind; rootsi keeles Doblougska priset, norra keeles Doblougprisen) on ilukirjandus- ja kirjandusteadusteoste eest Rootsi Akadeemia välja antav preemia. 

Auhind on nimetatud norra filantroobi Birger Doblougi järgi, kes oma testamendiga 1938. aastal sellele aluse pani. Preemiat antakse välja 1951. aastast. Esialgu määrati see igal aastal ühele rootsi ja ühele norra kirjanikule, 1985. aastast aga igal aastal kahele rootsi ja kahele norra kirjanikule.

Laureaadid

Kirjandusauhinnad
Limbaži vald

Limbaži vald (läti keeles Limbažu pagasts) on vald Lätis Limbaži piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Limbaži linnaga, Umurga, Viļķene, Vidriži, Skulte ja Liepupe vallaga ning Cēsise piirkonna Straupe ja Stalbe vallaga.

Valla pindala on 228 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2318 inimest.  Valla keskus on Limbaži linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu, vallamaja asub aadressil Jūras ielā 58. Vallavanem on Dainis Jurka.

Vallas asub Limbaži lennuväli.

Ajalugu 

Aastal 1935 oli Limbaži valla pindala 94,5 km². 1945 moodustati valla aladele Limbaži ja Pauki külanõukogud, vald ise aga likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Limbaži külanõukoguga likvideeritav Pauki külanõukogu. Aastal 1956 arvati külanõukogu Limbaži linna maaterritooriumi koosseisu. Aastal 1971 moodustati Limbaži linna maaterritooriumist taas Limbaži külanõukogu, sellega liideti ka osa Katvari külanõukogust ja Stiene külanõukogu. Aastal 1977 liideti külanõukoguga osa Umurga ja Viļķene külanõukogudest, samas arvati osa Limbaži külanõukogu maadest Liepupe ja Skulte külanõukogude koosseisu, samuti liideti osa selle maadest Limbaži linnaga. Aastal 1991 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Limbaži vald Limbaži piirkonda.

Loodus 

Limbaži vallas on arvukalt järvesid. Täielikult või osaliselt jäävad selle koosseisu 2,46 km² suurune Lāde järv, 32 hektari suurune Dziļezers ja sellest kitsa maaribaga eraldatud Riebezers, Limbaži Suurjärv, Dūņezers ja 32 hektari suurune Auziņase järv. Valla tähtsamad jõed on Vitrupe jõgi ja Svētupe jõgi. 

Looduskaitse all on Ozolaine tammed, Ērlavase pajud, Kaktiņi tammed, Spurģi tamm, Spurģi künnapuu, Markši haab, Pālīši tamm, Nabe tammed, Nabe Siberi seedermänni tukk, Ziedgravase tamm, Vilkmuiža tammed, Dārznieki karjamõisa vaher, Paldaži saar, Liepkalnsi tammed, Kalnmuiža tamm, Ozolkalni tamm, Skomaki Jumalapärn, Ikšķiļese tamm, Ikšķiļese püha pärn, Eiķēni tamm, Lāde mõisa pärnad, Samši tammed, Dravenieki allikad, Spirgase pahaga haab, Eglīši paju, Karūsase pajud, Empagi kask, Elfijase tamm ja Armastuse tamm. Lisaks neile on looduskaitse all veel arvukalt nimetuid põlispuid. Valla kirdeosa asub osaliselt Dūņezersi järve hoiualal, osalt aga Purgaiļi soo hoiualal, edelaosa Pemme soo ja Suursoo hoiualal. Täielikult jääb valla territooriumile 351,7 hektari suurune Dziļezersi ja Riebezersi hoiuala. Suurem osa vallast asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

Kaitstavad mälestised 

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Nabe mõisa hoonetekompleks, 14. sajandil ehitatud Nabe lossi torn, Stūri muinaskalmed ehk Pärnaküngas, hiiepaik Ikšķiļese püha pärn, Buļļumuiža muinaskalmed, Auri muinaskalmed ehk Pärnamägi ja Nabe keskaegne vasallilinnus. Kohaliku kaitse all on Nabe mõisa häärber, viinavabrik, kuur, ait, elumaja ja tootmishoone, samuti ka Griguļi muinaskalmed.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 2013 lätlast, 116 venelast, 28 valgevenelast, 42 ukrainlast, 20 poolakat ja 14 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Limbaži piirkond