joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ukraina kirikuvahetus

Ukraina kirikuvahetus (ukraina keeles перехід церковних громад до ПЦУ) on pärast 15. detsembril 2018 toimunud Ukraina õigeusu kirikute ühendkogu alanud protsess, mille käigus alustasid Moskva Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku (MPUÕK) kogudused üleminekut vastasutatud Ukraina Õigeusu Kirikusse.  

Esimene üle läinud kogudus oli Vinnõtsja katedraali kogudus, mis teatas kirikuvahetusest 17. detsembril 2018.

Algus 

1. jaanuari 2018. aasta seisuga oli MPUÕK-l Ukrainas 12 064 aktiivset kogudust ja 211 kloostrit. 2018. aasta suvel prognoosis religioonisotsioloog Nikolai Mitrohhin, et MPUÕK-s on ainult metropoliit Oleksandr (Drabinko) toetajaskond, viis tuntud Kiievi preestrit ning 50–60 preestrit erinevatest regioonidest valmis ühinema ühtse autokefaalse kiriku "projektiga". 17. detsembril 2018 teatas MPUÕK Vinnõtsja metropoliit Simeon enda üleminekust UÕK-sse, mida tema katedraali kogudus toetas. Metropoliit Oleksandr läks 2018. aasta detsembris koos oma Kiievi (Teremki) Issanda Muutmise katedraalkiriku kogudusega üle UÕK-sse. 

2018. aasta detsembris toimusid ülejäänud Ukrainas koguduste üleminekud Vinnõtsja, Tšernivtsi, Lvivi, Volõõnia ja Hmelnõtskõi oblastis. Üks kogudus läks nimetatud perioodil üle Taga-Karpaatia, Kiievi ja Dnipropetrovski oblastis.

Üldised arengusuunad 

2019. aasta veebruari alguses teatas MPUÕK, et 12 nende Kiievi piirkonna vaimulikku on läinud üle UÕK-sse. 23. veebruari 2019. aasta seisuga oli Ukraina kultuuriministeeriumi andmetel ametlikult vormistatud 340 endise MPUÕK koguduse liitumine UÕK-ga. 23. veebruaril 2019 teatas esimene Sumõ oblasti kogudus üleminekust UÕK-sse. 1. märtsi 2019. aasta seisuga oli UÕK ametlike andmetel nendega ühinenud kogudusi 412, millest 90 asus Volõõnia oblastis. RISU andmetel oli Žitomõri oblastis asuv Nebiži küla kogudus 500-s MPUÕK kogudus, mis otsustas ühineda UÕK-ga. Kirikuvahetus aeglustus 2019. aasta aprillis seoses 2019. aasta Ukraina presidendivalimistega.

Poolte seisukohad

Ukraina Õigeusu Kirik 
UÕK eestseisja metropoliit Epifanius arvas 2019. aasta märtsi alguses, et kui üks õigeusu kogudus lõheneb UÕK ja MPUÕK pooldajate vahel, siis ei välista ta ühe kirikuhoone ühiskasutust. Kui MPUÕK tegi 3. aprillil 2019. aastal ettepaneku UÕK-lt tomos ära võtta, siis vastas UÕK, et MPUÕK ettepaneku tekst sisaldab valeinformatsiooni.

Moskva Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kirik 
MPUÕK Püha Sinod otsustas 3. aprillil 2019 teha pöördumise Konstantinoopoli patriarhi poole, milles väitis, et UÕK-le tomose andmine kahjustas õigeusku Ukrainas ning nõudis oma vea tunnistamist ja tomose tühistamist.

Erandid 
27. veebruaril 2019 teatas UÕK Harkivi piiskopkond, et nendega on liitunud varem Ukraina Autokefaalsest Õigeusu Kirikust lahku löönud UAÕK (uuenenud) kaks kogudust.

Viited

Välislingid 
 340 parishes reportedly join Orthodox Church of Ukraine - Kyiv Post
 Andriy Dudchenko. Exclusive Commentary: The Difficulties and Hope for the Orthodox Church in Ukraine - The Orthodox World, 09.07.2019
 Громада храма на Закарпатье отстояла в Верховном суде свое право перейти в ПЦУ - Lb.ua, 15.11.2019

Ukraina
Õigeusk
Oste jõgi

Oste on jõgi Saksamaal Alam-Saksimaa põhjaosas, Elbe vasakpoolne lisajõgi. 

See voolab läbi Harburgi, Rotenburgi, Stade ja Cuxhaveni kreiside ning suubub Elbesse Otterndorfi juures. 

Jõe pikkus on 149 km. Valgla on 1715 km² ning lähte ja suudme vaheline langus on 31 m. Lisajõed on Ramme, Aue, Twiste, Bade, Bever ja Mehe.

Oste on 2004. aasta mais loodud "Deutsche Fährstraße" osa, institutsioon, mis sarnaneb Ameerika National Scenic Bywayga. See ühendab mitmeid kohti Bremervörde ja Kieli vahel seoses parvlaevade ja jõgede ületamise ajalooga, nagu ajaloolised laevasillad Rendsburgis ja Ostenis. Ka Ostel on kaks praami, Gräpelis ja Brobergenis. Gräpeli praam on tegelikult käsitsi juhitav.

Kuigi tunnistatud ametlikult veeteeks, ei ole Ostel palju laevaliiklust.

Jõe lähe on Tostedti juures Lüneburgi nõmme piiril, sealt voolab läände, läbides Sittenseni ja Zeveni, suundub põhja ja läbib Bremervörde, kus algab loodete mõju, Hemmoori ja Neuhausi.

Välislingid 

 Das Ostesperrwerk
 Arbeitsgemeinschaft Osteland e. V.
 Der stille Strom
 Die Oste
 Deutsche Fährstraße
 Schwebefähre in Osten an der Oste
 Linkliste zur Oste
Kehdingen

Kehdingen on maastik Põhja-Saksamaal Stade kreisis Elbe alamjooksul. See ulatub Oste suudmest põhjas Stade linnani lõunas. Kehdingen on üks Elbe lodudest. 1932. aastani oli siin Preisimaa Land Kehdingeni kreis ja 1975. aastani oli siin evangeelne luterlik Kehdingeni diakonaat, mis baseerus Drochtersenis, mis liidendati 1. jaanuaril 1976 Stade diakonaati.

Olulised külad 

 Bützfleth
 Drochtersen
 Freiburg/Elbe
 Wischhafen

Saared 

 Krautsand
 Gauensieker Sand
 Asselersand

Välislingid 

 Kehdingen veebis
 Krimiland Kehdingen-Oste
 Ferienland Kehdingen
Altes Land

Altes Land on parandatud paduriala Alam-Saksi ja Hamburgi piirialal. Piirkond asub Hamburgist allavoolu Elbe edelakaldal ümber Stade, Buxtehude, Jorki ja Samtgemeinde Lühe. Hamburgis hõlmab see Neuenfelde, Cranzi, Francopi ja Finkenwerderi kvartalid. Altes Land on üks Elbe lodudest. 

