joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Kahvel (saade)

"Kahvel" oli TV3-s näidatud Eesti jutu- ja meelelahutussaade. Saade oli eetris aastatel 1998–2002 ning 2005–2007. Saate formaat pärines Soome MTV3-s näidatud jutusaatest "Hyvät, pahat ja rumat", mis oli Soomes eetris aastatel 1992–1997.

Saadet juhtisid Kiur Aarma ja Hannes Võrno. 

Esimesed kaks kuud toimetasid saadet Epp Väljaots, Mihkel Kärmas ja Hannes Rumm. Novembrist 1998 kuni 2001 olid toimetajad Ave Lepik ja Olavi Paide. Hooajal 2001-2002 toimetasid saadet Tiina Jõgeda ja Tõnis Kahu. Aastatel 2005-2007 toimetasid "Kahvlit" jälle Ave Lepik ja Olavi Paide. 

Saadet tootis OÜ Eetriüksus.

Viited

Välislingid
Helen Arusoo, “Kahvel” lõpetab, Õhtuleht, 30.05.2002

Eesti telesaated
TV3 telesaated
Sinine Tulevik

Sinine Tulevik (soome keeles Sininen Tulevaisuus, rootsi keeles Blå framtid) on juunis 2017 asutatud Soome erakond, mille lõid Põlissoomlastest lahku löönud poliitikud Timo Soini juhtimisel.

Erakonnal oli aastatel 2017–2019 19 kohta Eduskunnas. 2019. aasta parlamendivalimistel erakond valimiskünnist ei ületanud.

Välislingid 
http://www.sininentulevaisuus.fi
Perussuomalaisista irtautuneen Uuden vaihtoehdon nimeksi Sininen tulevaisuus, YLE, 19. juuni 2017.
Põlissoomlastest eraldunud loovad erakonna nimega Sinine Tulevik ERR, 19. juuni 2017.

Soome parteid
2017
SAKO

SAKO (soome keeles Suojeluskuntain Ase- ja Konepaja Oy) on Soome käsitulirelvade tootja, mille peakorter asub Riihimäki linnas. Praegu kuulub SAKO Itaalia valdusühingule Beretta Holding.

Vaata ka
Kansalliskaarti (1905)
Lapua liikumine, Lapuanliike, Lapuan liike (1929–1932)
Nammo Lapua Oy, Lapuan patruunatehdas, Valtion Patruunatehdas, Patruunatehdas Lapua Oy, Patria Lapua Oy (1923)
Suojeluskunta, Suojeluskuntajärjestö, Skyddskår (1918–1944)

Tulirelvad
Soome ettevõtted
Parker Solar Probe

Parker Solar Probe on NASA kosmosesond, mis uurib Päikese krooni ja läheneb Päikesele kuni 5,9 miljoni kilomeetri kaugusele.

Missioon kuulutati välja Ameerika Ühendriikide 2009. rahandusaastal. 1. mail 2008 teatas Johns Hopkinsi Ülikool, et projekteerib ja ehitab sondi ning selle start peaks toimuma 2015. aastal. Hiljem lükati start 2018. aastale. 31. mail 2017 nimetas NASA kosmosesondi astrofüüsik Eugene Parkeri järgi Parker Solar Probe-iks ning NASA sõnul on see esimene kord, mil kosmosesond nimetati elava inimese järgi.

Parker Solar Probe startis 12. augustil Cape Canaveralilt. 29. oktoobril 2018 lähenes kosmoseaparaat 43,5 miljoni km (0,29 aü) kaugusele Päikesest ning sai Päikesele lähimaks kosmoseaparaadiks.

Viited

Välislingid

 Missiooni kodulehekülg

NASA kosmosesondid
Päikese missioonid
2018
Daniil Andrejev

Daniil Leonidovitš Andrejev (vene keeles Даниил Леонидович Андреев; 2. november (vkj 20. oktoober) 1906 Berliin – 30. märts 1959 Moskva) oli vene kirjanik ja müstik.

1947. aastal mõisteti ta 25 aastaks vangi nõukogudevastase agitatsiooni eest. Vangis olles kirjutas ta teose "Роза Мира" ('Maailma roos'). Ta vabanes vanglast 1957. aastal

Isiklikku
Tema isa Leonid Andrejev ja vend Vadim Andrejev olid kirjanikud.

Viited

Välislingid
 http://rozamira.org
 http://mirosvet.narod.ru
 Daniel Andreev: The Rose Of The World. vimeo.com

Venemaa kirjanikud
Sündinud 1906
Surnud 1959
Erna Selts

Erna Selts (juriidilise nimega Sõjalis-sportlik selts Erna) on Eesti selts, mis muu hulgas korraldab sõjalisi üritusi. Selts registreeriti 1999. aastal. Selts on nime saanud Teise maailmasõja ajal  moodustatud eriüksuse Erna järgi.

Selts on ise või koos teiste organisatsioonidega või asutustega korraldanud muu hulgas Erna retke, Utria dessanti ja Admiral Pitka luurevõistlust.

Välislingid
Koduleht

Eesti seltsid
Eesti sõjandus
Eesti mittetulundusühingud
New Yorgi Eesti Haridusselts

New Yorgi Eesti Haridusselts on USAs New Yorgis tegutsev Ameerika eestlaste haridusselts. Seltsi eesmärk on muu hulgas säilitada eesti kultuuri USAs. Seltsile kuulub New Yorgi Eesti Maja.

Selts asutati 7. detsembril 1929.

Viited

Välislingid
Seltsist New Yorgi Eesti Maja kodulehel

Väliseesti organisatsioonid
New York
Kvartal (kaubanduskeskus)

Kvartal on Tartu kesklinnas Riia, Turu, Soola ja Aleksandri tänavaga piirnevas kvartalis asuv kaubanduskeskus. 

Kvartali ehitus algas 2014. aasta suvel ja Kvartal avati 21. mail 2016.

Alates 2016. aasta 1. detsembrist tegutseb Kvartali hoones ka V spaa- ja konverentsihotell.

Kvartali hüüdlause on "Tartu südames".

Viited

Välislingid 
 Koduleht

Eesti kaubanduskeskused
Tartu ehitised
Lāčupe raudteejaam

Lāčupe raudteejaam on raudteejaam Riia–Bolderāja raudteeliinil Riia linnas Iļģuciemsi ja Imanta asumi piiril. Jaam allub tänapäeval administratiivselt Bolderāja raudteejaamale. Jaam asub Riia keskraudteejaamast 10 km kaugusel. Jaamas on neli teed. Tegemist on kaubajaamaga, kus võib toimuda kaupade rongidele ja neilt maha laadimine.

Jaama territooriumile jääb kaks raudteeülesõitu – raudteega ristuvad Slokas iela ja Buļļu iela. Jaamast hargneb tee Iļģuciemsi raudteejaama, sealt on lähtunud ajalooliselt mitmed haruteed, millest tänapäeval on säilinud kaks. Esimene neist teenindab Kleistu iela piirkonna ettevõtteid, millest olulisim on firma ABAVA, teine valmis aastal 2013 ja viib jaamast Nordeka autobaasi.

Jaam sai alguse aastal 1951, mil Riia–Bolderāja raudteel avati 4. kilomeetri teepost. Teepost reguleeris liiklust paigas, kus raudteelt lähtus Iļģuciemsi raudteejaama viiv harutee. XX sajandi seitsmekümnendatel aastatel muudeti teepost ümbersõiduks, raudteejaam sai sellest sama sajandi kaheksakümnendatel aastatel.

