joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Rudolf Reinaru

Rudolf Reinaru (enne eestistamist Rudolf Reinard; 18. juuli 1911 Vaivere, Saaremaa – 15. november 1993 Lakewood) oli eesti vaimulik.

Elulugu
Lõpetas Vaivere algkooli (olles esimene selle kooli vilistlane, kes sai kõrghariduse) ja 1931. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Õppis aastatel 1931–1934 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Tallinna Piiskoplikus Toomkoguduses, Jüri ja Kuressaare Laurentiuse koguduses. Ordineeriti õpetajaks 14. aprillil 1935.

Oli aastatel 1935–1939 Püha Jakobi koguduse õpetaja. Aastatel 1939–1944 töötas ta Rõuge Maarja koguduse õpetajana.

Kui Rudolf Reinaru viibis 1944. aasta suvel puhkusel Saaremaal, toimus läbimurre rindest ja Rõuge vallutati Punaarmee poolt. Rudolf Reinaru põgenes Saksamaale, olles abivaimulikuks õpetaja Kurt Rudolf Schultzi juures Eichstädtis (praegu Dąbie Suur-Poola vojevoodkonnas). Hiljem teenis ta põgenikelaagrites, võttes osa Eesti Punase Risti hoolekandetööst endiste sõjaväelaste abistamisel. Ta oli õpetaja põgenikelaagris Uchtes ning teenis demobiliseeritud ja vangistatud eesti sõjaväelasi Borghorstis ja Bocholdis, kust ta koos hulga vabanenud sõjaväelastega siirdus aastal 1947 Inglismaale. Inglismaal asutas ta Põhja-Inglismaa koguduse. 1951. aastal lahkus ta Inglismaalt Kanadasse. Kanadas teenis ta eestlasi Manitobast Ontarioni.

Ajavahemikul 1951–1957 asutas ta keskustesse eesti kogudused. Aastal 1957 kutsuti ta Lakewoodi Püha Vaimu koguduse õpetajaks (1957–1987; teenides 1957–1965 ühtlasi LCA Perth Amboy kogudust). Seal muretses ta kogudusele maalapi ja algatas sellele uue kiriku ehitamise. Aastal 1981 valiti Rudolf Reinaru USA Esimese praostkonna praostiks, aastal 1982 aga EELK Konsistooriumi vaimulikuks assessoriks. Aastal 1987 läks ta emerituuri, kuid jäi Bergen County koguduse hooldajaõpetajaks.

Isiklikku 
Tema vend Joosep Reinaru oli arstiteaduse professor, vend Karl Reinaru oli Rannamõisa ja Randvere koguduse õpetaja, vennapoeg Leevi Reinaru on Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja ja Lääne praostkonna praost.

Viited

Kirjandus 
Saaremaa praostkond sõnas ja pildis. (koostanud Rudolf Reinard); Tallinnas: Eesti Kirik, 1936
EELK Inglismaa praostkond. London: EELK Londoni kogudus, 1951
Võru praostkonnale jõuluks 1941. Võru: [Võru praostkond], 1941

Püha Jakobi koguduse vaimulikud
Rõuge Maarja koguduse vaimulikud
Eesti praostid
Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Eestistatud nimega inimesed
Eestlased Ameerika Ühendriikides
Sündinud 1911
Surnud 1993
TUI fly Deutschland

TUIfly on Saksamaa suuruselt kolmas lennufirma (Lufthansa ja Air Berlini järel), mis loodi kahe lennufirma Hapag-Lloyd Flug ja Hapag-Lloyd Express liitumisel. TUIfly peakorter asub Hannoveri lennujaamas Langenhagenis. TUIfly opereerib nii tšarterlende kui ka odavlende.

Lennukipark

TUIfly'l on järgnevad lennukid (2010. aasta mai seisuga):

Lennukite keskmine vanus on 9 aastat (2010. aasta veebruari seisuga).

Viited

Saksamaa lennufirmad
Chevron

Chevron Corporation on Ameerika Ühendriikide multinatsionaalne energiaettevõte, mis tegutseb enam kui 180 riigis. Tegevusvaldkondadeks on nafta-, gaasi- ja geotermaalenergia tootmine, töötlemine, turustamine ja transport, kemikaalide tootmine ja turustamine ning elektrienergia tootmine. Üks kuuest suuremast mitteriiklikust energiakompaniist (nn. supermajor).

Peakorter asub San Ramonis, Californias.

Ettevõte asutamisajaks loetakse 1879. aastat, mil rajati Chevroni eellane Pacific Coast Oil Company.

Välislingid
 http://www.chevron.com/

Ameerika Ühendriikide ettevõtted
Börsiettevõtted
Energeetikaettevõtted
Eesti Pangaliit

Eesti Pangaliit on Eesti panku ühendav katusorganisatsioon, mille peamisteks eesmärkideks on Eesti panganduse arendamine ja pankade ühiste probleemide lahendamiseks vajaliku tegevuse koordineerimine.

1992. aastal 21 kommertspanga poolt asutatud Pangaliitu kuulub Eestis tegevuslitsentsi omavast 17 krediidiasutusest 12. 2009. aasta lõpu seisuga kuulus liikmetele laenude mahu järgi 99%-ne turuosa.

Juhatus ja organisatsioon

Pangaliidu juhatuse esimehed:
Aivar Rehe 2008–2010
Riho Unt 2010–2012
Pangaliidu juhatuse esimehed vahetuvad iga 2 aasta tagant rotatsiooni korras. 

Eesti Pangaliidu tegevdirektor on Katrin Talihärm.