Piirkond – Põhja-Euroopa suurim katkematu puuviljakasvatuspiirkond – ulatub üle 143 km². 76,8% puudest on õunapuud, 12,7% on kirsipuud. Elbele kõige lähemal asuvad piirkonnad on suurima elanikkonnaga piirkonnad. Nende hulka kuuluvad kõige viljakamad lodud; geesti suunas ühendub ala madalsoodega.

Viljakas maa tõi kaasa põllumajanduse domineeriva kultuuri arendamise. Külad on tuntud kui Marschhufendörfer, eriline küla, kus talud asuvad tänava ääres ja maa otse nende taga. Tüüpiliseks tunnuseks on rikkalikult kaunistatud poolvahvärk-talumajad oma keeruliste sissepääsudega.

Etümoloogia 

Piirkonna ametlik saksakeelne nimi on Altes Land, mis tähendab "vana maad". Kuid Altes Land on vigane tõlge algsest alamsaksakeelsest Olland'ist, millel algselt ei olnud midagi pistmist "vanaga": see tuleneb mõistest Holland - mis ise pärineb Holtlandist, mis tähendab "metsamaad". See viitab piirkonna algsele parandamisele ja koloniseerimisele Hollandi asunike poolt. Esimene koloniseerimiskokkulepe ulatub tagasi 1113. aastasse ja see koostati Bremeni peapiiskopi Friedrich I ajal. Altes Landi üks omavalitsusüksusi on Hollern, nimi tuleb Holländerist (hollandlane saksa keeles). Kuid Ollandi vigane tõlge "Altes Land" on nüüd täisringi teinud, kuna enamus alamsaksa keele kõnelejaid viitab täna piirkonnale kui dat Ole Land (vana maa). Seal on ka eponüümne perioodiline väljaanne.

Geograafia ja ajalugu 

Altes Land on jagatud kolmeks "miiliks" (saksa Meilen): esimene, teine ja kolmas miil. Need miilid on Elbe alamjooksu kaldal olevad tsoonid. Esimene miil, Schwinge ja Lühe jõe vahel, oli esmalt tamm ja asustati 1140. aasta paiku. Teine miil on ala esimesest idas Lühe ja Este vahel, tamm ehitati sinna 12. sajandi lõpul. Kolmas miil, Terra Nova (uus maa), Este ja Elbe vahel, tamm ehitati sinna 15. sajandi lõpus, kui piirkonda tabasid eriti tugevalt tormivoolud.

Alates 2008. aastast on turismil kohalikus majanduses oluline roll, eriti kirsi- ja õunapuude õitsemise ajal. Kuid osa viljapuuaedu asenduvad aeglaselt elamuarendusega. Paljud nendest uutest kodudest on müüdud või renditud pendeldajatele, kes töötavad Hamburgis.

Välislingid 
 3 Meilen vor Hamburg

Saksamaa geograafia
Eesti Koolimetsade Ühendus

Eesti Koolimetsade Ühendus on Eesti noorteorganisatsioon, mille peaeesmärk on taaselustada Nõukogude-aegset koolimetskondade liikumist.

Ühendus asutati 25. oktoobril 2003.

2006 oli ühendus seotud õuesõppe idee propageerimisega ETV telesaates "Õpiõu!". Saade pälvis 2006 auhinna aasta keskkonnateoke.

Viited

Eesti noorteorganisatsioonid
Eesti metsandusorganisatsioonid
Jason Davidson

Jason Alan Davidson (sündinud 29. juunil 1991 Melbourne'is) on Austraalia jalgpallur, kes mängib kesk- või vasakkaitsja positsioonil Belgia kõrgliiga klubis Eupen.

Lisaks Melbourne Victoryle on klubikarjääri jooksul mänginud Portugali klubides Paços de Ferreira ja Sporting Covilhã, Hollandi kõrgliigas Almelo Heracleses ja Groningenis, Inglismaal West Bromwich Albionis ja Huddersfield Townis, Sloveenias Ljubljana Olimpijas, Lõuna-Korea kõrgliigaklubis Ulsan Hyundai ning Austraalia kõrgliigaklubides Perth Glory ja Melbourne Victory. Ulsan Hyundais mängis ta aastatel 2019–2021 ning võitis 2020. aastal klubiga AFC Meistrite Liiga. Austraalia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisus on Davidson valitud hooaegadel 2018/19 ja 2021/22.

Eupeniga liitus ta 2022. aasta juulis.

Austraalia jalgpallikoondises tegi Davidson debüüdi 15. augustil 2012 mängus Šotimaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 2015. aasta Aasia meistrivõistluste poolfinaalis Araabia Ühendemiraatide vastu. Samal turniiril tuli ta Austraalia koondisega Aasia meistriks. Lisaks on ta kuulunud koondisse veel 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.

Saavutused 
Ljubljana Olimpija
Sloveenia PrvaLiga: 2017–18
Sloveenia karikas: 2017–18
Perth Glory
A-League: Premiers 2018–19
Ulsan Hyundai
AFC Meistrite Liiga: 2020
Melbourne Victory
FFA Cup: 2021

Viited 

Austraalia jalgpallurid
West Bromwich Albion FC mängijad
Huddersfield Town AFC mängijad
FC Groningeni mängijad
Perth Glory FC mängijad
Melbourne Victory FC mängijad
Primeira Liga mängijad
Premier League'i mängijad
The Championshipi mängijad
Sündinud 1991
KHL

KHL (Kontinental Hockey League, 'Mandriline Hokiliiga', vene keeles Континентальная хоккейная лига – КХЛ) on rahvusvaheline jäähokiliiga. Liiga loodi 2008. aastal ning algselt mängis seal 24 klubi. Praegu mängib liigas 22 klubi, millest 19 on pärit Venemaalt ning lisaks üks klubi Valgevenest, Kasahstanist ja Hiinast.

KHL-i peetakse tähtsaimaks jäähokiliigaks Euroopas ja Aasias ning taseme poolest teiseks jäähokiliigaks Põhja-Ameerika jäähokiliiga NHL-i järel. KHL on keskmise pealtvaatajate arvu poolest kolmas jäähokiliiga Euroopas ja keskmise publikuarvu poolest Euroopas esimene.

KHL-i klubid on jagatud 12 klubiga Läänekonverentsi ja 11 klubiga Idakonverents. Mõlema konverentsi klubid on jaotatud lisaks kahe divisjoni vahel. Läänekonverentsi divisjonid on saanud nime Nõukogude Liidu jalgpalluri ja jäähokimängija Vsevolod Bobrovi (1922–1979) ja Nõukogude Liidu jäähoki ühe tähtsama edendaja Anatoli Tarassovi (1918–1995) järgi. Idakonverentsi divisjonid on saanud nime üheks kõige aegade parimaks jäähokimängijaks nimetatud Valeri Harlamovi (1948–1991) ning Nõukogude Liidu jäähokimängija ja Liidu koondise peatreeneri Arkadi Tšernõšovi (1914–1992) järgi. Iga konverentsi kuus paremat meeskonda pääsevad väljalangemismängudele, kus selgitatakse välja mõlema konverentsi meistrid. Konverentside meistrid kohtuvad seejärel omavahel finaalseerias ning selle võitja pälvib Gagarini karika.

Klubid 
Hooajal 2021–2022 mängivad liigas järgmised 22 klubi:

Tärn (*) tähistab klubi asukoha vahetumist selle tegevusaja jooksul.