Viited

Välislingid

 Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)
 Jaam (toona veel teepost) vanal kaardil

Riia raudteejaamad
Koolibuss

Koolibuss on liinibuss, mis transpordib õpilasi kooli ja koju. Koolibussi sõiduplaan võtab arvesse õpilaste koolis viibimise aega ning peatused vastavalt võimalustele nende elukohti.

Koolibusse võidakse kasutada ka õpilaste viimiseks koolist ühisüritustele.

Põhja-Ameerikas on koolibussid väga tavalised. Need on spetsiaalselt selleks otstarbeks kohandatud bussid, mille kõige iseloomulikum tunnus on kollane värvus. Üle poole Ameerika Ühendriikide üldhariduskoolide õpilastest kasutab igapäevaselt koolibussi. Mujal maailmas on sellised spetsiaalselt kohandatud koolibussid vähem levinud.

Bussid
Jannseni kaubamaja

Jannseni kaubamaja oli Tallinnas Nõmme linnaosas aadressil Vabaduse puiestee 128 asuv kaubamaja. Kaubamaja oli nimetatud lähedalasuva Jannseni tänava järgi.

Kaubamajas tegutsesid toidu- ja kodukaupade pood ning ilusalong.

Jannseni kaubamaja suleti septembris 2019.

Viited

Välislingid
Kaubamaja koduleht
https://www.err.ee/976171/nommel-asuva-jannseni-kaubamaja-asemele-tuleb-maxima
https://kasulik.delfi.ee/news/uudised/nommel-asuva-jannseni-kaubamaja-asemele-tuleb-maxima?id=87312449

Eesti kauplused
Nõmme linnaosa ehitised
Kaagvere erikool

Kaagvere erikool oli põhikool (ühtlasi erikool), mis tegutses Tartu maakonnas Mäksa vallas (tänase haldusjaotuse järgi Kastre vallas) Kaagvere külas. Koolis õppisid kasvatuse eritingimusi vajavad tütarlapsed. 2015 moodustati mitme erikooli (sh Kaagvere erikooli) baasil Maarjamaa Hariduskolleegium.

Viited

Välislingid
Kaagvere Erikooli põhimäärus
http://ekspress.delfi.ee/kuum/kaagvere-metsikud-tudrukud-lugusid-kaagvere-erikoolist?id=69546325
http://elu24.postimees.ee/2669170/video-kaagvere-erikooli-tudrukute-mass

Eesti erikoolid
Kastre vald
Esmaspäev (ajaleht, 1922)

Esmaspäev (täispealkirjaga Esmaspäev : nädalalõpu leht) oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1922–1944 Tallinnas. Tegemist oli ühe Eesti esimese kõmulehega.

1922–1925 andis ajalehte välja Aleksander Veiler ja seejärel kirjastuse-ühisus Vaba Maa. Kaastöötajaks oli Gori, kelle karikatuurid ajalehe esilehel Sinise Esmaspäeva ning Gori nädalakroonika nimede all ilmusid.

Ajaleht ilmus üks kord nädalas. Ajaleht ilmus ajalehe Vaba Maa asemel esmaspäeviti.

Viited

Välislingid

Eesti endised ajalehed
Tallinna ajalehed
Hermann von Tritthof

Hermann Johann Theodor von Tritthof (11/22. juuli 1794 Paldiski – 15/27. veebruar 1871 Põllküla) oli Põllküla ja Kuijõe mõisnik, rittmeister.

Tema vanemad olid Reinhold von Tritthof (1746–1810) ja Helene Juliane von Ramm (1752–1807).

Ta oli abielus kaks korda:
I 1824 krahvinna Elisabeth Stenbock (1802–1833)
II 1834 krahvinna Juliane Stenbock (eelmise õde, 1805–1886).

Tema vanem poeg esimesest abielust oli Põllküla mõisnik Rudolf von Tritthof (1825–1890).

Välislingid

Eestimaa aadlikud
Eestimaa mõisnikud
Sündinud 1794
Surnud 1871
Tritthofid‎
Vorming

Vorming on andmete esitus-, struktureerimis- ja paigutusviis, nt teksti asetus ja ilme dokumendis, samuti andmete kuju, liigendus- ja paigutusviis failis..

Andmekandja (nt mälupulga) salvestamiseks ettevalmistamine (ingl formatting) on vormindamine (mitte formaatimine või formateerimine).

Vaata ka 
Failivorming
Audiovorming
Avatud dokumendivormingud

Viited

Välislingid 
Pika teksti vormindamine

Infotehnoloogia
Florence Parly

Florence Parly (sündinud 8. mail 1963 Boulogne-Billancourtis) on Prantsusmaa ärileedi ja poliitik, ta on Sotsialistliku Partei liige. Ta on 21. juunist 2017 Prantsusmaa kaitseminister.

Ta sündis aastal 1963 Boulogne-Billancourtis Hauts-de-Seine'i departemangus Île-de-France piirkonnas Ta õppis aastatel 1985–1987 Prantsusmaa Rahvuslikus Juhtimiskoolis (École nationale d'administration'is).

Ta töötas aastatel 2005–2014 lennukompaniis Air France, kus tõusis peadirektori asetäitjaks. Aastal 2014 asus ta tööle firmasse SNCF Voyageurs, kus ta aastal 2016 tõusis peadirektoriks.

21. juunist 2017 on ta Prantsusmaa kaitseminister.

Tunnustus 
 2009 Auleegioni orden
 2016 Ordre National du Mérite

Prantsusmaa poliitikud
Kaitseministrid
Sündinud 1963
MTH Publishing

MTH Publishing on Eesti plaadifirma. Plaadifirma kanti Äriregistrisse 2003. Firma on tootnud muu hulgas Birgit Õigemeele albumeid.

Eesti plaadifirmad
Maag Grupp

AS Maag Grupp (ka AS MAAG Grupp) on toidutööstuskontsern, toiduainetööstuse valdkonnas tegutsev Eesti ettevõte. Ettevõte asutati 1996.

Ettevõttele kuuluvad täielikult ettevõtted Farmi Piimatööstus, Rannarootsi Lihatööstus (sh Pouttu OY), Nigula Piim, Maag Kinnisvara ja osaliselt ettevõtted Avalon Foods, Mest Food ja Black Angus, kokku 19 tütar- ja sidusettevõtet.

2018. aastal oli Maag Grupp ASi konsolideeritud käive 222,6 mln eurot, konsolideeritud äritegevuse tegevuskasum 12,9 mln eurot, puhaskasum 2,2 mljn eurot.

Töötajate arv 2017. aastal oli 864 töötajat, 2018. aastal 1074 inimest.

Maag Grupi suuremad omanikud: 37,5% kuulub Aivar Saarmale, 37,5% Roland Lepale ja 25%  Toomas Juhanile.

Tere AS ja Farmi Piimatööstus AS juhatuse esimees 2017. aasta septembrist 8. maini 2019 oli Katre Kõvask, praegu on Ülo Kivine.

Viited

Välislingid 
 Ettevõtte koduleht

Eesti toiduainetööstuse ettevõtted
Kaiu Põhikool

Kaiu Põhikool on põhikool Rapla maakonnas Rapla vallas Kaiu alevikus.

Kooli ajalugu ulatub aastasse 1842, kui Kasvandus asutati mõisakool. 1845 muudeti mõisakool vallakooliks. 

Kooli nimesid:
1926 Kaiu 6-klassiline Kool
1952 Kaiu 7-klassiline Kool
1962 Kaiu 8-klassiline Kool
1986 Kaiu 9-klassiline Kool
aastast 1991 Kaiu Põhikool.

