Käravete

Käravete on alevik Järva maakonnas Järva vallas Ambla jõe ülemjooksul Piibe maantee ääres. Alevikku ümbritseb Märjandi küla. Läänes ühtivad aleviku piirid ka Kukevere külaga.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Ambla valda.

Ajalugu

Järvamaa esiajalugu ja muistiseid käsitlevates kirjutistes on mainitud Järva jagunemist kolmeks kihelkonnaks, millest nimeliselt on teada vaid üks - Loppegunde keskusega Reinevere külas, mis asub Käravetelt umbes 14 kilomeetri kaugusel. Paiknemise ja ka muististe hulga poolest võiks Loppegunde keskusena kõne alla tulla hoopis Käravete piirkond. Käravete oli juba keskajal suur asula. Kirjalikes allikais on Käravetet esimest korda mainitud 1540. aastal (Kiriver). Mõis (Kerrafer) rajati siia 17. sajandi esimesel poolel. Klassitsistlikus stiilis ühekorruseline poolkelpkatusega kivist Käravete mõisahoone on ehitatud 18. sajandi teisel poolel. 19. sajandi teisest poolest on pärilt sammastikuga ait ja tall-tõllakuur.

Suurema keskuse väljaehitamisega alustati Käravetel 18. sajandi lõpus. Siis valmisid barokkstiilis ühekorruseline härrastemaja ja mitmed kõrvalhooned. Mõisamaja pikendati kummaltki tiivalt, aiafassaadi ilmestati sammasportikusega. Siseruumidest väärivad mainimist kaks saali, millest ühe ruumimõju määrab perioodi lemmikmotiive - sammastik. Sambamotiivi on kasutatud ka väljaku äärde jäävate aitade ja tall-tõllakuuride puhul. Hoonete otsafassaadid on kujundatud kolmik- ehk veneetsia aknana, mida kohalikus arhitektuuris kasutati üldiselt harva. 
Piibe maanteel asuv graniidist sild üle Ambla jõe ehitati 1877. aastal. Silla kõrvale jääb veskihoone. 1786. aastal ehitati karjaõu koos imposantse väravaga, viinavabrik valmis 1877-1889 aastatel. Üheksakümnenndate astate keskel anti Käravete mõisa varad üle Ambla valla munitsipaalomandisse. Tänaseks on mõisakompleks erakätes ja seisukord on väga halb. 

1979. aastal rajati endise umbekasvanud veskijärve asemele 2,6 hektari suurune paisjärv. 

1967. aastal ehitas Käravetel asunud Kingissepa-nimeline kolhoos ristmikule ühekorruselise kauplus-söökla . Kuni aastani 1972. aastani tegutses piirkonnas ka Käravete sovhoos, mis liideti Aravete kolhoosiga. 1977. aastal sai Käravetest alevik. 
20. sajandil asusid Käravetel 1939. aastal ehitatud hoones algkool ja 1961. aastal ehitatud hoones lasteaed. Algkool suleti 2003. aastal õpilaste vähesuse tõttu. Koolihoones asub raamatukogu. 
2008. aastal rajas külaselts  parki laste mänguväljaku ja võrkpalli liivaväljaku.
2010. aastal valiti Käravete alevik Järvamaal aasta külaks.

Vaatamisväärsused ja üritused
Käravete alevikus on ajalooväärtusega ehitisi erinevatest ajastutest. Olulisim on neist vana mõisakeskus. Kuid ka 20. sajandi teisest poolest pärinevad külaarhitektuuri väljapaistvad objektid ning enne sõda valminud Käravete koolimaja. Nende vahele mahub taastatud väikese saarekesega Käravete järv, mille ääres asub väike kontserdiväljak, kus alates 2007. aastast korraldatakse augustikuus Käravete Järvemuusika kontserte. Käravete Järvemuusika on üritus, kuhu on kutsutud erinevaid tuntud Eesti artiste ja kus käib publik üle kogu Eesti. 

Tänapäeva ehituskunsti väljapaistvaks näiteks on pargi põhjaküljele aastatel 1977-1984 ehitatud neli valget elamut. Need arhitekt Vilen Künnapu loodud erineva mahu ja põhiplaaniga hooned on kauneimaid maaelamute ansambleid Eestis.

Ambla jõel umbes 600 meetrit Piibe maanteest ida poole asub Käravete rippsild, mille enamus puitosadest olid 2022. aastal lagunenud, kuid metallist osad olid terved.

Käravete keskusest mööda Piibe maanteed loode poole asub kaitsealune arheoloogiamälestis - muistne ohverdamiskoht Nõiamägi umbes 2. sajandist. Selle 70-meetrise läbimõõduga ümmarguse künka kohta räägitakse mitmeid rahvajutte, millest üks väidab, et künka all on suured varandusekeldrid.

Vaata ka 
Käravete mõis
Vulbi maastikukaitseala
Käravete Raamatukogu

Viited

Välislingid

Eesti alevikud