Endised klubid 
  Jokerit (2014-2022)
  Riia Dinamo (2008-2022)
  Zagrebi Medveščak (2013–2017)
  Popradi Lev (2011–2012)
  Bratislava Slovan (2012–2019)
  Praha Lev (2012–2014)
  HK Donbass (2012–2014)
  Moskva oblasti Atlant (2008–2015)
  HK Jugra (2010–2018)
  Voskressenski Himik (2008–2009)
  Togliatti Lada (2008–2010, 2014–2018)
  Novokuznetski Metallurg (2008–2017)
  HK MVD (2008–2010) 
  Vladivostoki Admiral (2013–2020)

Statistika 
Hooaja 2019–2020 seisuga

Ainult põhihooaeg

Enim punkte

Enim väravaid

Enim väravasööte

Enim mänge

Paksus kirjas on tähistatud tegevmängijad KHL-is.

Allikas

Vaata ka 
 Gagarini karikas
 KHL-i hooaeg 2018–2019

Välislingid 
 Ametlik koduleht

 
Jäähokivõistlused
Gagarini karikas

Gagarini karikas (vene keeles Кубок Гагарина, Kubok Gagarina) on trofee, mille pälvib jäähokiliiga KHL-i väljalangemismängude võitja. Karikas on saanud nime Nõukogude Liidu kosmonaudi Juri Gagarini järgi. Karikas sai Gagarini järgi nime tänu sellele, et KHL-i esimese hooaja finaalseeria viimane mäng peeti 12. aprillil, mis on Gagarini kosmoselennu tähtpäev. Samuti seotatakse Gagarini Venemaa sümbolina.

Pärast KHL-i tavahooaja lõppu osaleb 16 meeskonda väljalangemisturniiril. Alates hooajast 2009–2010 kohtuvad finaalseerias Idakonverentsi ja Läänekonverentsi meistrid, kes selgitavad omavahel Gagarini karika võitja.

Esimesena võitis Gagarini karika hooajal 2008–2009 Kaasani AK Bars. Kaasani AK Bars on selle karika võitnud ka enim kordi – kokku kolm korda (lisaks hooaegadel 2009–2010 ja 2017–2018). Kokku on Gagarini karika võitnud seitse klubi. Peatreeneritest on enim kordi karika võitnud Zinetula Biljaletdinov, kes on tulnud Kaasani AK Barsiga kolmel korral võitjaks.

Hooajal 2019–2020 jäid koroonahaiguse pandeemia tõttu KHL-i väljalangemismängud pooleli ja Gagarini karikas välja andmata.

Meistrid 

KHL
Jokerit

Helsingi Jokerit (Helsingin Jokerit) on Soome jäähokiklubi, mis tegutseb Helsingis. See mängib Kontinentaalse Hokiliiga (KHL) Bobrovi divisjonis. See on üks viies praegusest KHL-i klubist, mis ei asu Venemaal.

Klubi on asutatud 27. oktoobril 1967.

Alates hooajast 2014–15 on Jokerit ainsa Soome klubina mänginud KHL-is. Enne seda mängiti Soome kõrgliigas. Jokerit on kuuekordne Soome meister.

2018. aastast on klubi peatreener Lauri Marjamäki.

Klubi koduväljak asub Hartwall Arenal.

Praegune koosseis 
Seisuga 26. august 2020
Väravavahid: Waltteri Ignatjew, Samuel Jukuri, Jānis Kalniņš, Sebastian Katajainen, Anders Lindbäck
Kaitsjad: Niklas Friman, Alex Grant, Tommi Kivistö, Jakub Krejčík, Mikko Lehtonen, Viktor Lööv, Mico Luoto, Jaako Manninen, Jonathan Pudas, David Sklenička, Oliver Tuhkanen, Nuutti Viitasalo
Ründajad: Brian O'Neill, Konsta Hirvonen, John Norman, Jordan Schroeder, Henrik Haapala, Aleksi Halme, Henri Ikonen, Jesse Joensuu, Julius Junttila, Rasmus Lahnaviik, Antti Pihlström, Veli-Matti Savinainen, Marko Anttila (kapten), Nicklas Jensen, Saku Mäenalanen, Eetu Mäki, Iiro Pakarinen, Eeli Tolvanen

Saavutused 
 Soome meister: 1973, 1992, 1994, 1996, 1997, 2002
 Euroopa karikas: 1995, 1996
 Kontinentaalkarikas: 2003

Välislingid 
 Ametlik koduleht

 
KHL-i jäähokiklubid
Soome jäähokiklubid
Anstrupe

Anstrupe on küla (mazciems) Kuramaal Lätis. Küla asub Talsi piirkonnas Dundaga vallas Pāce jõe kaldal ja jääb valla keskusest Dundagast 3 ning Riiast 161 kilomeetri kaugusele.

Külas asuvad Anstrupe kalmistu ja vana saksa kalmistu. Sinna jäävad ka Ozollapase bussipeatus ja Kaņķumi bussipeatus. Sealsed Kaņķumi muinaskalmed on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. 

Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.

Viited

Talsi piirkonna külad
Valpene

Valpene on küla (mazciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla lõunaosas. Valpene jääb valla keskusest Dundagast 10 ja Riiast 145 kilomeetri kaugusele. 

Küla on kujunenud endise Valpene karjamõisa (Walpönen) juurde. Valpenes asub Krišjānis Baronsi mälestuseks püstitatud maakividest püramiid, sinna jääb ka Valpene kalmistu.

Plintiņi ja Valpene piiril asub Valpene bussipeatus. 

Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.

Viited

Talsi piirkonna külad
Mihhail

Mihhail (vene Михаил) on venepärane mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 36. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Mihhail 3423 mehel.

Nime kandjaid
Mihhail Gorbatšov
Mihhail Kalinin
Mihhail Lermontov
Mihhail (Kotšetov), Venemaa vanausuliste vaimulik

Viited

Välislingid
 

Mehenimed
Álex López

Alejandro López Sánchez (enam tuntud kui Álex López; sündinud 11. jaanuaril 1988 Ferrolis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Brisbane Roar.

Ta alustas karjääri Hispaania madalamate liigade klubides. 2009. aastal liitus ta Celta de Vigoga, kus mängis kokku kuus hooaega, millest kolm Hispaania kõrgliigas. Hooajal 2015–2016 mängis ta Inglismaa esiliigas Sheffield Wednesdays, 2016–2017 Hispaania esiliigas Valladolidi Realis ja 2017–2018 Hispaania esiliigas Sporting de Gijónis.

2018. aasta septembris liitus López Austraalia kõrgliiga klubiga Brisbane Roar, kellega sõlmis aastaselepingu.

Viited 

Hispaania jalgpallurid
Celta de Vigo mängijad
Sheffield Wednesday FC jalgpallurid
Brisbane Roar FC mängijad
Sündinud 1988
Alexander (eesnimi)

Alexander on mehenimi, mis pärit Vana-Kreekast, Ἀλέξανδρος (ἀλέξειν + ἀνδρός) (Aléxandros – aléxein + andrós).

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 20. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Alexander 4287 mehel.