Endised koolijuhid

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Rapla maakonna koolid
Rapla vald
Ise (luuletaja)

Ise (jaapani keeles 伊勢; ca 875 – ca 938), tuntud ka kui Ise no Miyasudokoro (伊勢の御息所) ja Ise no Go (伊勢の御), oli jaapani waka-luuletaja, üks kolmekümne kuuest luulepühakust.

Mitu tema luuletust ilmus esimeses keiserlikus luuleantoloogias „Kokin Wakashūs” ja üks „Ogura Hyakunin Isshu” antoloogias. 

Ta oli Ise provintsi maavalitseja Fujiwara no Tsugukage tütar.

Teoseid 
 „Ise kogu” (伊勢集, „Ise Shū”); Ise autorikogu, mis sisaldab ühtlasi ka tema memuaare.

Viited

Välislingid 
 

Jaapani luuletajad
Sündinud 870. aastatel
Surnud 930. aastatel
Ibrahim Böhme

Ibrahim Böhme (tegelik nimi Manfred Otto Böhme; 18. november 1944 Bad Dürrenberg – 22. november 1999 Neustrelitz) oli Saksa DV poliitik.

Ibrahim Böhme esitas oma päritolu ja elukäigu kohta vasturääkivaid ja osaliselt ka valeandmeid. Böhme väitis, et ta vanemad olid juudi rahvusest, kuid tegemist oli väljamõeldisega. 1961. aastal lõpetas ta polütehnilise keskkooli ja õppis seejärel kuni 1963. aastani müürsepaks. Seejärel töötas Ibrahim Böhme erinevatel ametikohtadel: oli raamatukoguhoidja, klubijuhataja, postitöötaja, kultuuritöötaja, tõlk ja kokk. 1967. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse, mille liikmeskonnast arvati välja 1976. aastal. Alates 1969. aastast oli Ibrahim Böhme Stasi mitteametlik kaastöötaja.

7. oktoobril 1989 kuulus Ibrahim Böhme Saksa DV Sotsiaaldemokraatliku Partei asutajate hulka, ta valiti ka partei tegevjuhiks. 22. veebruaril 1990 valiti Ibrahim Böhme Saksa DV Sotsiaaldemokraatliku Partei esimeheks. 18. märtsil 1990 toimunud Saksa DV Rahvakoja valimistel osutus Böhme valituks ja temast sai sotsiaaldemokraatide fraktsiooni esimees.

26. märtsil 1990 esitati ajakirjas Der Spiegel andmed selle kohta, et Ibrahim Böhme oli olnud Stasi mitteametlik kaastöötaja. 2. aprillil 1990 astus Ibrahim Böhme parteijuhi ametikohalt tagasi.

1992. aasta juunis heideti Ibrahim Böhme Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikust Parteist välja.

Ibrahim Böhme ise eitas kuni elu lõpuni oma seotust Stasiga.

Viited

Saksamaa poliitikud
Saksa DV Rahvakoja liikmed
Sündinud 1944
Surnud 1999
Seitsmenda Päeva Adventistide Haapsalu kogudus

Seitsmenda Päeva Adventistide Haapsalu kogudus on adventkogudus Haapsalus.

Esimesed koguduse liikmed ristiti 1907. aastal, mida peetakse ka koguduse asutamisaastaks. 1913. aastal oli koguduses 27 liiget.

Kogudus kasutab Haapsalu Adventkirikut.

Viited

Välislingid 
 Koguduse koduleht

Haapsalu
Eesti vabakogudused
Adventism
Alsviķi

Alsviķi (vanasti ka Alsviķis) on küla (vidējciems) Lätis Alūksne piirkonnas, Alsviķi valla halduskeskus. 

Küla asub piirkonna keskusest Alūksnest 7,5 ja Riiast 190 kilomeetri kaugusel merepinnast 190 meetri kõrgusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel kool, rahvamaja, raamatukogu, postkontor ja lasteaed, külas tegutseb ka Jaunanna kunsti- ja muusikakooli osakond. Seal asub Alsviķi bussipeatus.

Aastal 1576 rajati sinna Alsviķi mõis (Alswig), mis sai nime oma esimeste omanike Halswigide järgi. Hiljem kuulus see Wulffidele. Aastal 1903 avati Valga–Mõniste–Ape–Alūksne–Gulbene raudtee ja küla lähistele rajati Alsviķi raudteejaam.

Küla lähistel kasvav Alsviķi mänd on looduskaitse all. Alsviķi mõisa hoonetekompleks (park, kelder, laut, moonakamaja, häärber, mõisavalitseja maja ja kuivati) on kohaliku tähtsusega muinsuskaitse objektid.

Aastal 2017 oli külas 290 elanikku, aastal 2019 aga 286 elanikku.

Vaata ka
Alsviķi mõis

Viited

Alūksne piirkonna külad
Karva

Karva (ka Korva) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. 

Küla asub valla keskusest Alsviķist 10, piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 185 kilomeetri kaugusel merepinnast 122 meetri kõrgusel. Seal asub Karva bussipeatus. Küla on tekkinud varasema Karva mõisa juurde. 

Karvat läbib Vaidva jõgi. Jõel asub küla kohal kärestik, millel asus varem vesiveski. XX sajandi kuuekümnendatel aastatel rajati kärestikule väike hüdroelektrijaam.

Külas kasvav Karva pärn on looduskaitse all. Karva mõisa magasiait, tall ja mõisavalitseja maja on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

Viited

Alūksne piirkonna külad
Everhardus

Everhardus oli Kärkna abt 1346. aastal.

20. oktoobril 1346 andis Borchart van Derenleve Paide püha Katariina kirikus teada, et Taani kuningas Valdemar IV on sama aasta 15. augustil vabastanud Eestimaa elanikud nende ustavusvannetest. Kohalviibijana on nimetatud ka Everhardus (Everhardus der veltmoneke en abbet to Valkena).

Viited

Kärkna abtid
Ariwara no Narihira

Ariwara no Narihira (在原 業平; 825–880), tuntud ka kui Zai Go-Chūjō, Zai Go, Zai Chūjō, Mukashi-Otoko, oli Heiani perioodi algul elanud jaapani õukondlane ja waka-luuletaja, kes kuulus nii kolmekümne kuue kui ka kuue luulepühaku hulka. Teda peetakse üheks 9. sajandi kuulsaimaks jaapani meesluuletajaks.

Jaapani keiserlikes luuleantoloogiates on tema luuletusi ilmunud ligemale 90, lisaks üks luulekogus "Ogura Hyakunin Isshu". 

Narihira on tuntud oma paljude armuseikluste poolest, mida kirjeldatakse detailsemalt luulekogus "Ise lood" (Ise monogatari). Legendide järgi oli tal näiteks suhe Ise Suure Pühamu kõrgpreestrinna ja luuletaja Ono no Komachiga.

Elukäik

Lapsepõlv ja noorus 
Ariwara no Narihira sündis 825. aastal paguluses oleva prints Abo ja printsess Ito pojana, olles ühtlasi ema kaudu keiser Kanmu ja isa kaudu keiser Heizei lapselaps.

Narihira isa Abo pagendati 824. aastal tolleaegsest jaapani pealinnast Heijō-kyōst (tänapäeva Nara) Tsukushi provintsi (tänapäeva Fukuoka prefektuur) seoses tema osalusega ebaõnnestunud riigipöördekatses, mida nimetatakse Kusuko intsidendiks.