Pangaliidu tegevust juhib Pangaliigu juhatus, kus Pangaliidu 11 liikmespanka on esindatud järgnevalt: 
Riho Unt SEB Pangast,
Aivar Rehe Sampo Pangast, 
Priit Perens Swedbankist, 
Andrus Kluge Krediidipangast, 
Vahur Kraft Nordea Pangast, 
Sofia Krisimaa Citadele Pangast, 
Taavi Laur UniCredit Pangast, 
Valeri Haritonov Tallinna Äripangast, 
Hans Pajoma DnB NORD Pangast, 
Erki Kilu LHV Pangast ja 
Targo Raus BIGBANKist.

2010. aastal liitus Pangaliiduga Pohjola Pank

Viited

Välislingid
Eesti Pangaliit
Pangad
Tõnis Arro

Tõnis Arro (sündinud 10. mail 1960 Tartus) on eesti ettevõtja, konsultant ja tõlkija.

Ta on lõpetanud 1978. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia erialal. 

Ta on konsultatsioonifirma Fontes PMP kaasasutaja (1990) ja oli selle juht aastatel 1992–2005; konverentsifirma OÜ Balti Juhtimiskonverentsid kaasasutaja ja juhatuse liige (1999–2010), olnud Teatri NO99 loomenõukogu liige, SA Teater NO99 Nõukogu esimees, Tartu Ülikooli Sihtasutuse usalduskogu liige, Jaan Krossi Sihtasutuse juhataja. Praegu personaliotsingu firma Executive Lab Search juhtivpartner ja tehnoloogiaettevõtte Teamscope kaasasutaja ja nõukogu esimees. 

14. märtsil 2012 sai ta avaliku konkursi kaudu Eesti Arengufondi juhatuse esimeheks. Ta töötas Arengufondi juhina 1. aprillist 2012 kuni 24. juulini 2014. Samal ajal oli Tõnis Arro ka Arengufondi investeerimisettevõtte SmartCap juhatuse liige, alates oktoobrist 2013 nõukogu esimees. Tõnis Arro lahkus ametist ametlikult omalt soovil pärast seda, kui talle oli ette heidetud valesid juhtimisotsuseid ja avaliku sektori raha laristamist.

Ta on tõlkinud ja toimetanud ilu- ja teabekirjandust.

Arro on kaasasutaja järgmistes organisatsioonides: Eesti Psühholoogide Liit, Eesti Kognitiivse ja Käitumisteraapia Assotsiatsioon, Eesti Personalitöö Arendamise Ühing, Eesti Reservohvitseride Kogu ja ICF Estonia.

Ta on lõpetanud Kaitseväe Lahingukoolis Meegomäel vabatahtlike reservohvitseride kursused, sai 18. juunil 1997 lipniku auastme.  

Aastatel 2012–2014 omandas Arro rahvusvahelise kootsingu kvalifikatsiooni Suurbritannias (Academy of Executive Coaching: master practitioner).

Tõlked
Philip Roth. "Operatsioon Shylock" (koos Lauri Pilteriga). ISBN 9985954386
Jeremy Gavron. "Israeli raamat" (koos Lauri Pilteriga). ISBN 9985970179
George Orwell. "1984" (koos Tiit Kusnetsi ja Rünno Vissakuga)
Margaret Wheatley. "Juhtimine ja loodusteadus" (koos Jana Linnartiga). ISBN 9985935675
Robert Icke, Duncan Macmillan, dramatiseering Goerge Orwelli romaanist 1984.

Viited

Välislingid
Tõnis Arro ettekanne ettevõtluskonverentsil 2014
Tõnis Arro Linkedinis
Arengufondi Mõtteraamat 2013
Kirjastus Hermes
Konverents Kukus 30.09.2006
Elu ilma Fonteseta? Elu ilma Tõnis Arrota?, Director, 2006
Videolõik konverentsilt "Eesti pärast Eurot"
Tõnis Arro artikkel (koos Annar Alase ja Nick Hudsoniga) Akadeemias nr. 9 2021: Koroonast emotsioonideta.

Eesti ettevõtjad
Miina Härma Gümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna vilistlased
Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmed
Sündinud 1960
Oskar Gnadenteich

Oskar Gnadenteich (8. august 1911 Tartu – 8. mai 2007 Toronto) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Tartu Kommertsgümnaasiumi aastal 1932. Pärast gümnaasiumi lõpetamist oli sõjaväeteenistuses, lõpetas Eesti Vabariigi Sõjakooli aspirantide kursuse reservlipnikuna aastal 1933. Alustas õpinguid Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, kuid õpingud katkesid, kuna töötas üliõpilasena pidevalt ajalehes Postimees. Lahkus koos Postimehe rahvaga septembris 1944 Saksamaale. Sealt sattus ta aasta pärast koos umbes 700 eesti sõjapõgenikuga Taani, kus ordineeritud õpetaja puudumisel hakkas ta kaasmaalasi usuliselt teenima, põgenikelaagri lähedal asuvas Lindenvangi kirikus. Aastal 1948 saabus ta Inglismaale, kus ta jätkas teoloogiaõpinguid Oxfordi ülikoolis Wycliff Hallis ja Londonis. Prooviaastal oli ta E.E.L.K. Londoni koguduses ja ordineeriti õpetajaks 28. jaanuaril 1951.

Aastatel 1950–1952 teenis ta kandidaadi ja õpetajana Põhja-Inglismaa kogudust ja Šoti piirkonna eestlasi. Aastal 1952 läks ta Kanadasse. Kanadas oli ta alguses teenimas Ottawa ja Põhja-Ontario eestlasi. Aastal 1954 asutas ta Montreali Pauluse koguduse. Aastal 1960 valiti ta St. Catharinesi ja Londoni Pauluse koguduse õpetajaks (viimast teenis ta lühemat aega). Aastal 1962 sai ta aga Toronto Kolmainu koguduse õpetajaks. Emerituuri jäi Oskar Gnadenteich aastal 1997.