Nime kandjaid
Aleksander Suur
Alexander Fleming
Alexander Rybak

Viited

Välislingid
 

Mehenimed
Nikolay

Nikolay (vene keeles Николай) on venepärane mehenimi. Venemaal translitereeritakse vene nimi Николай (Nikolai) ladina kirjas Nikolay.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 86. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Nikolay 2078 mehel.

Nime kandjaid
Nikolay Kuznetsov

Viited

Välislingid
 

Mehenimed
Kalju (eesnimi)

Kalju on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 97. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kalju 1756 mehel, 1. jaanuaril 2019 aga 1656 mehel. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Kalju 1470 mehel. Kalju oli populaarsuselt 120. mehenimi.

Kalju oli keskmiselt 70 aasta vanune (mediaanvanus oli 71). Kõige populaarsem oli eesnimi Kalju vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 60,32.

Nime kandjaid
Kalju Komissarov
Kalju Lepik
...

Viited

Välislingid
 

Eesti mehenimed
Kätlin

Kätlin on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 97. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kätlin 1854 naisel.

Nime kandjaid
Kätlin Kaldmaa
Kätlin Vainola
...

Viited

Välislingid
 

Naisenimed
Alina

Alina võib tähendada järgmist:
Alina (eesnimi), naisenimi
Alina (film), Itaalia film
...
Karl (eesnimi)

Karl on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 62. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Karl 2466 mehel.

Nime kandjaid
Karl Fischer, eesti jalgpallur
Karl-Richard Idlane, eesti jalgpallur
Karl Mööl, eesti jalgpallur
Karl Palatu, eesti jalgpallur
Karl Ree, eesti jalgpallur
Karl-Rudolf Sillak, eesti jalgpallur
Karl Kiviväli, eesti jalgrattur

Vaata ka
Carl

Viited

Välislingid
 

Eesti mehenimed
Jaundundaga

Jaundundaga on küla (vidējciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas.  Küla asub valla keskosas. Jaundundaga jääb valla keskusest Dundagast 2 kilomeetrit põhja poole ja Riiast 156 kilomeetri kaugusele.

Külas asub Jaundundaga bussipeatus, Jaundundaga ja Sūde piiril aga Slimnīca bussipeatus.

Küla on kujunenud endise Dundaga kirikumõisa juurde. Suurem osa sealsetest hoonetest rajati XX sajandi kahekümnendatel aastatel. Dundaga kirikumõisa eluhoone ja selle juures asuv park on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised.

Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.

Viited

Talsi piirkonna külad
Upenieki

Upenieki (ka Upeniekciems) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas.  Küla asub valla edelaosas Raķupe jõe kaldal. Upenieki jääb valla keskusest Dundagast 13 ja Riiast 171 kilomeetri kaugusele.

Külas asuvad muinsuskaitsealused Iernieki muinaskalmed. Upeniekis asub Akmeņkalnsi kuradi jalajäljega kivi, seal kasvab ka üks looduskaitsealune pärn. Osa külast jääb Raķupe oru hoiualale.

Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.

Viited

Talsi piirkonna külad
Klaukkala

Klaukkala (rootsi keeles Klövskog) on asula Soomes Lõuna-Soome läänis Uusimaa maakonnas, Nurmijärve valla lõunapoolsem asula. See asub 30 km kaugusel Helsingist, Espoo ja Vantaa piir on umbes 5 km kaugusel. Küla kõrval on umbes 1,5 ruutkilomeetri suurune Nurmijärvi kõige valjem järv Valkjärvi, mis suubub Luhtajoki jõena küla põhjaosast itta ja kagusse Vantaa jõkke.

Klaukkala elanike arv on suurim kogu vallas, sest see on üle 18 000. Selle rahvaarv hakkas tõusma 1960. aastatel, kui see ületas Nurmijärvi kirikuküla. 1970. aastatel kasvas Klaukkala ka suuremaks kui Rajamäki, mis oli seni Nurmijärvi küladest suurim. Sel ajal oli Klaukkala rahvaarv üle 2500. Tänapäeval on Klaukkala elanikkond veelgi suurem kui Uusimaa kolm linna: Hanko (8300), Karkkila (8800) ja Loviisa (14800). Klaukkalas on oluline ränne peamiselt Helsingi linnastu; kuna Helsingi kesklinnast pooletunnise autosõidu kaugusel asub küla, köidab see eriti lastega peresid.

Suurenenud liiklus, mis tuleneb elanikkonna kasvust, tekitab probleeme. Seetõttu on alates 1980. aastatest planeeritud maanteed Valtatie 3 ja Numlahti küla vahel, mis mööda Klaukkalat, ja võib-olla ka raudteeliikluse ühendamine Helsingiga, tõenäoliselt Vantaankoski raudtee jätkuna. 2017. aastal alustati uue Klaukkala keskuse ehitamist Viirinlaaksoga. Seal on seitse uut korterelamut ja transpordi sõlmpunkt uue bussijaamaga.

Ehitised 

Klaukkalas on mitu toidupoodi ja Viiri kaubanduskeskus, kuhu kuuluvad K-Citymarket ja veel 17 poodi. Samuti sisaldab Klaukkala teenuste portfelli tervisekeskus, raamatukogu, optikud, apteek, kaks munitsipaalhambakliinikut ja erahambaarst ning kaks riistakauplust. Lemmikloomade jaoks on Klaukkalas veterinaarkliinik ja kaks lemmikloomatoidu kauplust. Klaukkala hõlmab ka palju põhikoole, millest suurim on Isoniittu kool (Isoniitun koulu), mis hõlmab kõiki Soome põhikoolisüsteemi üheksat klassi. Seal on ka gümnaasium, Arkadian yhteislyseo, ja Rootsi kool, Vendlaskolan. 2017. aastal ehitati Klaukkala spordialale uus mitmeotstarbeline hoone Monikko.

Klaukkalal on kaks kirikut: Klaukkala kaasaegne vaskkattega kirik, ehitatud 2004. aastal, ja Õigeusu kirik Püha Nektari Aeginas, ehitatud 1995. aastal.

Etümoloogia 
Klaukkala nimi soome keeles põhineb maja nimel, mis omakorda sisaldab maja varajase nime nime, Nikolaus nime varianti. Maja nimi on algselt soome keel ja selle võõrustajaks on Klaukka. Juba 1540. aastal oli küla algselt nimeks Klaukka (Klauko 1710). Rootsi nimes tähendab eesliide "klöv" kapja ja sufiks "skog" tähendab metsa.

Tuntud soomlasi Klaukkalast 
Klaukkalast on pärit HIMi kitarristi Mikko Lindström ja Stratovariuse endine kitarrist Timo Tolkki. Ka laulja Aki Sirkesalo ja tema pere elasid Klaukkalas viimased aastad enne hukkumist Tai tsunamis 2004. aastal.

Vaata ka
Nurmijärvi vald
Mäntysalo

Kirjandus 
 Kalliola, Matti (2011). Ison kylän tarina: Klaukkalan kyläkirja. Klaukkala: Klaukkalan kyläkirjatoimikunta. ISBN 9789529288106

Välislingid 

Nurmijärvi vald: Klaukkala

Soome asulad
Nurmijärvi vald
Rasmus (eesnimi)

Rasmus on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 57. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Rasmus 2609 mehel.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Rasmus 2687 mehel. Rasmus oli populaarsuselt 52. mehenimi. Rasmus oli keskmiselt 15 aasta vanune (mediaanvanus oli 12). Kõige populaarsem oli eesnimi Rasmus vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 74,84.