Viited

Allikad 
 Fujiwara no Teika; Allik, Alari (tlk.) (2014). Sada luuletust, sada luuletajat. Tallinna Ülikooli kirjastus. Tallinn. ISBN 9789-985-58-775-1
 Keene, Donald (1999),.A History of Japanese Literature, Vol. 1: Seeds in the Heart – Japanese Literature from Earliest Times to the Late Sixteenth Century. New York, NY: Columbia University Press. ISBN 978-0-231-11441-7.
 McMillan, Peter (2010). One Hundred Poets, One Poem Each. New York: Columbia University Press.
 Okada, Richard H. (1991). Figures of Resistance: Language, Poetry, and Narrating in The Tale of the Genji and Other Mid-Heian Texts. Duke University Press. ISBN 0-8223-1192-5.

Välislingid 

 Narihira biograafia ja valik tema luuletusi Wakapoetry.com (inglise keeles)

Jaapani luuletajad
Sündinud 825
Surnud 880
Ivan Vinogradov

Ivan Matvejevitš Vinogradov (vene keeles Иван Матвеевич Виноградов; sündinud 14. september (vkj 2. september) 1891 Velikolupski maakond, Pihkva kubermang – 20. märts 1983 Moskva) oli vene matemaatik.

Ta oli NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik ja Londoni Kuningliku Seltsi välisliige, kauaaegne NSV Liidu Teaduste Akadeemia Steklovi-nimelise Matemaatikainstituudi direktor.

Vinogradov lõi analüütilises arvuteoorias trigonomeetriliste summade meetodi (1934), mille abil lahendas mitu rasket arvuteooria probleemi (Waringsi probleem, Goldbachi probleem).

Haridus- ja töökäik
Vinogradova lõpetas 1914. aastal Keiserliku Peterburi Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna. Kaitses doktorikraadi. 

Aastatel 1920–1934 töötas ta professorina mitmes Nõukogude Liidu ülikoolis, 1932–1934 töötas ta NSV Liidu Teaduste Akadeemia Steklovi-nimelise Füüsika-matemaatikainstituudi ja alates 1934. aastast sellest eraldunud NSV Liidu Teaduste Akadeemia Steklovi-nimelise Matemaatikainstituudi direktorina (1934–1941 ja 1946–1983).

Teaduskorralduslik ja ühiskondlik tegevus
Tal omas NSV Liidu Teaduste Akadeemia matemaatikaosakonnas selle kauaaegse liikmena suurt autoriteeti. Seejuures ei kuulunud ta NLKP-sse. 1955. aastal kirjutas ta geneetikute kaitseks alla 300 kirjale Lõssenko grupi vastu.

Mitme matemaatiku mälestuses on väidetud, et Vinogradov oli antisemiit, kes enda juhitud instituudis vabanes ajapikku pea kõigist juudi rahvusest kaastöötajatest.

Tunnustus

1941 – Stalini preemia (uurimuse "Uus meetod analüütilises arvuteoorias" eest)
1970 – M. V. Lomonossovi nimeline kuldmedal
1972 – Lenini preemia (monograafia "Метод тригонометрических сумм в теории чисел" eest)
1983 – NSV Liidu riiklik preemia (õpiku "Основы теории чисел" eest)

Valitud teadusühingute liikmeks
1929 – NSV Liidu Teaduste Akadeemia (akadeemik)
1939 – Londoni Matemaatikaselts (auliige)
1942 – Londoni Kuninglik Selts 
1942 – Ameerika Filosoofiaselts 
1947 – Taani Kuninglik Teaduste Akadeemia 
1950 – Ungari Teaduste Akadeemia 
1950 – Saksa DV Teaduste Akadeemia 
1959 – Serbia Teaduste ja Kunstide Akadeemia
1958 – Accademia Nazionale dei Lincei 
1962 – Leopoldina

Viited

Välislingid
И. Р. Шафаревич. "Хозяин Стекловки". kryakin.org

Venemaa matemaatikud
NSV Liidu Teaduste Akadeemia liikmed
Novodevitšje kalmistule maetud
Sündinud 1891
Surnud 1983
Teede Tehnokeskus

AS Teede Tehnokeskus on Eesti riiklik ettevõte, mis annab insener-tehnilisi konsultatsioone ja teeb asjakohaseid uuringuid.

Tehnokeskuse tegutsemine iseseisva uurimisasutusena algas 1. aprillil 1964, kui Autotranspordi ja Maanteede Ministeeriumi Projekteerimise-Uurimise Kontorist eraldatud üksused moodustasid Teedeehituse Kesklaboratooriumi. Ümberkorralduste käigus ühinesid projekteerijad Eesti Maanteeprojektiks, teedelaborist moodustati Maanteeameti Tehnokeskus. 1994 liideti Eesti Maanteeprojekt uuesti Maanteeameti Tehnokeskusega. Pärast mitut tehnokeskuse rerorganiseerimist moodustati 7. augustil 2000 AS Teede Tehnokeskus.

2003 liideti Tehnokeskusega asutus EhitusTEST.

Viited

Välislingid
Tehnokeskuse koduleht

Eesti transport
Eesti ettevõtted
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
Māriņkalns

Māriņkalns (kohalikus murdes Māriņkols) on küla (vidējciems) Lätis Alūksne piirkonnas, Ziemeri valla halduskeskus. 

Küla asub piirkonna keskusest Alūksnest 9 ja Riiast 180 kilomeetri kaugusel merepinnast 190 meetri kõrgusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel Ziemeri põhikool, raamatukogu, rahvamaja ja postkontor. Seal asuvad Ziemeru pamatskola ja Māriņkalnsi bussipeatused.

Külas kasvav Māriņkalnsi tamm on võetud looduskaitse alla.

Külla jääb endise Māriņkalnsi mõisa  keskus. Asula rajati Teise maailmasõja järel piirkondlikuks halduskeskuseks ja kohaliku kolhoosi «Straume» keskasulaks.

Aastal 2017 oli külas 198 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 188.

Viited

Alūksne piirkonna külad
Naisteleht

Naisteleht on naistele suunatud aastast 2006 ilmuv Eesti ajakiri. 2006-2015 andis ajakirja välja OÜ Presshouse ja seejärel annab ajakirja välja Ajakirjade Kirjastus AS. Ajakirja peatoimetaja on Manona Paris. Ajakiri ilmub üks kord nädalas.

Viited

Välislingid
Ajakirja koduleht

Eesti ajakirjad
Mārkalne vald

Mārkalne vald (läti keeles Mārkalnes pagasts) on vald Lätis Alūksne piirkonnas Eesti piiri ääres. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni.

Vald piirneb sama piirkonna Pededze, Ziemeri ja Jaunalūksne vallaga, samuti ka Võrumaa Rõuge vallaga (varem Misso vallaga).

Valla pindala on 123 km². 2016. aasta seisuga elas seal 374 inimest. Aastal 2011 elas vallas 304 lätlast, 48 venelast, 1 valgevenelne ja 4 ukrainlast. Valla keskus on Mārkalne küla, vallavanem on Daiga Vītola.

Loodus

Mārkalne vald asub Alūksne kõrgustikul, selle kõrgeim koht ulatub 203,6 m kõrgusele. Valla tähtsamad jõed on Vaidva jõgi ja Pedetsi jõgi. Valla edelaosa ulatub Alūksne järve kallastele.

Ajalugu

Vald kandis algselt nime Lāzberģise vald ja see moodustati Lāzberģise mõisa (Fianden), Jaunlāzberģise mõisa ja Kalnapededze (Charlottenberg) mõisa maadest. Tänapäevase nime sai see aastal 1925. Aastal 1935 oli valla pindala 122,29 km² ja seal oli 1949 elanikku. 1945. aastal moodustati valda Mārkalne ja Akaviņa külanõukogud, aastal 1949 likvideeriti  aga vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Mārkalne külanõukoguga likvideeritav Akaviņa külanõukogu, aastal 1958 Ziemeri ja Beja külanõukogudes asunud sovhoosi  «Alūksne» maad. Aastal 1971 liideti sellesama sovhoosi maad Jaunalūksne külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Alūksne piirkonda.

Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on kohaliku kaitse all Vuķi muinaskalmed, Ignaši muinaskalmed ja Mellīši muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu. Looduskaitse all on 139 hektari suurune Baltajis  purvsi (Valgesoo) hoiuala, valla põhjaosa jääb osaliselt Melderupīte metsade hoiualale.

Asustus

Aastal 2011 elas vallas 304 lätlast, 48 venelast, 1 valgevenelne ja 4 ukrainlast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Alūksne piirkond
Kolberģis

Kolberģis on küla (vidējciems) Lätis Alūksne piirkonnas, Jaunalūksne valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 190 meetri kõrgusel Alūksne järve kagukaldal, piirkonna keskusest Alūksnest 5 ja Riiast 205 kilomeetri kaugusel merepinnast. 

Lisaks vallamajale asuvad külas veel rahvamaja, raamatukogu, postkontor ja lasteaed «Pūcīte», seal asuvad Ozoliņi ja Kolberģise bussipeatused.

XVI sajandil rajati küla kohale Kolberģise (Goldberg) mõis. XX sajandi alguses rajati selle juurde modernne õlletehas ja raamatukogu. Mõisa hoonetekompleks (ait, küün ja häärber) on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

Teise maailmasõja järel sai külast «Alūksne» sovhoosi keskasula, aastast 1971 ka külanõukogu halduskeskus. Nõukogude perioodil kandis asula nime Jaunalūksne.

Aastal 2015 oli külas 286 elanikku. Aastal 2017 oli elanikke 279, aastal 2019 aga 267.

Viited

Alūksne piirkonna külad
Alexander von Tritthof

Alexander von Tritthof (12/24. juuli 1853 Kandle – 16/29. detsember 1908 Tallinn) oli Kandle mõisnik.

Tema vanemad olid Kandle mõisnik Jakob von Tritthof (1825–1863) ja Julie von Harpe (1829–1888).

Ta õppis 1873–1879 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas (grad. Stud.), alates 1873 korporatsioon Estonia liige.

Pärast sõjaväeteenistust põllumees, Kandle mõisnik 1880–1907, kreisikohtu assessor. Alates 1907 elas Tallinnas, kus suri.

Kirjandus
Album Estonorum. Reval 1910. Nr 761 (9300), lk 248.

Välislingid
Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft
Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat
Foto Fotise andmebaasis

Eestimaa aadlikud
Eestimaa mõisnikud
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Estonia liikmed
Tritthofid
Sündinud 1853
Surnud 1908
Lev Pontrjagin

Lev Semjonovitš Pontrjagin (vene keeles Лев Семёнович Понтрягин; 3. september (vkj 21. august) 1908 Moskva – 3. mai 1988 Moskva) oli vene matemaatik, NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik.

Õnnetusjuhtumi tagajärjel jäi ta 14-aastaselt pimedaks.

Ta oli kauaaegne Moskva Riikliku Ülikooli optimaalse juhtimise kateedri juhataja ja professor. Tema peamised uurimisvaldkonnad olid algebraline topoloogia, diferentsiaaltopoloogia, võnkumiste teooria, variatsioonarvutus ja juhtimisteooria. Ta on juhtimisteoorias optimaalsete protsesside teooria looja (teooria aluseks on Pontrjagini maksimumprintsiip).

Ta on maetud Moskva Novodevitšje kalmistule.

Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1929. aastal Moskva ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna matemaatika osakonna. 1930. aastal sai ta Moskva ülikooli algebrakateedri dotsendiks. Kui 1935. aastal võeti Nõukogude Liidus taas kasutusele akadeemilised kraadid, sai ta Kõrgemalt Atesteerimiskomisjonilt (VAK) väitekirja kaitsmata füüsika-matemaatikadoktori kraadi.

1934. aastal asus ta tööle NSV Liidu Teaduste Akadeemia Steklovi-nimelise Matemaatikainstituuti teadurina ja 1935. aastast oli ühtlasi Moskva Riikliku Ülikooli professor.

1964. aastal külastas ta kuu aja jooksul mitut USA ülikooli, sealhulgas Princetoni Ülikooli. 1967. aastal võttis ta osa NSV Liidu matemaatikute grupi koosseisus teaduskonverentsist Los Angeleses ning 1969. aastal käis loenguid lugemas Stanfordi Ülikoolis ja Columbia Ülikoolis New Yorgis.

Aastatel 1971–1988 oli ta MRÜ arvutusmatemaatika ja küberneetika teaduskonna optimaalse juhtimise kateedri juhataja.

Teaduskorralduslik ja ühiskondlik tegevus
Ta oli aastatel 1970–1974Rahvusvahelise Matemaatikaliidu asepresident.

1980. aastatel seoses Siberi "jõgede pööramise" (voolusuuna muutmise) projekti aruteluga koostas Aleksandr Janšin akadeemikute avaliku protestikirja NLKP Keskkomiteele. Kirjale kirjutas alla ka Lev Pontrjagin. 1986. aastal valitsus loobus sellest projektist.

Pontrjaginit on korduvalt süüdistatud antisemitismis. Ta ise on memuaarides väitnud, et ta võitles sionistidega.

Tunnustus

1941 – Stalini preemia (uurimuse "Pidevad rühmad" eest)
1962 – Lenini preemia (tööde eest diferentsiaalvõrrandite, optimaalse juhtimisteooria ja võnkumiste teooria alalt) 
1966 – Lobatševski auhind (tööde eest diferentseeruvate muutkondade alalt) 
1975 – NSV Liidu riiklik preemia (õpiku "Обыкновенные дифференциальные уравнения" eest)

Valitud teadusühingute liikmeks
1939 – NSV Liidu Teaduste Akadeemia (korrespondentliige)
1953 – Londoni Matemaatikaselts (auliige)
1958 – NSV Liidu Teaduste Akadeemia (akadeemik)
1966 – Rahvusvaheline Astronautika Akadeemia
1972 – Ungari Teaduste Akadeemia

Viited

Välislingid
 Л. С. Понтрягин. Жизнеописание Льва Семёновича Понтрягина, математика, составленное им самим. ega-math.narod.ru

Venemaa matemaatikud
Novodevitšje kalmistule maetud
Sündinud 1908
Surnud 1988
Seksuaalse sättumuse keskkondlik alus

See artikkel tutvustab seksuaalse sättumuse kujunemise võimalikke keskkonnaga seotud põhjuseid ja selle alast uurimistööd.

Keskkonna ja seksuaalse sättumuse vaheline seos on teaduses jätkuvaks uurimisaineks. Siiani ei ole suudetud kindlaks teha tegurit, mis üksinda määraks inimese seksuaalse sättumuse. Teadlased ei tea, mis täpselt põhjustab inimese seksuaalset sättumust. Erinevad uuringud osutavad lahknevatele ja sageli üksteisega vastuolus olevatele põhjustele. Teadlased oletavad, et seksuaalse sättumuse määrab geneetiliste, hormonaalsete ja sotsiaalsete tegurite kombinatsioon. Osa uurijaid eristavad keskkonna mõjud hormonaalsetest mõjudest, teised peavad bioloogilisi mõjusid nagu sünnieelsed hormoonid keskkonna mõjudeks. Erinevalt seksuaalse sättumuse identiteedist ei pea teadlased seksuaalset sättumust valikuks.