Viited

Välislingid 
 Tõnis Nõmmik IN MEMORIAM Oskar Gnadenteich Eesti Kirik 16. mai 2007
 http://isik.tlulib.ee/index.php?id=796

Põhja-Inglismaa koguduse vaimulikud
Toronto Kolmainu koguduse vaimulikud
Korporatsioon Ugala liikmed
Eestlased Kanadas
Sündinud 1911
Surnud 2007
Hammastuvi

Hammastuvi (Didunculus strigirostris, samoa keeles Manumea) on Samoa endeemne tuvi, Samoa rahvuslind.

Hammastuvi elab üksnes Samoal. Ülejäänud maailma jaoks avastas selle linnu 1839. aasta oktoobris-novembris USA ekspeditsioon, mida juhatas kapten Wilkes. Linnu avastamisest teatas esimesena 1844. aasta septembris briti ornitoloog Hugh Edwin Strickland (1811–1853) kes oli omandanud hammastuvieksemplare koos teiste haruldustega selle ekspeditsiooni koosseisus olnud loodusteadlaselt Titian Peele'ilt. Esimesena kirjeldas hammastuvi teaduslikult Stricklandi äi William Jardine (1800–1874). Jardine andis linnule perekonnanimeks Gnathodon, aga hiljem seda muudeti, sest seda kasutati juba ühe molluski kohta.

Süstemaatika 

Hammastuvil pole lähedasi elavaid sugulasi. Arvati, et ta on ühendav liik tuvide ja väljasurnud dodo vahel. Didunculus tähendab 'väike dodo'.

21. sajandi DNA uurimise tulemuste järgi on hammastuvi lähedasimad sugulased Uus-Guineal elav põhja-kroontuvi, Nicobaridel elav nikobari tuvi Caloenas nicobarica, Rodriguesel elanud väljasurnud rodrigese dodo Pezophaps solitaria ja Mauritiusel elanud dodo. 2002 avaldatud uurimus pidas nendest esimesena eraldunuks hammastuvi, 2007 avaldatud uurimus põhja-kroontuvi.

Hammastuvi lõua ja keele ehitus ning papagoi nokaga sarnanev nokk on vihjanud tema sugulusele papagoidega, kuid mainitud iseärasused viitavad pigem tema kitsale toitumiskohastumisele, kui reaalsele sugulusele papagoidega.

Välimus 

Hammastuvi on umbes kaelustuvi suurune tume lind. Ta on umbes 31 cm pikk. Keha alapool, pea ja kael on mustad nõrga sinirohelise läikega. Selg, päranipuala, saba, tiiva kattesuled ja küünarhoosuled on kastanpruunid, labahoosuled mustjad. Kõht on mustroheline. Jalad ja paljas nahk silma ümber on punased. Suur, kõver ja konksja tipuga nokk on tüvikuosas punane, tipus kollane. Alanokal on kaks "hammast", mille tipud ulatuvad ülanokale. 

Sugupooled on sarnased, noorlind on tuhmim ja oranži tüvikuga musta nokaga.

Eluviisid 

Hammastuvi elab Upolu ja Savai‘i mäenõlvade vanades metsades merepinnast kuni 1600 meetri kõrgusel, samuti nende kahe vahelisel Nu'ulua pisisaarel.

Ta on kohastunud toituma peaaegu ainult vinapuu (Dysoxylum) viljadest, kasutades oma ebatavalist nokka vilja kiulise kesta läbijäramiseks.

Kurnas on tõenäoliselt kaks muna.

Kaitse 

Hammastuvi on eriti ohustatud liik. Täiesti võimalik, et lähitulevikus kantakse ta kriitiliselt ohustatud liikide hulka.

Ohutegurid on elupaiga jätkuv vähenemine, piiratud levik, väike arvukus, jahipidamine ja juhuslikud loodusõnnetused: 1990ndatel vähenes hammastuvide arvukus järsult taifuunide tõttu. Tõenäoliselt vähendavad hammastuvi arvukust saartele sisse toodud kassid ja rotid.

Välislingid 

Sissekanne Birdlife'i leheküljel

Tuvilased
Peter Aalbæk Jensen

Peter Aalbæk Jensen (sündinud 8. aprillil 1956 Ostedis) on taani filmiprodutsent, kirjanik Erik Aalbæk Jenseni poeg.

Koos Lars von Trieriga rajas ta filmikompanii Zentropa. 

Tema produtseeritud on teiste seas "Laineid murdes" (Euroopa filmiauhind 1996), "Tantsija pimeduses" ja "Dogville". 

Taani filmilavastajad
Sündinud 1956
Jaak Kilmi

Jaak Kilmi (sündinud 23. oktoobril 1973 Tallinnas) on eesti filmilavastaja ja -produtsent.

Ta on 1998. aastal lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli, kus õppis filmi- ja videokooli esimeses lennus režii erialal. Filmikunsti hakkas ta aga õppima juba Westholmi Gümnaasiumis, kus 1989. aastal alustas Helle Karise eestvedamisel tegevust filmiklass Oriest Studio.

Ta on näiteks mängufilmi "Sigade revolutsioon" (2004) stsenarist, dokumentaalfilmi "Revolutsioon, mida ei tulnud" (2008) produtsent ja dokumentaalfilmi "Disko ja tuumasõda" (2009) režissöör, samuti lastepõneviku "Tagurpidi torn" (2022) režissöör. 2020. aasta seisuga on ta eri rollides teinud poolsada mängu- või dokumentaalfilmi, lisaks on ta ligikaudu 70 reklaamfilmi režissöör.

Töökäik
Kilmi töötas aastatel 1998–2004 režissöörina produktsioonifirmas Rudolf Konimois Film ning on 2004. aastast Kuukulgur Filmi režissöör ja produtsent. 

Selle kõrvalt on ta teinud filme ja telesaateid mitmele Eesti telekanalile ning kirjutanud filmikriitikat.

