Aivar Kriiska

Aivar Kriiska (sündinud 15. augustil 1965 Mustvees) on eesti arheoloog. Ta on laboratoorse arheoloogia professor Tartu Ülikoolis.

Haridustee 
Aivar Kriiska õppis Kääpa 8-klassilises koolis (1972/1973), Avinurme Keskkoolis (1973–1980) ja seejärel Tartu 7. Keskkoolis ajaloo eriklaasis (1980–1983). Edasi jätkas ta õpinguid Tartu Ülikoolis ja lõpetas selle 1992. aastal ajaloolase-arheoloogina. 1992/1993 õppeaastal täiendas ta end Turu Ülikoolis. 1994. aastal kaitses Kriiska Tartu Ülikoolis magistritöö ("Narva jõe alamjooksu ala neoliitiline keraamika") ja 2001. aastal Helsingi Ülikoolis doktoritöö ("Stone Age Settlement and Economic Processes in the Estonian Coastal Area and Island").

Töökäik 
Alates 1993. aastast on Aivar Kriiska töötanud Tartu Ülikoolis: alguses assistendi, seejärel arheoloogia õppetooli hoidja ja lektorina, 2001–2006 arheoloogia dotsendina. Alates 2007. aastast on ta laboratoorse arheoloogia professor. 2006–2013 oli ta Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi (kuni 2007. aastani ajaloo ja arheoloogia osakond) juhataja. 2017. aastast alates on Kriiska Tartu Ülikooli senati liige ja alates 2020. aastast arheoloogia osakonna juhataja. Kriiska on õpetanud ka Eesti arheoloogilist ja etnograafilist keraamikat Eesti Kunstiakadeemias (1998–2014) ning pidanud loenguid Soome ja Venemaa ülikoolides. 1993–1996 oli Kriiska ka Eesti Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi nooremteadur.

Teadustöö 
Kriiska peamised teadussuunad on esi- ja ajaloolise aja arheoloogia, geoarheoloogia ja arheogeneetika. Ta uurib Ida- ja Põhja-Euroopa esiajaloolist ja ajaloolist elanikkonda, kolonisatsioone ja rändeid, majandust, ühiskonda ja asustusmustrit, samuti looduse ja inimese vastasmõjusid, eriti seoseid Läänemere veetaseme muutuste ja inimasustuse ning elukohavaliku ja looduskeskkonna vahel esiajal. Ta on osalenud mitmetes multidistsiplinaarsetes uurimisprojektides Eestis, Soomes, Venemaal, Lätis ja Valgevenes.

Alates 1994. aastast on tema juhtimisel tehtud välitöid peamiselt Eesti rannikupiirkondades ja Lääne-Eesti saartel. 2000. aasta oktoobris avastas ta Pärnumaal Reiu jõe suudmes Sindi-Lodjal kuni umbes 9000 aastat vanad Sindi-Lodja asulakohad. Aivar Kriiska on avaldanud uurimusi üksikmuististest, üksikute piirkondade kiviajast, kiviaja alaperioodidest, kronoloogiast, asustusest, majandusest, arhitektuurist ja keraamikast.

Tunnustus
 2005 – rektor Ewersi auhind
 2008 – Eesti teaduse populariseerimise auhind, II preemia
 2013 – Tartu Ülikooli Raefondi preemia
 2019 – Tartu Ülikooli aumärk