2018. aastal pandi Eestis eesnimi Rasmus 72 vastsündinule.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Rasmus 2834 mehel. Rasmus oli populaarsuselt 50. mehenimi. Rasmus oli keskmiselt 16 aasta vanune (mediaanvanus oli 14). Kõige populaarsem oli eesnimi Rasmus vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 75.

Nime kandjaid
Rasmus Kaljujärv, eesti näitleja 
Rasmus Kangro-Pool, eesti kriitik
Rasmus Mägi, eesti jooksja
Rasmus Rändvee, eesti laulja
...

Viited

Välislingid
 

Eesti mehenimed
Daniel (eesnimi)

Daniel on mehenimi. Eestis on Daniel kasutusel ka naisenimena (alla 5 naise).

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 104. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Daniel 1689 mehel.

Nime kandjaid
Daniel Chee Tsui
Daniel (Rootsi prints)
...

Viited

Välislingid
 

Mehenimed
Eliise

Eliise on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 176. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Eliise 1052  naisel.

2021. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 154. naisenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Eliise 1205  naisel.

Nime kandjaid
Eliise Paula Roosa
...

Vaata ka
Elise

Viited

Välislingid
 

Naisenimed
Airi

Airi on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 235. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Aira 706 naisel.

Nime kandjaid
Airi Alnek
Airi Allvee
Airi Hallik-Konnula
Airi Kukk
Airi Liimets
Airi Põder
Airi Rütter
Airi Tooming
Airi Vaga
Airi Vipulkumar Kansar
Airi Värnik
...

Viited

Välislingid
 

Naisenimed
Urve Hanko

Urve Hanko (11. november 1926 Tallinn – 4. oktoober 2019) oli eesti inglise filoloog, tõlkija ning Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna emeriitdotsent.

Tartu Ülikooli õppejõud
Sündinud 1926
Surnud 2019
Saint Andrewsi Ülikool

Saint Andrewsi Ülikool on ülikool, mis asub Saint Andrewsi linnas Šotimaal.

Ülikool on asutatud 1410–1413. See on vanim ülikool Šotimaal ja vanuselt kolmas kogu ingliskeelses maailmas. 

Šotimaa ülikoolid
Suurbritannia ülikoolid
Neveja

Neveja on küla Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas.  Küla asub valla loodeosas Ķikansi jõe kaldal. Neveja jääb valla keskusest Dundagast 9,5 ja Riiast 163 kilomeetri kaugusele.

Külas on Neveja bussipeatus.

Neveja on vana küla, mida vanades dokumentides on mainitud nimede Newed ja Niwegen all. Aastail 1945-1971 oli küla Neveja külanõukogu halduskeskuseks. Nõukogude perioodil ehitati küla välja kui kohaliku kolhoosi keskasula. Külas asub Neveja kalmistu.

Külas kasvavad nimetud männid (esimese kõrgus 20, ümbermõõt 2.85 m, teise kõrgus 16 ja ümbermõõt 2,52 m, kolmanda kõrgus 17, ümbermõõt 2.5 m ja neljanda kõrgus 14, ümbermõõt 2.78 m) on looduskaitse all. Külas asuvad Upesvagari muinsaskalmed on riikliku mälestisena muinsuskaitse all.

Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.

Viited

Talsi piirkonna külad
Mark Rudan

Mark Rudan (sündinud 27. augustil 1975 Sydneys) on Austraalia jalgpallitreener ja endine mängija. Ta on Austraalia kõrgliiga klubis Western Unitedi peatreener.

Jalgpallurikarjääri alustas Rudan 1993. aastal Sydney Unitedis. Ta mängis karjääri jooksul Austraalia klubides, sh Sydney FC-s ja Adelaide United, ning mitmes välisriigis: Saksamaal Aacheni Alemanniais, Hiinas Nanjing Yoyos, Malaisias Public Bankis, Jaapanis Avispa Fukuokas ja Šveitsis FC Vaduzis. Ta lõpetas mängijakarjääri 2010. aastal Adelaide Unitedis. Kuigi Rudan mängis Austraalia noortekoondistes, ei õnnestunud tal Austraalia rahvuskoondises kordagi mängida. Tema positsioon oli mängijana keskkaitsja.

2011. aastal alustas Rudan treenerikarjääri. Esmalt oli ta Austraalia madalamate liigade peatreener. Aastatel 2018–2019 oli ta Wellington Phoenixi peatreener.

Austraalia jalgpallurid
Austraalia jalgpallitreenerid
Sydney FC mängijad
Sündinud 1975
Mangaungi linnaringkond

Mangaungi linnaringkond on Lõuna-Aafrika Vabariigi Free State'i provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mangaungi linnaringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 83,27%, valgeid 11,01%, värvilisi 5,00%, India või Aasia päritolu inimesi 0,43% ja teisi 0,30%. Sotho keelt pidas emakeeleks 53,27% inimesi, afrikaani keelt 16,23%, tsvana keelt 12,64%, koosa keelt 9,91%, inglise keelt 4,31% ja viipekeelt 1,13%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi ringkonnad
Äge Brass

Äge Brass on Eesti ansambel.

Koosseis
Alari Piispea (susafon, löökpillid)
Karl Laanekask (bandžo, cabasa)
Tanel Aavakivi (trompet, eufoonium)

Koos ansambliga on musitseerinud ka
Toomas Lunge (laul, akordion)
Inga Lunge (laul)
Jaan Elgula (laul)
Jüri Lumiste (laul)
Andres Dvinjaninov (laul)
Urmas Kõiv (tuuba)
Margus Tammemägi (löökpillid).

Viited

Eesti ansamblid
Līgatne vald

Līgatne vald (läti keeles Līgatnes pagasts) on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Līgatne linnaga, Straupe, Amata, Nītaure ja Drabeši vallaga ning Sigulda piirkonna Sigulda vallaga, More ja Krimulda vallaga.

Valla pindala on 160,6 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2517 inimest. Valla keskus on Augšlīgatne küla.

Ajalugu 

Līgatne vald moodustati Paltmale mõisa maadest ja kuni aastani 1925 kandis see nime Paltmale vald. Selle saksakeelne nimekuju oli Paltemal. Aastal 1933 liideti sellega Ķempji vald. Aastal 1935 oli valla pindala 72,4 km². 

Aastal 1945 moodustati vallas Ķempji ja Līgatne külanõukogud, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Samal aastal eraldati vallast Līgatne paberivabriku juures asuv küla (hilisem Līgatne linn), mis sai töölisasula staatuse. Aastal 1951 liideti Līgatne külanõukoguga osa Lakši külanõukogust, aastal 1954 aga likvideeritav Ķempji külanõukogu. Aastal 1958 liideti sellega veel osa Sigulda külanõukogust. 

Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Līgatne piirkonda.

Loodus 

Suurimaks jõeks on valla põhjapiiril voolav Koiva jõgi, teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Amata jõgi ja Līgatne jõgi. Vald asub valdavalt Vidzeme kõrgustikul. Vallas asub Ratnieki järv pindalaga 44,1 ha.