Alates 2001. aastast õpetab Jaak Kilmi Tallinna Kunstiülikoolis stsenograafiaüliõpilastele dokumentalistikat.

Ta on Eesti Filmiajakirjanike Ühingu liige (1995).

Tunnustus
 2000 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (noore filmitegija preemia: tõsielufilm "Suur õde")
 2003 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Andres Maimikuga, dokumentaalfilmi auhind: "Elav jõud")
 2003 – Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind (koos Andres Maimikuga, film "Elav jõud")
 2004 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Rene Reinumäega, parim mängufilm – "Sigade revolutsioon")
 2005 – Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind (film "Kohtumine tundmatuga")
 2007 – XXI Pärnu Filmifestivali parim Eesti film (koos Andres Maimikuga, film "Müümise kunst")
 2009 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Kiur Aarmaga; dokumentaalfilm "Disko ja tuumasõda")
 2011 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Jaan Tootseniga; aasta dokumentaalfilm – "Uus maailm")
 2012 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Kiur Aarma, Erik Moora ja Tõnis Lehega; eripreemia – lühifilmiseeria "Allveelennud")
2015 – stipendium "Ela ja sära"
2020 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Katrin Sipelga, Risto Järve ja Janeli Jallaiga; imelise ja ainukordse muinasjutumaailma „Elas kord...” loomise eest)

Viited

Välislingid
 
 Andres Laasik. Jaak Kilmi: Soome televisioon on meie põlvkonna ajaloo osa. Eesti Päevaleht, 8. aprill 2009
 Jaanus Kulli. Jaak Kilmi: "Selle filmiga heastan oma kunagise lubaduse onutütrele." Õhtuleht, 13. aprill 2009

Eesti filmilavastajad
Jakob Westholmi Gümnaasiumi vilistlased
Tallinna Ülikooli vilistlased
Sündinud 1973
Jim Dine

Jim Dine (sündinud 16. juunil 1935 Cincinnatis) on Ameerika Ühendriikide maalikunstnik, graafik ja skulptor, popkunsti esindaja.

Dine liitus popkunstnikega 1960. aastate algul ning äratas suurt tähelepanu oma häppeningidega. Tema loomingut on mõjutanud ka abstraktne ekspressionism, dadaism ja sürrealism. Dine kavandab ka lavadekoratsioone ja kostüüme.

Ameerika Ühendriikide maalikunstnikud
Graafikud
Sündinud 1935
Ameerika Ühendriikide skulptorid
Aleksandr Bortnikov

Aleksandr Bortnikov (vene keeles Александр Васильевич Бортников; sündinud 15. novembril 1951 Permis) on Venemaa Föderatsiooni , alates 2008. aastast FSB direktor. Bortnikovil on armeekindrali auaste, Venemaa Föderatsiooni kangelane (2019).

Aleksandr Bortnikov lõpetas 1973. aastal Leningradi raudteetranspordi inseneride instituudi. 

Enne NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee teenistusse asumist lõpetas Aleksandr Bortnikov Dzeržinski-nimelise NSV Liidu KGB Kõrgkooli ning 1975. aastal asus KGB tegevteenistusse. 

Ta töötas Leningradi linna ja oblasti KGB valitsuses ja tegeles vastuluurega. Kuni 1991. aastani kuulus ta NLKP-sse. Kuni 2003. aasta juunini oli ta Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse Peterburi ja Leningradi oblasti valitsuse ülema asetäitja ning kureeris vastuluureoperatsioone. Alates 1. juulist 2003 kuni 28. veebruarini 2004 oli ta Venemaa FSB Peterburi ja Leningradi oblasti valitsuse ülem. 

Alates 2. märtsist 2004 oli ta Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse direktori asetäitja ning kureeris valitsuse tööd, mis tegeles Venemaa krediidi- ja finantsasutuste vastuluurealase tegevusega.

Alates 2004. aasta juunist oli ta ametkondadevahelise kriminaaltulu vastu võitlemise kontseptsiooni väljatöötamise töögrupi liige. 11. juulil 2004 sai ta FSB majandusohutusteenistuse juhiks. Alates 2004. aasta oktoobrist on ta majandusintergratsioonialase valitsuskomisjoni liige, 2004–2008 Sovkomfloti direktorite nõukogu liige, alates 2005. aasta aprillist Venemaa ekspordikontrollikomisjoni liige, alates 2005. aasta detsembrist kütuse- ja energeetikakompleksi ning mineraalainete ja maavarade taastootmise valitsuskomisjoni liige, alates 2006. aasta aprillist Venemaa lennutööstuskompleksi ettevõtete integratsiooni kindlustamise valitsuskomisjoni liige.

Alates 2008. aasta 12. maist on Bortnikov Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse juht, alates 2010. aasta märtsist Venemaa Riikliku Terrorimisvastase komitee juht.

Aleksandr Bortnikovi on autasustatud ordeni "Teenete eest Isamaa ees" I, II, III ja IV järguga, ordeniga "Sõjaliste teenete eest", Aleksander Nevski ordeniga ja Austuse ordeniga. 

15. novembril 2006 pälvis ta Venemaa valitsuse aukirja suure isikliku panuse eest riigi majandusliku ohutuse tagamisse ja pikaajalise kohusetruu teenistuse eest.

Ta on saanud ka Vene Föderatsiooni kangelase aunimetuse. 

Abikaasa Tatjana on kodune. Poeg Deniss Bortnikov on pankur, lõpetas Peterburi riikliku majandus- ja rahandusülikooli ning on alates 2011. aastast VTB panga nõukogu esimees.

Viited

Välislingid 
 Бортников, Александр Lentapedias.

KGB ohvitserid
Luurajad
Venemaa Föderatsiooni armeekindralid
Venemaa Föderatsiooni kangelased
Venemaa inimesed
Sündinud 1951
Erik Frey

Erik Julius Hugo Frey (8. juuni 1895 Moskva – 16. detsember 1952 Baden-Baden) oli Eesti vaimulik.