Teoseid
"Narva jõe alamjooksu ala neoliitiline keraamika: magistritöö" (juhendajad Evald Tõnisson ja Lembit Jaanits, 1994) 
"Merelinn Pärnu" (1998, koos Jüri Kivimäe, Inna Põltsami ja Aldur Vungiga, ISBN 9985-60-431-8)
"Stone Age settlement and economic processes in the Estonian coastal area and islands" ("Kiviaegsed asustus- ja majanduspotsessid Eesti rannikul ja saartel", doktoritöö, Helsingi Ülikool, juhendaja prof. Ari Siiriäinen, 2001)
"Eesti muinasaeg" (koos Andres Tvauriga, 2002, ISBN 9985-2-0694-0)
"Pärnu lühiajalugu" (koos Kalju Idvandi, Inge Lauriku ja Aldur Vungiga, 2003, ISBN 9949-10-082-8)
"Aegade alguses: 15 kirjutist kaugemast minevikust" (2004, ISBN 9949-10-707-5)
"Eesti esiajalugu CD" (koos Anti Selartiga, 2006, ISBN 9949-400-99-6)
"Eesti ajaloo atlas" (koos Andres Tvauri, Anti Selarti, Birgit Kibali, Andres Andreseni, Ago Pajuriga, 2007, ISBN 998520915X)
"Viron esihistoria" (koos Andres Tvauriga, 2007, ISBN 9789517468794)
"Maailma ajalugu I. Esiaeg. Vanaaeg" (koos Mait Kõivuga, 2015, ISBN 978-9985-0-2271-9)
"Eesti ajalugu" (koos Ain Mäesalu, Anti Selarti, Inna Põltsam-Jürjo, Pärtel Piirimäe, Marten Seppeli, Andres Andreseni, Ago Pajuri ja Tõnu Tannbergiga, 2017, ISBN 9789985222317)
"Eesti ajalugu I. Eesti esiajalugu" (koos Valter Langi, Ain Mäesalu, Andres Tvauri ja Heiki Valguga, 2020, ISBN 10: 9985412419 / 13: 9789985412411)

Viited

Välislingid

Elulugu
Doktoritöö
Arheoloogiline uurimistöö Eestis
Teet Roosaar: Sindi-Lodja asula lähedalt leiti veel üks kiviaja asula. Postimees, 24. oktoober 2000.
Urmo Kübar: "Kurat, 11 000 aastat tagasi oleks isegi siin elanud!" Eesti Päevaleht, 07. oktoober 2000.
Mirko Ojakivi: Ajaloolased uurivad muistset eluolu kunagisel Suur-Võrtsjärve saarel. Eesti Päevaleht, 26. juuli 2004.
Toomas Kuke intervjuu Aivar Kriiskaga: "Pärandkoosluste kujunemislugu saab üha selgemaks". Eesti Loodus 2004/07.
Sandra Maasalu: Jägala linnamäel kaevatakse luidete alla peitunud prisket asustuskihti. Postimees.ee, 17. juuli 2009.
Arheoloogid leidsid Narva jõe äärest kiviaja lõpust pärit kalmistu. err.ee, 16. juuli 2013.
Teet Korsten: Edetabeli järgi mõttetu arheoloogia aitab inimene olla Põhjarannik, 27. juuli 2013.
Mirjam Nutov: Võrumaal esitleti 4000 aasta vanust kivikirvest. Novaator.err.ee, 20. veebruar 2016.
Riin Aljas: For archaeologists, Lake Peipsi Emerges as Goldmine. Postimees.ee, 4. mai 2016.
Rauno Volmar: Arheoloogid ajavad Soomes kiviaja ühiskonna jälgi. Delfi.ee, 14. august 2017.
Oskar V. Lindman: Kuurmanpohja on kansainvälinen kaivauskohde. Joutsenolehti.fi, 8. oktoober 2017. 
Katre Tatrik: Tartu Ülikooli geneetikud ja arheoloogid ajavad sõjakate sküütide jälgi. Novaator.err.ee, 15. august 2019. 
Randel Kreitsberg: Nägu 4500 aasta tagant. Novaator.err.ee, 28. september 2019. 
Teet Korsten: Riigikülasse tulekivi tooma. Postimees.ee, 6. juuli 2020.
Marcus Turovski: Archeological dig accompanying roadworks in Ida-Viru County. Novaator.err.ee, 12. juuli 2020. 
Kaur Maran: Luuleiud panid muinasrahvaste liikumise vaidlusele punkti. Postimees.ee, 30. jaanuar 2021.
Helen Rohtmets-Aasa, Horisondi suur intervjuu: Aivar Kriiska kiviaja elust ja inimestest. Postimees.ee, 26. september 2021.
Aivar Kriiska: kuidas asustati Eesti alad? Postimees, 18. veebruar 2022.

Eesti arheoloogid
Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna professorid
Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1965