Teadlastel puudub laialdane tõendusmaterjal selle kohta, mis näitaks et laste kasvatamisviis või varajased kogemused mängiks rolli seksuaalse sättumuse kujunemisel. Sellegi poolest on osad uuringud sidunud laste kasvatamisviisi või perekondliku keskkonna mitteheteroseksuaalsusega. Samuti on üritatud seostada lapse ebatraditsioonilist soo väljendusviisi homoseksuaalsusega. Mitmed uuringud on näidanud seaduspära, mille järgi iga vanem vend suurendab tõenäosust, et mehel tekib homoseksuaalne sättumus 28–48%. Teadlased näevad nii nimetatud vanema venna efekti põhjusena varast sünnieelset keskkonda, eriti sünnieelseid hormoone. Sarnast seaduspära naiste ja vanemate õdede arvu vahel ei ole leitud.

Viited 

Seksuaalne sättumus
Jaunanna vald

Jaunanna vald (läti keeles Jaunannas pagasts) on vald Lätis Alūksne piirkonnas. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni.

Vald piirneb sama piirkonna Anna, Maliena ja Mālupe vallaga, samuti ka Gulbene piirkonna Litene ning Stāmeriena vallaga ja Balvi piirkonna Kubuli vallaga.

Valla pindala on 94 km². 2016. aasta seisuga elas seal 510 inimest. Valla keskus on Jaunanna küla, vallavanem on Vēsma Čugunova. 

Valla suurim jõgi on Pedetsi jõgi, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Paparze.

Ajalugu 

Valla alad olid varem metsased, esimesed elanikud asusid sinna alles Rootsi ajal. Aastal 1920 kuulus valla aladel Vecanna mõisale 713, Jaunanna mõisale 629, aga Ate mõisale 439 hektarit maad. Aastal 1935 oli Anna valla pindala 148,3 km² ja seal oli 2338 elanikku. Teise maailmasõja ajal tegutsesid valla metsades nõukogude partisanid, hiljem peatus aga rinne Pedetsi jõel ja lahingutes hävis suurem osa valla hoonetest, maatasa tehti ka valla keskus Jaunanna küla. 1945. aastal moodustati valda Anna ja Meijeri külanõukogud, aastal 1949 likvideeriti aga vald ametlikult.  Meijeri külanõukogu sai oma nime partisanide juhi Hugo Meieri järgi. Aastal 1990 muudeti Meijeri külanõukogu vallaks, samal aastal nimetati Meijeri vald ümber Jaunanna vallaks. 2009. aastast kuulub vald Alūksne piirkonda.

Kaitstavad objektid 

Muinsusmälestistest on kohaliku kaitse all Jaunanna mõisa jahiloss. Looduskaitse all on Gribažase tammed, samuti ka kaks Pedetsi-äärsetes metsades kasvavat põlispuud. Valda jääb ka 1325 ha suurune Jaunanna hoiuala.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 419 lätlast, 31 venelast, 1 valgevenelane, 17 ukrainlast, 1 poolakas ja 2 leedulast. 

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Alūksne piirkond
Jaunanna

Jaunanna (vanasti ka Jaunanne, nõukogude ajal Meijeri) on küla (vidējciems) Lätis Alūksne piirkonnas, Jaunanna valla halduskeskus. 

Küla asub merepinnast 110 meetri kõrgusel Pedetsi jõe kaldal piirkonna keskusest Alūksnest 17 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel kunsti- ja muusikakallakuga põhikool, rahvamaja, raamatukogu ja postkontor. Seal asub Jaunanna bussipeatus.

Küla kohal asus varem Jaunanna mõis, mille ehitised Teises maailmasõjas hävisid. Sõja järel rajati sinna tänapäevane asula, mis kannab aastast 1990 Jaunanna nime. Küla oli kohaliku kolhoosi keskasulaks. 

Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud nõukogude sõdurite vennaskalmistu.

Aastal 2017 oli külas 332 elanikku, aastal 2019 aga 324 elanikku.

Viited

Alūksne piirkonna külad
Anton Siluanov

Anton Siluanov (vene keeles Антон Германович Силуанов; sündinud 12. aprillil 1963 Moskvas) on Venemaa poliitik ja ökonomist. Ta on 16. detsembrist 2011 Venemaa Föderatsiooni rahandusminister.

Ta lõpetas aastal 1985 Moskva Finantsinstituudi rahanduse ja krediidi erialal. Aastal 1994 kaitses ta tööga "Бюджетная политика государства в условиях перехода к рыночным отношениям" majandusteaduse kandidaadi kraadi.

Augustist 1985 kuni märtsini 1987 töötas ta Vene NFSV Rahandusministeeriumis ökonomisti ja vanemökonomistina. Märtsist 1987 kuni maini 1989 oli ta ajateenistuses Nõukogude armees. Maist 1989 kuni jaanuarini 1992 töötas ta Vene NFSV Rahandusministeeriumis juhtivökonomisti ja osakonna asejuhina. Veebruaris 1992 töötas ta Venemaa Föderatsiooni Rahandusministeeriumis osakonna asejuhina.

Juulist 2003 kuni maini 2004 oli ta Venemaa Föderatsiooni aserahandusminister. Maist 2004 kuni 12. detsembrini 2005 oli ta Venemaa Föderatsiooni Rahandusministeeriumis osakonnajuhataja. 12. detsembrini 2005 oli ta Venemaa Föderatsiooni aserahandusminister. 27. septembrist 2011 kuni 16. detsembrini 2011 oli ta Venemaa Föderatsiooni rahandusministri kohusetäitja. 16. detsembrist 2011 on ta Venemaa Föderatsiooni rahandusminister.
Alates 2018. aasta maist on ta ühtlasi ka Venemaa Föderatsiooni esimene asepeaminister.

Isiklikku 
Ta on abielus ja poja isa.

Välislingid 
 Anton Siluanovi elulugu Venemaa Föderatsiooni rahandusministeeriumi kodulehe (vene keeles)

Venemaa ministrid
Sündinud 1963
Brenci

Brenci (nõukogude ajal Maliena) on küla (vidējciems) Lätis Alūksne piirkonnas, Maliena valla halduskeskus.

Küla asub merepinnast 140 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 210 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel  Maliena põhikool, Maliena rahvamaja, raamatukogu ja lasteaed. Seal asub Maliena bussipeatus. 

Nõukogude ajal oli küla Maliena nime kandva kolhoosi keskasulaks.

Külas asub kohaliku kaitse all olev arhitektuurimälestis Brenci palvemaja.

Aastal 2015 oli külas 165 elanikku, aastal 2017 oli elanikke 153 elanikku, aastal 2019 aga 146.

Viited

Alūksne piirkonna külad
KSI

KSI, kodanikunimega Olajide William "JJ" Olatunji (sündinud 19. juunil 1993), on Briti juutuuber, professionaalne poksija, muusik ja näitleja. 

KSI vs Logan Paul 2 poksimatš peeti 9. novembril 2019 Staples Centeris Los Angeleses (USA). KSI võitis selle matši. KSI v Logan Paul 1 poksimatš peeti Suurbritannias, kus kuulutati välja viik.
 
KSI YouTube'i kanalil on 23,7 mln tellijat  ja ta teisel kanalil JJ Olatunji on 15 mln tellijat.

Inglismaa inimesed
Youtube'i-kuulsused
Sündinud 1993
De'Aaron Fox

De'Aaron Martez Fox (sündinud 20. detsembril 1997) on USA elukutseline korvpallur, kes mängib NBA klubis Sacramento Kings. 

Ülikoolikorvpalli mängis Fox Kentucky Wildcatsi meeskonnas.