Õppis 1905–1915 Peeter-Pauli gümnaasiumis Moskvas. Aastatel 1914–1920 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, olles 1915–1917 Vene armees ja võttes 1918–1920 Balti pataljoni koosseisus osa Vabadussõjast. Oli prooviaastal Tartu Jaani ja Viljandi Pauluse koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse 17. juulil 1921.

Oli aastatel 1922–1923 vikaar ja abiõpetaja Valga, Laiuse ja Viljandi Pauluse koguduses. Töötas aastatel 1923–1939 Põltsamaa Niguliste koguduse õpetajana, olles samaaegselt gümnaasiumiõpetaja ja skaudijuht.

Lahkus 1939. aastal  Saksamaale. Oli 1939–1945 Schönbergi koguduse (Karthausi maakond; praegu Szymbark Kartuzy maakonnas Pomorze vojevoodkonnas) pastor. Aastatel 1945–1947 oli Hemmingstedti (Schleswig-Holsteini liidumaa) pastor. Aastatel 1947–1950 oli Pforzheimis (Baden-Württembergi liidumaal) usuõpetaja. Aastatel 1950–1952 oli Baden-Badenis pastor.

Isiklikku
Tema isa Oskar Johannes Frey oli vaimulik Moskvas ja Valgas, õde Ellen Frey oli Põltsamaal arst.

Viited

Laiuse Püha Jüri koguduse vaimulikud
Põltsamaa Niguliste koguduse vaimulikud
Viljandi Pauluse koguduse vaimulikud
Baltisaksa vaimulikud
Põltsamaa Ühisgümnaasiumi õpetajad
Balti Pataljoni koosseis
Vabadussõja veteranid
Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Fraternitas Normannia liikmed
Sündinud 1895
Surnud 1952
Mari Männiko

Mari Männiko (sündinud 18. oktoobril 1972) on Eesti advokaat ja pankrotihaldur. 

Männiko on Eesti Advokatuuri liige ja kuulus peaminister Mart Laari moodustatud töögruppi, mille ülesanne oli välja selgitada, kuidas oleks võimalik osta Eesti riigi funktsioonide täitmist sisse teistelt riigiasutustelt välismaal. 

Mari Männiko kuulus Balti Baasi Aktsiaseltsi nõukogusse kuni ettevõtte pankrotistumiseni. Tallinna Linnavalitsus määras tema asendajaks Toomas Vitsuti. Balti Baas AS tegeles Bekkeri sadama haldamisega.

Männiko kuulus peaminister Mart Laari poolt haldusreformi edendamiseks moodustatud töögruppi "Avaliku halduse ülesannete ja funktsioonide täitmise võimalikkusest eesti eraõiguslike isikute ja/või välisriikide eraõiguslike isikute ja/või avaliku halduse kandjate poolt". Töögrupp sai ülesande vastavat teemat uurida 1. detsembril 1999. Detsembri keskel toimus peaministri eesistumisel töögrupi juhtide nõupidamine, kus täpsustati teemat, mis oli esialgu "Riigi funktsioonide täitmise sisseostmine teistelt riigiasutustelt välismaal". Töögruppi juhtis eksjustiitsminister ja vandeadvokaat Urmas Arumäe. Töögruppi kuulusid advokaadibüroo Concordia advokaadid.

2002. aastal töötas Männiko advokaadibüroos Landwell, osutades teenuseid Tallinna Linnavalitsusele. Aastatel 2003–2017 töötas Männiko advokaadibüroos LEXTAL, 2017–2020 oli Ekspress Grupi õigusosakonna juhataja, seejärel on töötanud advokaadibüroos HEED Entsik.

2010. aasta juunis oli Männiko Üllar Õuna pankrotihaldur. Õun oli Kuressaare linnavalitsuses osakonnajuhataja ning tegutses hiljem kinnisvaraäris. Õun väitis, et Märt Vooglaid tegi pankrotiavalduse, kuna Reformierakond soovis Õuna kui erakonna kriitikut vaikima sundida.

Avaldatud artiklid 
Millised on üürniku õigused kinnisasja omaniku muutumisel? 5. veebruar 2003. Mari Männiko, advokaadibüroo HETA vandeadvokaat.

Teoseid
 Õigus privaatsusele ja andmekaitse (2011)

Viited

Välislingid
Tutvustus HEED Entsiki lehel

Eesti advokaadid
Sündinud 1972
Kalju Orro

Kalju Orro (sündinud 27. märtsil 1952 Tartus) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta lõpetas 1971. aastal Tartu 17. Kutsekeskkooli ja 1976. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 7. lennu näitlejana. 

Ta on näitlejana töötanud aastatel 1971–1972 Vanemuises ja 1976–1978 Eesti Draamateatris. Alates 1978. aastast töötab Kalju Orro näitlejana Tallinna Linnateatris, kus on ka lavastanud.

Õppejõuna on ta töötanud aastatel 1976–1994 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris, aastatel 1995–1999 Tallinna Pedagoogikaülikooli režii õppetoolis ja alates 1998. aastast Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis.

Näitlejatöid
Kalju Orro on mänginud filmides "Enn Vetemaa kinovariatsioonid teemal "Püha Susanna ehk Meistrite kool"" (Eesti Telefilm 1984), "Lammas all paremas nurgas" (Tallinnfilm 1992) ning telelavastustes "Kuidas kuningas kuu peale kippus" (1976), "Pärast viimast ööd" (ETV 1979), "Kollane mask" (ETV 1979), "Üle linna Vinski" (ETV 1983) ja "Wikmani poisid" (ETV 1995), osalenud lastesaates "Saame kokku Tomi juures" (ETV 2007–2011). Alates 2013 – Kanal 2 komöödiasarjas "Naabriplika" (Insener).