Looduskaitse all on Elpi tamm, Elpi ja Vecandrijāņi pangad, Vecandrijāņi tammed, Tītmaņi pank, Zanderi dolomiidikoopad ja  osaliselt ka Spriņģi pank, vallas asub ka arvukalt looduskaitsealuseid nimetuid põlispuid. Valla põhja- ja lääneosa asub Gauja rahvuspargis.

Kaitstavad mälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Vecsprinkšļi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Upesmuižnieki keskaegne kalmistu, Incēni keskaegne kalmistu ja sealne kabeliase ehk Kalmeküngas, Kalnamuižnieki keskaegne kalmistu, Kalnatītmaņi linnamägi ja Ratnieki muinaskalmed.

Asustus

Aastal 2011 elas vallas 2241 lätlast, 201 venelast, 28 valgevenelast, 19 ukrainlast, 23 poolakas ja 8 leedulast. 

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Cēsise piirkond
Randvaal

Randvaal on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas Midvaali vallas.

Randvaal on asutatud 1904. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Randvaali elanikest mustanahalisi aafriklasi 70,08%, valgeid 26,77%, värvilisi 2,05%, India või Aasia päritolu inimesi 0,99% ja teisi 0,12%. Sotho keelt pidas emakeeleks 36,36%, afrikaani keelt 19,43%, inglise keelt 12,70%, suulu keelt 8,90%, pedi keelt 8,53%, koosa keelt 6,10%, tsonga keelt 3,18%, svaasi keelt 1,99% ja tsvana keelt 1,18%.

Viited

Gautengi provintsi linnad
Onseepkans

Onseepkans on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Khâi-Ma vallas. Onseepkans asub Oranje jõe vasakul kaldal, Namiibia piiri ääres. Onseepkansis on piiripunkt.

Onseepkans on asutatud 1916. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Onseepkansi elanikest värvilisi 78,13%, mustanahalisi aafriklasi 18,95%, valgeid 1,48%, India või Aasia päritolu inimesi 0,43% ja teisi 1,00%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 84,02% inimesi, tsvana keelt 12,92%, sotho keelt 0,57%, inglise keelt 0,57% ja viipekeelt 0,38%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Imvani

Imvani on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Enoch Mgijima vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Imvani elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,35% ja teisi 0,43%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,30% inimesi, inglise keelt 3,48%, suulu keelt 1,52%, ndebele keelt 1,30% ja afrikaani keelt 1,09%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Vierfontein

Vierfontein on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Fezile Dabi ringkonnas Moqhaka vallas.

Aastatel 1953–1990 tegutses asulas Vierfonteini elektrijaam.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vierfonteini elanikest valgeid 79,64%, mustanahalisi aafriklasi 20,12%, värvilisi 0,12% ja teisi 0,12%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 75,09% inimesi, sotho keelt 16,11%, inglise keelt 4,71%, tsvana keelt 2,11% ja koosa keelt 1,61%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Luik (perekonnanimi)

Luik on eesti perekonnanimi.

Statistika 
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Luik 1872 inimesel: 883 mehel ja 989 naisel. Perekonnanimede levikult oli Luik 17. kohal  (meeste puhul 18. kohal ja naiste puhul 16. kohal). Kõige levinum oli see perekonnanimi vanuserühmas 0–4 aastat, kus neid on 10 000 elaniku kohta 14,67.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Luik 1853 inimesel: 883 mehel ja 970 naisel. Perekonnanimede levikult oli Luik meeste puhul 17. kohal ja naiste puhul 17. kohal.

Perekonnanimi Luik oli kõige levinum vanuserühmas 25–29 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 15,40. Nimi oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 34,70 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Eesti kihelkondade 99 erinevas mõisavallas talupoegadele  nimeks	Luik, Luigk, Luig, Luick (normaliseeritult Luik). Neist Tartumaal 33 kohas, Viljandimaal 16 kohas, Harjumaal 13 kohas, teistes maakondades vähem.

Nime kandjaid
Aleksander Luik, eesti sõjaväelane (1890–1963)
Aleksander Luik (kohtunik), eesti kohtunik (1896–1941) 
Anne Luik, eesti entomoloog ja põllumajandusteadlane (1949–)  
Arnold Luik, eesti päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane (1881–1935)
Eduard Luik, eesti päritolu Venemaa mereväelane, kontradmiral (1966–)
Hans Luik, eesti tõlkija, näitekirjanik ja kriitik (1927–2017)
Hans Luik, eesti keemik (1954–)
Hans H. Luik, eesti ärimees (1961–)
Heino Luik, eesti looduskaitsja (1932–2007)
Helmuth Luik, eesti maletaja (1928–2009)
Helve Luik, eesti sotsiaaltöötaja (1942–2014)
Hilda Luik, eesti raamatukoguhoidja (1927–2019) 
Jaan Luik, eesti kunstnik (1953–)
Jaan Luik, eesti põllumees (1892–1942) 
Jüri Luik, eesti diplomaat ja poliitik (1966–)
Karl Luik, Tartu linnapea (1883–1948)
Karli Luik, eesti arhitekt (1977–)
Leila Luik, eesti jooksja (1985–)
Liina Luik, eesti jooksja (1985–)
Lilian Luik, eesti arst (1926–)
Lily Luik, eesti jooksja (1985–)
Margus Luik, eesti käija (1980–)
Margus Luik, eesti jalgpallitegelane (1967–)
Markus Luik, eesti näitleja (1981–)  
Sulev Luik, eesti näitleja (1954–1997)
Terje Luik, eesti filminäitleja, telerežissöör ja pedagoog (1941–) 
Tõnu Luik, eesti filosoof (1941–2019)
Viivi Luik, eesti luuletaja (1946–)
Vilma Luik, eesti näitleja (1959–)

Viited

Välislingid
 

Eesti perekonnanimed
Stepanov

Stepanov on venepärane perekonnanimi.2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Stepanov 697 inimesel: 662 mehel ja 35 naisel. Perekonnanimede levikult on Stepanov meeste puhul 32. kohal.

Nime naissoost vorm on Stepanova. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Stepanova 675 naisel. Perekonnanimede levikult on Stepanova  42. kohal.

Nime kandjaid
Juri Stepanov
Jüri Stepanov
Liidia Stepanova

Viited

Välislingid
 
 

Vene perekonnanimed
Eestistamisel muudetud perekonnanimed
Popov

Popov on venepärane perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Popov 668 inimesel: 640 mehel ja 28 naisel. Perekonnanimede levikult on Popov meeste puhul 36. kohal.

Nime naissoost vorm Popova. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Popova 655 naisel. Perekonnanimede levikult on Popova  44. kohal.

Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele uueks perekonnanimeks Keeroja.