Keskkool 
Texases Cypress Lakesi keskkoolimeeskonnas mänginud Fox tõi oma eelviimasel aastal keskmiselt 23,8 punkti, 6,1 lauapalli ja 3,5 resultatiivset söötu mängus. Keskkooli viimasel aastal kerkisid Foxi näitajad aga keskmiselt 32,1 punkti, 7,6 lauapalli ja 4,2 tulemusliku sööduni mängus. 

2016. aasta märtsis ja aprillis osales Fox parimatele keskkoolilõpetajatele korraldatud tähtede mängudel (McDonald's All-American Game ja Jordan Brand Classic) ning ta pääses hooajal 2015/16 USA noortekoondisesse. Keskkoolikarjääri jooksul juhtis Fox Cypress Lakesi kolmel korral osariigi väljalangemismängudele, sealhulgas viimasel aastal piirkondlikku finaali.

Ülikoolikarjääri 

12. novembril 2015 teatas ka Kansase, Louisville'i ja LSU huviorbiiti kuulunud Fox, et hakkab ülikoolikorvpalli mängima Kentucky eest. 

28. novembril 2016 sai Fox Arizona State'i vastu 14 punkti, 11 lauapalli ja 10 korvisööduga kirja kolmikduublii. Kentucky Wildcatsi ajaloos oli sellega varem hakkama saanud üksnes Chris Millsi 1988. aastal. 

2017. aasta 17. märtsil alistas Kentucky Foxi 19 punkti toel NCAA finaalturniiri esimeses ringis Põhja-Kentucky ülikooli. Kaks päeva hiljem viskas Fox 65 : 62 võidumängus Wichita State'i ja Rauno Nurgeri vastu 14 punkti, viies meeskonna 16 parema sekka. 24. märtsil viskas Fox UCLA Bruinsi vastu 39 punkti, juhtides Kentucky Wildcatsi kaheksa parema hulka. Kentucky teekond March Madnessil sai lõpu 26. märtsil, kui Fox piirdus 13 punktiga ja meeskond kaotas mängu Põhja-Carolina Tar Heelside vastu seisuga 73 : 75.

Pärast esimest ülikoolihooaega teatas Fox, et loobub järgmisest kolmest aastast ja annab oma nime üles 2017. aasta NBA draft'''i.

 NBA karjäär 

 Sacramento Kings (2017–tänapäev) 
Foxi valis 2017. aasta NBA draft'''is viiendana Sacramento Kings. Esimesel, 2017/18. hooajal keskmiselt 11,6 punkti, 2,8 lauapalli ja 4,4 korvisöötu mängus toonud Fox sai aasta hiljem kirja juba 17,3 punkti, 3,8 lauapalli ja 7,3 resultatiivset söötu. 2019/20. hooaeg kujunes statistiliselt veelgi paremaks – vasakukäelise mängujuhi arvele jäi 21,1 punkti, 3,8 lauapalli ja 6,8 tulemuslikku söötu.

Isiklik elu
 Foxi vanemate nimed on Aaron ja Lorainne ning vanema venna nimi Quentin. 
 Foxi kutsutakse hüüdnimedega "Fox", "Swipa" ja "Swipa da Fox". 
 Fox valis ülikoolis endale numbriks nulli, sest ta ei karda kedagi. 
 Keskkooliõpetaja väitel tuli Fox kooli juba kell 6 hommikul, et hakata hästi vara treenima. 
 Isa sõnul magas Fox tihti öösiti diivanil, sest jäi mängima korvpallimängu NBA 2K, mis aitas tal areneda selliseks mängijaks, nagu ta täna on.

Viited

Välislingid
 De'Aaron Fox – NBA.com
 De'Aaron Fox – Basketball-Reference.com

Ameerika Ühendriikide korvpallurid
Sündinud 1997
Georg Reinfeldt

Georg Paul Ernst Reinfeldt (28. juuli/9. august 1806 Tartu – 27. juuli/8. august 1849 Narva) oli Peterburi konsistoriaalringkonna vaimulik.

Tema isa oli Tartu ülikooli ametnik Ernst Johann Reinfeldt.

Ta õppis 1826–1829 (grad. stud.) Tartu ülikooli usuteaduskonnas, korporatsioon Livonia liige.

Koduõpetaja, 1834–1849 diviisivaimulik ja Peterburi Jaani koguduse õpetaja, 1838–1849 usuõpetaja Peterburis.

Kirjandus
Album Dorpato-Livonorum. Dorpat 1908. Nr. 117 (2152), lk. 50.

Välislingid 
Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat

Peterburi konsistoriaalringkonna vaimulikud
Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Livonia liikmed
Sündinud 1806
Surnud 1849
Jakob von Tritthof

Jakob von Tritthof (28. veebruar/12. märts 1825 – 2/14. juuni 1863) oli Kandle mõisnik.

Tema vanemad olid Kandle mõisnik Gustav von Tritthof (1790–1851) ja Karoline Ulrike von Patkul (1788–1839).

20. augustil/1. septembril 1852 abiellus ta Julie von Harpega (1829–1888). Nende vanim ja ainus täiskasvanuks elanud poeg, Kandle mõisnik Alexander von Tritthof (1853–1908), viimane Kandle Tritthof, suri vallalisena ja järglasteta.

Välislingid 
Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft

Eestimaa aadlikud
Eestimaa mõisnikud
Tritthofid
Sündinud 1825
Surnud 1863
Reinhold von Tritthof

Reinhold Johann von Tritthof (30. august/11. september 1746 – 22. märts/3. aprill 1810) oli Vene sõjaväelane (alampolkovnik) ja Paldiski rentei juhataja (kolleegiuminõunik), Eestimaal immatrikuleeritud Tritthofide esiisa.

Tema vanemad olid kindralmajor Gottfried von Tritthof ja Gertrude Renate von Ramm (1717–1787),
Padise, Vihterpalu ja Vasalemma mõisniku Reinhold von Rammi (1665–1775) ja Gertrude Elisabeth von Aderkasi (1683–1744) tütar. 

9/21. märtsil 1800 immatrikuleeriti ta Eestimaa rüütelkonda.

1779. aastal abiellus ta Helene Juliane von Rammiga (1752–1807), nende pojad olid Kandle mõisnik Gustav von Tritthof (1790–1851) ning Põllküla ja Kuijõe mõisnik Hermann von Tritthof (1794–1871).

Viited

Välislingid
Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft

Eestimaa aadlikud
Tritthofid
Sündinud 1746
Surnud 1810
Gustav von Tritthof

Georg Gustav Reinhold von Tritthof (22. aprill/3. mai 1790 Padise – 19/31. juuli 1851 Rakvere) oli Kandle mõisnik, polkovnik.

Tema vanemad olid Reinhold von Tritthof (1746–1810) ja Helene Juliane von Ramm (1752–1807).

5/17. juulil 1813 abiellus ta Karoline Ulrike von Patkuliga (1788–1839), nende poeg oli Kandle mõisnik Jakob von Tritthof (1825–1863).

Välislingid
Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft

Eestimaa aadlikud
Eestimaa mõisnikud
Tritthofid
Sündinud 1790
Surnud 1851
Nikolai Raag

Nikolai Raag (6. detsember 1888 Skoblino, Staritsa vald, Pihkvamaa – 9. juuli 1983,Göteborg) oli Eesti õigeusu vaimulik.

Ta pühitseti peapiiskop Aleksei poolt Pihkva Püha Kolmainu katedraalis diakoniks 15. aprillil 1912 ja preestriks 18. aprillil 1912.

1912–1917 oli ta Vedrilovo, 1917–1918 ja 1919–1941 Obinitsa ja 1942–1944 Antsla-Kraavi Prohvet Eelija koguduse preester, Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Petseri praost 1935–1940, Petseri maavanem 1925–1927.