Orro on teatriloo talletajana koostanud erialaseid raamatuid (kaheköiteline "Lavakooliraamat") ning valmistanud rohkesti fotosid eesti teatrielust.

Tunnustus
 1998 – Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind
 1998 – Raadioteatri näitlejaauhind
 1999 – Priit Põldroosi nimeline auhind
 2005 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
 2007 – Karl Adra nimeline auhind

Isiklikku
Kalju Orro abikaasa oli teatriteadlane ja teatrikriitik Reet Neimar. Poeg on arhitektuuriteadlane Oliver Orro.

Viited

Välislingid
Elulugu Linnateatri kodulehel
Eesti Raadio näitlejapreemia saab Kalju Orro. Õhtuleht, 27. märts 1999
Eesti hõivatuim näitleja on Kalju Orro. Eesti Päevaleht, 15. veebruar 2002

Eesti näitlejad
Tallinna Linnateatri näitlejad
Eesti lavastajad
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia vilistlased
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1952
Robert Fico

Robert Fico (sündinud 15. septembril 1964) on Slovakkia poliitik, alates 4. aprillist 2012 Slovakkia peaminister.

Ta oli peaminister ka 4. juulist 2006 kuni 8. juulini 2010.

Ta on hariduselt jurist. Poliitilist tegevust alustas ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikus Parteis. 

Aastatel 1994–2000 oli ta Slovakkia esindaja Euroopa Inimõiguste Kohtus. Aastatel 1992–2006 kuulus ta parlamenti.

Robert Fico on erakonna Suund – Sotsiaaldemokraatia esimees. Tema erakond on võitnud järjest kolmed parlamendivalimised: 2006. aastal sai see valimistel 29,1%, 2010. aasta valimistel 34,8% ja 2012. aasta erakorralistel valimistel 44,41% häältest. Viimased valimised kindlustasid tema parteile absoluutse enamuse, andes sellele 83 kohta 150-liikmelises parlamendis.

15. märtsil 2018 astus ta uuriva ajakirjaniku Ján Kuciaki mõrva järel vallandunud poliitilise kriisi tulemusel ametist tagasi, kuid jäi valitsusjuhi kohusetäitjaks kuni uue valitsuse moodustamiseni.

Välislingid
 Tutvustus valitsuse lehel

Slovakkia peaministrid
Slovakkia poliitikud
Slovakkia juristid
Sündinud 1964
Sixten Sild

Sixten Sild (sündinud 19. juunil 1964 Tartus) on eesti orienteeruja, spordi- ja omavalitsustegelane.

Haridus
Ta lõpetas 1982. aastal Nõo Keskkooli, 1991. aastal Tartu Ülikooli (keemia) ja 1995. aastal Karlstadi Ülikooli (turism).

Töö
2013. aastast on ta Võru abilinnapea.

Sporditegevus
Orienteerumises oli tema esimene treener Toivo Kotov, hilisem Valeri Kisseljov. Ta on võitnud Eesti meistrivõistlustel aastatel 1985–2003 kokku 51 medalit (35 kulda, 5 hõbedat ja 11 pronksi) ning Nõukogude Liidu meistrivõistlustel kuld-, hõbe- ja pronksmedali. 1990. aastal saavutas Sild Nõukogude Liidu koondises üliõpilaste maailmameistrivõistluste pronksmedali. 1991. aastal võitis ta orienteerumisjooksu maailmameistrivõistlustel Tšehhoslovakkias Mariánské Lázněs tavarajal pronksi.

Ta on kauaaegne Orienteerumisklubi Võru president.

2019 novembrist 2021 novembrini oli ta Eesti Orienteerumisliidu president.

Tunnustus
 2010 Võrumaa teenetemärk
 2019 Eesti Orienteerumisliidu teenetemärk

Isiklikku
Tema abikaasa on Sarmite Sild, neil on pojad Timo ja Lauri Sild. Terve pere tegeleb orienteerumisega.

Viited

Eesti orienteerujad
Nõo Reaalgümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1964
Toomas Edur

Toomas Edur (sündinud 20. jaanuaril 1969 Tallinnas) on eesti balletiartist.

Ta lõpetas 1988. aastal Tallinna Koreograafiakooli ja oli seejärel kuni 1990. aastani Estonia solist. Aastatel 1990–1996 oli Edur Inglise Rahvusliku Balleti solist, 1996–1997 Birminghami Kuningliku Balleti solist ja 1998. aastast töötas ta jälle Inglise Rahvuslikus Balletis.

2009. aasta veebruaris valis Rahvusooper Estonia nõukogu Toomas Eduri Estonia balleti kunstiliseks juhiks, tööle asus ta augustis 2009. Ta töötas Estonia balleti kunstilise juhina kuni 2019. aastani. Toomas Eduri juhtimise ajal nimetati Estonia ballett Eesti Rahvusballetiks.

Tunnustus
 1990 parima paari auhind rahvusvahelisel balletivõistlusel USAs (koos Age Oksaga)
 2001 Valgetähe III klassi teenetemärk
 2002 Eesti Teatriliidu balletiauhind (koos Age Oksaga)
 2010 Briti Impeeriumi Ordu komandör (Age Oks ja Toomas Edur kahe riigi kultuurisuhete edendamise eest, Elizabeth II nimetas 12. juunil 2010)
2019 Harjumaa teatripreemia

Isiklikku
Tema ema hukkus Estonia katastroofis.

Ta oli abielus Age Oksaga. Nende tütar Elizabeth sündis 1. jaanuaril 2010.

Viited

Välislingid
Tiina Laanem. Age Oksa ja Toomas Eduri igavene korduseksam. Eesti Päevaleht, 8. jaanuar 2000

Eesti balletitantsijad
Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1969
Age Oks

Age Oks (artistinimega ka Agnes Oaks; sündinud 29. mail 1970 Vändras) on eesti baleriin.