Nime kandjaid
Aleksandr Popov, vene leiutaja ja teadlane
Aleksandr Popov, vene ujuja (1971–)
Arkadi Popov, Eesti arst (1971–)
Dimităr Popov, Bulgaaria poliitik (1927–2015) 
Nikolai Popov (sõjaväelane), vene sõjaväelane, teeneline ehitaja (1903–1985)
Nikolai Petrovitš Popov, eesti botaanik (1884–?)
Oleg Popov, vene tsirkuseartist ja näitleja (1930–2016)
Vassili Nikolajevitš Popov, vene arstiteadlane (1862–1895)
Vladislav Popov, Sahha balletitantsija (?–)
Alla Popova, Eesti ooperilaulja
Tatjana Popova, Eesti rohuteadlane ja laboriarst (1950–)

Viited

Välislingid
 
 

Vene perekonnanimed
Eestistamisel muudetud perekonnanimed
Ots (perekonnanimi)

Ots on perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Ots uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Kirkus, Rimm ja Träder. Sellenimelistele isikutele määrati uueks perekonnanimeks Ollendi ja Vahenurm.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Ots 1238 inimesel: 590 mehel ja 648 naisel. Perekonnanimede levikult on Ots meeste puhul 44. kohal ja naiste puhul 45. kohal.

Nime kandjaid
Andres Ots
August Ots
Georg Ots
Karl Ots

Viited

Välislingid
 

Eestistamisel antud perekonnanimed
Eestistamisel muudetud perekonnanimed
Toom (perekonnanimi)

Toom on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Toom 1192 inimesel: 572 mehel ja 620 naisel. Perekonnanimede levikult on Toom meeste puhul 46. kohal ja naiste puhul 50. kohal.

Nime kandjaid
Kadi Toom
Yana Toom

Viited

Välislingid
 

Eesti perekonnanimed‎
Kull (perekonnanimi)

Kull on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kull 1153 inimesel: 527 mehel ja 626 naisel. Perekonnanimede levikult on Kull meeste puhul 57. kohal ja naiste puhul 48. kohal.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Kull 1142 inimesel: 516 mehel ja 626 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kull meeste puhul 58. ja naiste puhul 48. kohal.

Kull oli õige levinum perekonnanimi vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 10,65.
Perekonnanimi Kull oli kõige sagedasem Jõgeva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 24,36 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele perekonnanimi Kull, Kuil ja Kuill eri mõisavaldades Eestimaa ja Liivimaa maakondades kokku 87 korral.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati Eestis perekonnanimi Kull välja 11 korral - uuteks võetud nimedeks olid Aasmaa, Kajand, Kasemets, Kaldmaa, Kotkas, Kuldra, Kulgma, Laanet, Laidre, Talvar, Vellend. Kulli oma uueks perekonnanimeks valisid kaks isikut, kelle endised nimed olid Kosenkranius ja Kuill.

Nime kandjaid
Ain Kull, eesti geograaf (1973–) 
Aivar Kull, eesti kultuurikriitik (1955–)
Andres Kull, eesti laskur (1970–)
Anne Kull, eesti teoloog (1959–)
Anne Kull, eesti geoinformaatik (1977–)
Anne Kull, eesti tõlkija
Ants Kull, Eesti kohtunik (1961–)
Arno Kull, eesti jahilaskur (1965–)
Avo Kull, eesti kirjanik, ehitaja ja ettevõtja (1945–2019) 
Clyde Kull, Eesti diplomaat (1959–)
Eduard Kull, eesti õpetaja (1905–1988)
Elle Kull, Eesti näitleja ja poliitik (1952–)
Elmar Kull, eesti vaimulik (1914–2004) 
Elmar Kull, Eesti metsaametnik (1898–1949)
Ernst Kull, Eesti sõjaväelane (1894–1985)
Ernst Voldemar Kull, Eesti poliitik (1903–1964)
Feliks-Juhan Kull, Eesti sõjaväelane (1903–1942)
Ferdinand Kull, eesti diplomaat ja riigiametnik (1884–1957)
Georg Kull, eesti arst (1904–1970)
Helle Kull, eesti õpetaja ja koduuurija (1927–1994)
Hilja Kull, eesti pedagoog (1924–2019) 
Irene Kull, eesti õigusteadlane (1961–)  
Ivar Kull, eesti loogik (1928–1989)
Juhan Kull, eesti näitleja (1892–1942)
Kalevi Kull, eesti bioloog ja semiootik (1952–)
Karl Kull, eesti arst ja arstiteadlane (1930–2021)
Karl Kull, Eesti ettevõtja ja poliitik (1989–)
Kersti Kull, eesti ilu- ja rühmvõimleja ning võimlemistreener (1974–)
Lembit Kull, eesti mehaanikateadlane ja õppejõud (1921–2019)
Maria Kull (Maria Aimre), eesti tennisist ja treener (1945–)
Mart Kull, eesti arstiteadlane (1914–2007) 
Mart Kull, eesti arst ja arstiteadlane (1956–2008)
Nikolai Kull, eesti maalikunstnik (1894–1945)
Olevi Kull, eesti ökoloog (1955–2007)
Raimund Kull, eesti dirigent ja helilooja (1882–1942)
Rasmus Kull, eesti ooperilaulja (1984–) 
Tarvi Kull, eesti klahvpillimängija (1987–) 
Tiiu Kull, eesti botaanik (1958–)
Väino Kull, Eesti poliitik (1943–)

Viited

Välislingid
 

Perekonnanimed
Eesti perekonnanimed
Herbertsdale

Herbertsdale on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Mossel Bay vallas.

Herbertsdale on asutatud 1865. aastal. Herbertsdale on saanud nime James Benton Herberti järgi, kellele kuulunud farmi maadele asula rajati.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Herbertsdale'i elanikest värvilisi 76,88%, valgeid 12,61%, mustanahalisi aafriklasi 8,26%, India või Aasia päritolu inimesi 1,20% ja teisi 0,90%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,86% inimesi, inglise keelt 2,26%, koosa keelt 0,75% ja tsvana keelt 0,75%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Haga Haga

Haga Haga on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas. Haga Haga asub India ookeani rannikul.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Haga Haga elanikest valgeid 58,96%, mustanahalisi aafriklasi 40,30% ja värvilisi 0,75%. Inglise keelt pidas emakeeleks 50,75% inimesi, koosa keelt 36,57%, afrikaani keelt 8,21% ja suulu keelt 2,24%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Pent

Pent on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pent 378 inimesel: 317 mehel ja 386 naisel. Perekonnanimede levikult on Pent meeste puhul 317. kohal ja naiste puhul 386. kohal.

Nime kandjaid
Juku Pent
...

Viited

Välislingid
 

Perekonnanimed
Goedverwacht

Goedverwacht on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Bergrivieri vallas.

Goedverwacht on saanud alguse 1810. aastal rajatud karjakasvatusfarmist.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Goedverwachti elanikest värvilisi 94,44%, mustanahalisi aafriklasi 3,49%, valgeid 1,67%, India või Aasia päritolu inimesi 0,30% ja teisi 0,10%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,29% inimesi, viipekeelt 1,46%, inglise keelt 0,78% ja tsvana keelt 0,63%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Morokweng

Morokweng on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas Kagisano-Molopo vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Morokwengi elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,36%, värvilisi 1,84%, India või Aasia päritolu inimesi 0,26%, valgeid 0,04% ja teisi 0,50%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 93,39% inimesi, afrikaani keelt 2,29% ja inglise keelt 1,56%.

1994. aastal avastati Morokwengi lähedal Kalahari kõrbes liiva alla mattunud Morokwengi kraater.