1944. aastal põgenes Nikolai Raag Saksamaale, alates 1948. aastast elas Rootsis. Sinodi liige 1948–1955, esimees 1963–1974, auesimees 1976–1983. Göteborgi koguduse preester 1956–1963, Rootsi Eestlaste Esinduse liige.

Välislingid 
Vaimulike andmebaas

Eesti õigeusu vaimulikud
Petseri maavanemad
Sündinud 1888
Surnud 1983
Keeni Põhikool

Keeni Põhikool on Valga maakonnas Otepää vallas Keeni külas tegutsev põhikool. Kooli direktor asendaja on Maarja Kallis.

Keeni kool paiknes ajavahemikus 1840–1930 Kihul (varem Kiho). Viimane Kihul asuv koolimaja ehitati 1903 ja põles maha 17. septembril 1930.

Kooli nimed:

1840 Kihu üheaastane algkool
1870 Kihu Ministeeriumikool (kõrgem kool, vallakool)
1901 Kihu kaheaastane algkool
1925 Kihu Mittetäielik Keskkool
1961 Keeni 8-klassiline Kool
1987 Keeni 9-klassiline Kool
aastast 1991 Keeni Põhikool

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Valga maakonna koolid
Otepää vald
Koigi Kool

Koigi Kool on põhikool-lasteaed Järva maakonnas Järva vallas Koigi külas. Kool on ühendatud lasteaiaga Kalevipoeg. Kooli direktor on Annela Ojaste.

Esimesed dokumenteeritud teated Koigi hariduselu kohta pärinevad 1757. aastast. 

Kooli eelkäija oli Koigi mõisakool, mis asutati 1856. aastal. Koigi kool tegutseb järjepidevalt alates 1919. aastast.

Aastast 2012 kannab kool nime Koigi Kool. Enne seda kandis kool muu hulgas nime Koigi Põhikool.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Järva maakonna koolid
Järva vald
Laupa Põhikool

Laupa Põhikool on põhikool Järva maakonnas Türi vallas Laupa külas. Kooli direktor on Kaarel Aluoja.

Esimesed dokumenteeritud andmed Laupa kooliharidusest pärinevad 1787. Tollase kooli täpne asukoht on teadmata.

Tänase kooli eelkäija oli 19. sajandi keskel asutatud Jändja kool. 

Eesti iseseisvumisaja algul otsustati kool Jändjalt tuua Laupa mõisa härrastemajja. 1922 avati seal Laupa 6-klassiline algkool. Seejärel kandis kool aastast 1944 nime Laupa Mittetäielik Keskkool, aastast 1951 Laupa 7-klassiline Kool, aastast 1960 Laupa 8-klassiline Kool, aastast 1989 Laupa 9–klassiline Kool. Hiljem nimetati kool Laupa Põhikooliks.

2008 valiti kool Kauni kooli auhinna.‎

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Järva maakonna koolid
Türi vald
Charles Townes

Charles Hard Townes (28. juuli 1915 Greenville, Lõuna-Carolina – 27. jaanuar 2015 Oakland, California) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.

Ta oli maseri ja laseri leiutaja. Ta sai patendi maseri teoreetilisele ja rakenduslikule käsitlusele ning tuntud olid ka tema teised kvantelektroonikasse kuuluvad maser- ja laserseadmetega seotud tööd.

1964. aastal anti talle, Nikolai Bassovile ja Aleksandr Prohhorovile Nobeli füüsikaauhind.

Tunnustus
1964 – Nobeli auhind
1998 – Henry Norris Russelli auhind
2002 – Karl Schwarzschildi medal

Ameerika Ühendriikide füüsikud
Nobeli füüsikaauhinna laureaadid
Sündinud 1915
Surnud 2015
William Henry Bragg

William Henry Bragg (2. juuli 1862 Wigton, Cumberland – 12. märts 1942 London) oli Suurbritannia füüsik, keemik, matemaatik ja sportlane.

1915. aastal sai ta koos poeg William Lawrence Braggiga Nobeli füüsikaauhinna töö eest kristallstruktuuri analüüsimisel röntgenikiirte abil.

Tunnustus 
1920. aastal löödi ta rüütliks.

 1915 – Nobeli füüsikaauhind
 1915 – Barnardi medal
 1915 – Matteucci medal
 1916 – Rumfordi medal
 1930 – Copley medal
 1936 – Faraday medal
 1939 – John J. Carty auhind

Suurbritannia füüsikud
Suurbritannia keemikud
Suurbritannia matemaatikud
Suurbritannia sportlased
Nobeli füüsikaauhinna laureaadid
Sündinud 1862
Surnud 1942
Indrek Ditmann

Indrek Ditmann (sündinud 11. juunil 1975) on eesti koomik, raadioajakirjanik ja ettevõtja.

Raadio 2 saate "Laupäeva hommik" saatelõigus "Ilona ja Jussineni huvitav elu" esitab ta Jussineni osa. Sellest on valminud ka eraldi etendus.

Alates 2008. aastast on ta muusikafestivali Augustibluus peakorraldaja. Teda on nimetatud kogenud kontserdikorraldajaks ja bändimänedžeriks.

Ta on olnud mänedžeriks ansamblitele Blind, Blacky, Claire's Birthday, Tanel Padar & The Sun, A-Rühm, Compromise Blue, The Tuberkuloited ja Justament.

Alates 2. juunist 2015 on ta abielus. Varem on ta olnud suhtes ka Carola Madisega .

Indrek Ditmann on korraldanud ka festivale Rabarock ja Kaparock ning huumorifestivali Luige Nokk.

Viited

Eesti raadioajakirjanikud
Eesti koomikud
Sündinud 1975
Paikuse Kool

Paikuse Kool on põhikool Pärnu maakonnas Pärnu linnas Paikuse alevis. Kooli direktor on Anne Kalmus.

Kool asutati 1990 Paikuse Algkoolina, kus asus õppima 76 õpilast ja õpetas 7 õpetajat. Aastal 1995 sai kool nime Paikuse Põhikool. 2020/21 õppeaastal liitus põhikooliga Paikuse Huvikool ja kool kannab pärast seda nime Paikuse Kool.

Kooli esimene direktor oli Urmas Sähka (1990–1999), järgnes Sirje Tuulemäe direktori kohusetäitjana (1999), teine direktor oli Aare Külaots (1999–2019) ning kolmas direktor on Anne Kalmus (2019–).

Paikuse Kooli visioon: Paikuse Kool tagab õppijatele kaasaegse, mitmekülgselt arendava ning turvalise õpikeskkonna, kus järgitakse Eesti hariduse strateegiaid ning tehakse koostööd erinevate huvigruppidega. Huvihariduskeskus loob õppijatele mitmekülgsed võimalused huvialadega tegelemiseks.

Paikuse Kooli missioon: Paikuse Kooli missiooniks on luua õpikeskkond, kus kõigil on vastavalt oma võimetele võimalik kujuneda haritud, loovaks ja empaatiliseks inimeseks, kes teab oma tugevusi, oskab luua õpitu vahel seoseid ning saab kogemuse ennast juhtivas õppimises.

Paikuse Kool väärtustab: iga õppija arengut – õpe on õppijakeskne, tulevikku vaatav ja õppijat võimestav, mitmekülgsele teadmusele tuginev; koostööd – peame oluliseks kooli koostööd erinevate huvigruppidega, sallivust – kaasinimeste märkamist ja toetamist ning eelarvamustevaba suhtumist erisustesse, tervislikku eluviisi – harjumused, mis aitavad hoida oma vaimset ja füüsilist tervist.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Pärnu maakonna koolid
Pärnu linn