Ta lõpetas 1988. aastal Tallinna Koreograafiakooli ja oli seejärel kuni 1990. aastani Estonia solist. Aastatel 1990–1996 oli ta Inglise Rahvusliku Balleti solist.

Tunnustus
 1990 parima paari auhind rahvusvahelisel balletivõistlusel Ameerika Ühendriikides (koos Toomas Eduriga)
 2001 Valgetähe III klassi teenetemärk
 2002 Eesti Teatriliidu balletiauhind (koos Toomas Eduriga)
 2010 Briti Impeeriumi Ordu komandör (Age Oks ja Toomas Edur Eesti ja Suurbritannia kultuurisuhete edendamise eest, Elizabeth II nimetas 12. juunil 2010)

Isiklikku
Tema õde Anke Oks on kunstnik. 

Ta oli abielus Toomas Eduriga. Nende tütar Elizabeth sündis 1. jaanuaril 2010.

Viited

Välislingid

Tiina Laanem. Age Oksa ja Toomas Eduri igavene korduseksam. Eesti Päevaleht, 8. jaanuar 2000

Eesti balletitantsijad
Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1970
Pärnu Eliisabeti kogudus

EELK Pärnu Eliisabeti kogudus on luterlik kogudus Pärnus.

Kogudus kuulub EELK Pärnu praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Enn Auksmann, organist Jaanus Torrim. Juhatuse esimees on Andres Riivits.

Jumalateenistus (missa) on igal pühapäeval algusega kell 10.00 ja kell 18.00, samuti teisipäeval, kolmapäeval ja reedel algusega kell 9.00 ning neljapäeval algusega kell 18.00 Pärnu Eliisabeti kirikus. Pihiaeg on pühapäeviti enne õhtust missat kell 16-17:30.

Õpetajate loend

Ajalugu 
Poola võimu ajal (1582–1617) tegutses Pärnu Nikolai kirikus katoliku kiriku kogudus. Luterlased said Poola valitsuselt endale kiriku ehitamise otstarbeks üks kokkuvarisenud maja ja 12. augustil 1590 aastal asetati aluskivi uuele luteri koguduse kirikule. Ehitus kestis 10 aastat ja aastal 1600  õnnistati uus kirik. Kirikule, Hommiku ja Põhja tänava nurgal anti Evangelist Johannese nimi (Jaani kirik). Nikolai kiriku uuesti pühitsemisega kolis Nikolai saksa kogudus oma vanasse kirikusse ja Jaani kirik anti nüüd eesti kogudusele. 

Põhjasõja päevil kapituleerus Pärnu linn venelastele 12. augustil 1710 ja Jaani kirik  õnnistati kreeka-katoliku jumalateenistuseks. 1731. aastal saavutati kiriku linnale tagastamine, kuid seda ei saadud enam kasutada, sest kirik oli õigeusu kombe kohaselt õnnistatud. 1741. aastal andis Venemaa keisrinna Jelizaveta Petrovna käsu eraldada riigikassast 8000 rubla uue luterliku kiriku ehitamiseks Pärnusse. Senine eesti Jaani kogudus sai endale ja pühakojale uue nime – Eliisabet. 25. juunil 1744 pandi nurgakivi Pärnu Eliisabeti kirikule. Püha Johannese (Jaani, Uspenija Bogoroditsõ) õigeusu kirik lammutati, peale uue õigeusu Pärnu Suurmärter Katariina kiriku ehitamist.  Eliisabeti koguduse ajal, kuulus Eliisabeti saksa kogudusse linna ümbruskonnas elav aadel, kuna Pärnu Nikolai kirik oli puht linnakodanike koguduseks.

Viited

Välislingid
Pärnu Eliisabeti kogudus
Pärnu Eliisabeti kogudus Facebookis
Eliisabeti koguduse ajalugu

EELK Pärnu praostkond
Pärnu
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Haapsalu Püha Johannese kogudus

EELK Haapsalu Püha Johannese kogudus on luterlik kogudus Haapsalus.

Kogudus kuulub EELK Lääne praostkonda. 

Koguduse õpetaja on piiskop Tiit Salumäe, organist Lia Salumäe. Juhatuse esimees on Madis Kütt. Koguduses teenivad ka jutlustaja
Kalle Jätsa ja Teno Ilves.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Haapsalu toomkirikus. Kogudus kasutab ka Haapsalu Jaani kirikut, mille juures on kaks koguduse hoonet, sealhulgas koguduse kantselei.

Õpetajad 
Vt. Haapsalu Püha Johannese koguduse vaimulikud

Välislingid

 Koguduse ametlik veebileht

EELK Lääne praostkond
Haapsalu
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Haapsalu kihelkond
Lääne-Nigula Püha Nikolause kogudus

EELK Lääne-Nigula Püha Nikolause kogudus on luterlik kogudus Lääne-Nigulas.

Kogudus kuulub Lääne praostkonda. 

Viimased 40 aastat (1982–2022) on koguduse õpetajaks olnud Leevi Reinaru ja organistiks Helle Reinaru. Juhatuse pikaaegne esimees oli Tiina Võsu (snd 1956). 

Alates oktoobrist 2022 on õpetajaks Kristo Hüdsi (snd 1988) ja juhatuse esimeheks Agne Viilma (snd 1966). Endine õpetaja Leevi Reinaru on nüüd abiõpetaja. 

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12.00 Lääne-Nigula Püha Nikolause kirikus.

Õpetajad 
Vt. Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse vaimulikud

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Lääne praostkond
Lääne-Nigula vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Lääne-Nigula kihelkond
Kuusalu Laurentsiuse kogudus

EELK Kuusalu Laurentsiuse kogudus on luterlik kogudus Kuusalus.

Kogudus kuulub Ida-Harju praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Jaanus Jalakas, organist Anne Jalakas. Juhatuse esimees on Martin Urva.