Viited

Loodeprovintsi (LAV) linnad
Uibo

Uibo on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Uibo 971 inimesel: 452 mehel ja 519 naisel. Perekonnanimede levikult on Uibo meeste puhul 78 . kohal ja naiste puhul 74. kohal.

Nime kandjaid
Alari Uibo, trummar
Andres Uibo, organist (1956–)
Eduard Uibo, eesti vaimulik (1886–1951)
Enn Uibo, eesti luuletaja (1912–1965)
Harald Uibo, eesti koorijuht ja pedagoog (1920–2002)
Kadi Uibo, eesti laulja (1978–)
Kersti Uibo, eesti filmirežissöör (1956–) 
Lembit Uibo, diplomaat
Maicel Uibo, eesti mitmevõistleja (1992–) 
Mati Uibo
Oliver Uibo, eesti ajakirjanik (1925–2009) 
Raivo Uibo, eesti immunoloog (1948–)
Roland Uibo, eesti metsavend (1921–1951)
Salme-Riine Uibo, eesti telerežissöör (1980–)
Tiia Uibo, tõlkija
Toomas Uibo, eesti lapslaulja ja ärimees (1971–) 
Tõnis Uibo, eesti laulja (1945–)
Udo Uibo, eesti kirjanduskriitik ja tõlkija (1956–)
Uno Uibo, eesti teatrikunstnik ja kunstipedagoog (1935–1992)
Väino Uibo, eesti näitleja (1942–)

Viited

Välislingid
 

Eesti perekonnanimed
Talts

Talts on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Talts 534 inimesel: 270 mehel ja 264 naisel. Perekonnanimede levikult on Talts meeste puhul 173. kohal ja naiste puhul 221. kohal. Eestis anti perekonnanime Talts ainult Saarde kihelkonna Kilingi mõisas.

Nime kandjaid
Jaan Talts
...

Viited

Välislingid
 
http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=talts&q=1

Perekonnanimed
Uustalu

Uustalu on talu Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Altja külas. 

Mitmed talu hooned on arvele võetud kultuurimälestisena. Need on:
Uustalu kapaga kaev 	
Uustalu kooguga kaev
Uustalu saun
Uustalu kuur
Uustalu kelder
Uustalu kaheruumiline ait
Uustalu "soome" ait
Uustalu elumaja.

Viited

Eesti talud
Haljala vald
Boitumelong

Boitumelong on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas Lekwa-Teemane vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Boitumelongi elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,06%, värvilisi 3,80%, India või Aasia päritolu inimesi 0,38%, valgeid 0,38% ja teisi 0,37%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 75,23%, sotho keelt 7,87%, koosa keelt 7,60%, afrikaani keelt 3,19% ja inglise keelt 1,76%.

Viited

Loodeprovintsi (LAV) linnad
Mankwe

Mankwe on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Rustenburgi vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mankwe elanikest mustanahalisi aafriklasi 100,0%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 86,39% inimesi, inglise keelt 6,90%, viipekeelt 3,09% ja suulu keelt 1,45%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Johann Ernst von Dücker

Johann Ernst von Dücker (maetud 18. jaanuaril 1694 Tartus) oli Liivimaa mõisnik.

Johann Ernst von Dücker sündis Kuigatsi (Kuikatz), Dīķeri (Puderküll) ja Penuja mõisniku Hans von Dückeri ja tema abikaasa Anna (sünd. Weckebrodt) pojana.

Teenis alates 1648. aastast kuni vähemalt 1649. aasta novembrini Kuninglikus Ihukaardiväerügemendis kapten Johan Beckeri kompaniis lipnikuna. 1648. aasta septembrist 1649. aasta oktoobrini oli tema väeosa paigutatud Leipzigi garnisoni.

Tõusis hiljem leitnandi auastmesse.

Talle kuulus Kuigatsi mõis Sangaste kihelkonnas.

Perekond

Johann Ernst von Dücker abiellus enne 1663. aastat Elisabeth von Broel-Plateriga, kes oli Laatre mõisniku (Fölk) Fabian von Broel-Plateri tütar. Abielust sündisid:.
Anna Elisabeth von Dücker (maetud 1704), abiellus major Heinrich Julius Heidemanniga
Barbara von Dücker (surnud enne 1693), abiellus leitnant Kuithauseniga
Reinhold von Dücker (maetud 1710), rittmeister, Kuigatsi mõisnik
Johann Friedrich von Dücker (suri 1710)
Fabian Ernst von Dücker (surnud enne 1693), abiellus Magdalena Elisabeth von Tiesenhauseniga
Helena Katharina Dorothea von Dücker, abiellus 1692 kapten Heinrich Wilhelm von der Howeniga Kuramaalt

Esivanemad
Viited:.

Vaata ka
Dücker

Viited

Kirjandus
vabahärra Otto Magnus von Stackelberg, "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil 2: Estland, Bd. 1“. Görlitz: Starke, 1931

Surnud 1693
Johann Ernst
Rootsi leitnandid
Liivimaa mõisnikud
Sündinud 17. sajandil
Goedehoop

Goedehoop on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Moses Kotane vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Goedehoopi elanikest mustanahalisi aafriklasi 100,0%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 79,76% inimesi, koosa keelt 11,18%, tsonga keelt 2,72%, inglise keelt 2,42%, suulu keelt 1,81% ja ndebele keelt 1,21%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Gingindlovu

Gingindlovu on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis King Cetshwayo ringkonnas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Gingindlovu elanikest mustanahalisi aafriklasi 57,62%, India või Aasia päritolu inimesi 29,22%, värvilisi 11,27%, valgeid 1,08% ja teisi 0,81%. Suulu keelt pidas emakeeleks 49,14%, inglise keelt 44,91%, afrikaani keelt 1,62% ja ndebele keelt 1,17%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Kikas (perekonnanimi)

Kikas on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kikas 635 inimesel: 316 mehel ja 319 naisel. Perekonnanimede levikult on Kikas meeste puhul 137. kohal ja naiste puhul 159. kohal.

Nime kandjaid
Juhan Kikas
...

Viited

Välislingid
 

Perekonnanimed
Egle (eesnimi)

Egle on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 231. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Egle 728 naisel.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Egle 22 inimesel.

Nime kandjaid
Egle Tamm
Egle Uljas
...

Viited

Välislingid
 

Naisenimed
Jacques Collin de Plancy

Jacques Collin de Plancy (täisnimi Jacques Auguste Simon Collin de Plancy) oli Prantsusmaa kirjanik, kes sündis 30. jaanuaril 1794 ning suri 13. jaanuaril 1881 86-aastaselt. Põhiliselt kirjutas ta okultismi ja demonoloogia kohta. Samuti oli ta tüpograaf ning andis välja vanu kroonikaid, legende ning isiklikke luuleid.

Biograafia 
Oli vaba mõtleja, kes oli Voltaire mõju all. Aastatel 1830-1837 elas Brüsselis. Pärast seda, kui ta tagasi Prantsusmaale tuli, sai temast katoliiklane.

Tuntumad teosed 

 Dictionnaire critique des reliques et des images miraculeuses - 1821
 Dictionnaire Infernal - 1818, 582 lehekülge

Vaata ka

Beltsebul

Jesuiidid
Sündinud 1794
Surnud 1881