Ülev Aaloe

Ülev Aaloe (17. detsember 1944 – 23. juuli 2017) oli eesti tõlkija ja teatritegelane. 

Ülev Aaloe lõpetas 1962. aastal Tallinna 21. keskkooli ja 1968. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia osakonna soome-ugri keelte eriharus. 1970. aastal täiendas ta end Stockholmi Ülikoolis rootsi keele ja kirjanduse alal.
 
Ta töötas Eesti Raadio rootsikeelsete saadete toimetajana, Endla teatris dramaturgi ja kunstilise juhina, Eesti Draamateatris dramaturgina. Aastatel 1999–2003 oli ta Vanalinnastuudio kirjandusala juhataja, 2003–2006 Tallinna Linnateatri kirjandusala juhataja, 2006–2009 töötas Ugala teatris dramaturgina. 

Ta oli Eesti Näitemänguagentuuri nõukogu esimees. 

Ülev Aaloe tõlkis kirjandust peamiselt rootsi, aga ka taani keelest. Ta oli Wellesto liige.

Tunnustus

1988 Rootsi Instituudi August Strindbergi nimeline stipendium
1992, 2011 Aleksander Kurtna nimeline auhind
1998 ajakirja Looming proosatõlkepreemia
1998 Rootsi Kirjandusfondi stipendium
2001 Rootsi Akadeemia tõlkepreemia
2002 Rootsi Näitekirjanike Liidu aastapreemia
2006 Põhjatähe orden (I klass) rootsi kirjanduse vahendamise eest
2009 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Tõlkeid eesti keelde
 Per Olov Enquist, "Magnetisööri viies talv", Tallinn: Eesti Raamat, 1975
 August Strindberg, "Preili Julie: naturalistlik kurbmäng", Loomingu Raamatukogu 42, 1975
 Villy Sørensen, "Kummalised lood", Loomingu Raamatukogu 30–31, 1976
 "Vastutus: soomerootsi novelle", Loomingu Raamatukogu 34, 1977
 Per Gunnar Evander, "Esmaspäevad Fannyga", Tallinn: Eesti Raamat, 1982
 August Strindberg , "Valitud näidendid", Tallinn: Eesti Raamat, 1984
 Per Wahlöö, "31. korruse hukk"; Maj Sjöwall, Per Wahlöö, "Mees, kes haihtus nagu suits", Tallinn: Eesti Raamat, 1985 
 Märta Tikkanen, "Sajandi armastuslugu", Loomingu Raamatukogu 3–4, 1986
 Christer Kihlman, "Kallis prints", Tallinn: Eesti Raamat, 1987
 Torgny Lindgren, "Mao tee kalju peal", Loomingu Raamatukogu 39, 1987
 Ingmar Bergman, "Laterna magica", Tallinn: Eesti Raamat, 1989 (kordustrükk Tallinn: Tänapäev, 2006)
 Ingmar Bergman, "Fanny ja Alexander", Loomingu Raamatukogu 18–21, 1991
 Märta Tikkanen, "Punamütsike", Tallinn: Eesti Raamat, 1991 
 Dag Sebastian Ahlander, "Mäng Baltikumi pärast", Tallinn: Olion, 1993
 Ingmar Bergman, "Pildid", Tallinn: Eesti Raamat, 1995
 Henning Mankell, "Riia koerad" Tallinn: Olion, 1996
 Ingmar Bergman, "Pühapäevalapsed", Loomingu Raamatukogu 7–8, 1997
 Ingmar Bergman, "Erakõnelused", Loomingu Raamatukogu 21–22, 1998
 Per Olov Enquist, "Hamsun", Loomingu Raamatukogu 37–38, 1998
 Horace Engdahl, "Üksilduse poliitika", Tallinn: Vagabund, 1998
 Ingmar Bergman, "Hea tahe", Loomingu Raamatukogu 37–40, 1999
 Lars O. Lagerqvist, "Rootsi ajalugu", Tallinn: Avenarius, 2001
 Per Olov Enquist, "Tribaadide öö. Pildimeistrid", Loomingu Raamatukogu 25–27, 2002
 Mikael Niemi, "Popmuusika a la Vittula", Tallinn: Faatum, 2003
 Fredrik Lång, "Soome mehe mure", Loomingu Raamatukogu 31–32, 2003
 Lars Norén, "Öö on päeva ema. Vaikne muusika", Loomingu Raamatukogu 37–39, 2004
 Kjell Espmark, "Nobeli kirjandusauhind" (koos Enno Turmeni ja Tiina Mullamaaga), Tallinn: Eesti Raamat, 2005
 Carl-Henning Wijkmark, "Nüüdisaegne surm: inimese elu lõppstaadiumist", Loomingu Raamatukogu 32, 2006
 Ingmar Bergman, "Lärmab ja veiderdab", Loomingu Raamatukogu 11–12, 2007
 Kjell Westö, "Lang", Loomingu Raamatukogu 37–40, 2007
 Ingmar Bergman, "Sügissonaat", Tallinn: NyNorden, 2008
 Stig Claesson, "Sina maga, mina pesen nõud", Loomingu Raamatukogu 28–30, 2009
 August Strindberg, "Üksi", Loomingu Raamatukogu 11–12, 2012
 Miika Nousiainen, "Vaarikalaevukesepõgenik", Tallinn: NyNorden, 2013
 Tove Jansson, "Sõnumid: valik novelle" (koos Maarja Aaloega), Tallinn: NyNorden, 2014
 August Strindberg, "Hullu mehe kaitsekõne", Tallinn: Koolibri, 2015

Isiklikku
Geoloog Ago Aaloe oli tema vend.

Viited

Välislingid
Suri tõlkija ja teatritegelane Ülev Aaloe

Eesti tõlkijad
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1944
Surnud 2017