Jumalateenistused toimuvad pühapäeviti kell 11 Kuusalu Laurentsiuse kirikus.

Kuusalu koguduse vaimulikud
 1523–1550 Johann Becker 
 enne 1600 Heinrich
 1600–1601 Theodor Budde
 1601–1637 Laurentius Schmidt (surnud 1637)
 1637–1652 Petrus Olai Cornerus (surnud 1652)
 1650 Joachim Matthiae (kompastor)
 1653–1658 Johann Kohsen (1628–1680)
 1658–1675 Caspar Lessius (1603–1675)
 1675–1689 Johann Wolfgang Böckler (suri 1717)
 1689 Jacob Gnospelius (interimpastor, 1646–1703)
 1869–1710 Samuel Pfützner (suri 1710)
 1711–1713 Arend Johann Knüpffer (1673–1737)
 1715–1734 Johann Heinrich Gerth (1686–1734)
 1735–1755 Arnold Johann Knüpffer (1707–1755)
 1756–1777 Johann Fromhold Poppen (1718–1777)
 1777–1806 Christian Georg Magnus Knüpffer (1752–1807)
 1807–1808 Carl Magnus Johann Knüpffer (1781–1808)
 1809–1837 Jakob Johann Anton Hirschhausen (1783–1837)
 1837–1863 Eduard Ahrens (1803–1863)
 1863–1899 Woldemar Friedrich Kentmann (1833–1901)
 1901–1906 Woldemar Reinhold Kentmann 1873–1942)
 1907–1914 Karl Eduard Ney (1879–1964)
 1914–1922 Ralf Johannes Ferdinand Luther (1887–1913)
 1923–1939 Kurt Kentmann (1893–1976)
 1939–1953 Albert Roosvalt (1903–1963)
 1953–1985 Eduard Salumäe (1919–1985)
 1985–1997 Endel Kuulpak (1928–1997)
 1997 – Jaanus Jalakas (1962–)

Köstrid-koolmeistrid
 u 1755 Jakob Johann Grönberg
 u 1782–1807 Johannes Palien (1754–)
 1817–1824 Jacob Johann Schütz (1765–1824)
 1824–1867 Carl Gustav Schütz (1802–1867)
 1867–1898 Carl Ludwig Schütz (1837–1898)
 1898–1918 Konrad Schütz (1873–1919)
 1918–1922 Jaan Vahi (1861–1931)
 1923–1931 Gustav Karlson (Kaarli) (1893–1987)
 1932–1938 Hugo Mürk (1907–1962)
 1938–1940 Hermann (Henn, Enn) Rull (1894–1955)

Välislingid
 Kodulehekülg
 Kuusalu kirikuõpetajad 

EELK Ida-Harju praostkond
Kuusalu vald
Kuusalu kihelkond
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Keila rajoon

Keila rajoon oli haldusterritoriaalne üksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1962. 

Keila rajoon moodustati 1950 septembris Harjumaa lääneosast seoses maakondade likvideerimisega. Rajooni keskus asus Keilas. Rajooni kuulusid algselt Keila ja Paldiski linn ning Haiba, Joa, Keila, Klooga, Kloostri, Laitse, Nissi, Põllküla, Risti, Ruila, Turba, Vasalemma ja Vihterpalu külanõukogu.

Pärast külanõukogude ühendamisi 1954 juunis jäi Keila rajooni 7 külanõukogu: Keila, Kernu, Klooga, Nissi, Padise, Risti ja Vasalemma külanõukogu.

1959 veebruarist liideti Keila rajooniga Harku ja Saue külanõukogu Harju rajoonist.

Keila rajoon likvideeriti 1962 märtsis ja selle territoorium liideti Harju rajooniga.

Rajoonileht oli alguses “Bolševistlik Sõna”, mis sai hiljem pealkirja “Kollektiivne Töö”. See lõpetas ilmumise aprilli alguses 1962.

Viited

Eesti NSV rajoonid
Jüri kogudus

EELK Jüri kogudus on luterlik kogudus Jüris.

Kogudus kuulub Ida-Harju praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Tanel Ots, organist Jüri Vaino. Juhatuse esimees on Talvi Abram.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12.00 Jüri kirikus.

Õpetajad 
Vt. Jüri koguduse vaimulikud

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Ida-Harju praostkond
Rae vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Ambla Maarja kogudus

EELK Ambla Maarja kogudus on luterlik kogudus Amblas.

Kogudus kuulub Järva praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Tõnu Linnasmäe, organist Evely Piksar. Juhatuse esimees on Tanel Kumpas.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12.00 Ambla Maarja kirikus.

Ambla Maarja koguduse õpetajad

Viited

EELK Järva praostkond
Järva vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused

Välislingid
 Kodulehekülg
Põlva Püha Neitsi Maarja kogudus

EELK Põlva Püha Neitsi Maarja kogudus on luterlik kogudus Põlvas.

Kogudus kuulub Võru praostkonda. 

Koguduse õpetaja on 2007. aastast alates Toomas Nigola, abiõpetaja Jaak Pärnamägi (12. detsembrist 2016) ning organist Külvi Paide. Juhatuse esimees on alates 2016. aasta lõpust Aare Lepaste (eelmine: Andres Lehestik).

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Põlva Püha Neitsi Maarja kirikus. Sügisest kevadeni toimuvad pühapäevakooli tunnid ja noorteõhtud.

2019/20 õppeaastast alustas koguduse pastoraadis tööd MTÜ Tartu Luterlik Peetri Kool peetav Põlva Jakobi Kool.

Välislingid 

 Põlva Maarja koguduse kodulehekülg

EELK Võru praostkond
Põlva
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Põlva kihelkond
Kuressaare Laurentiuse kogudus

EELK Kuressaare Laurentiuse kogudus on luterlik kogudus Kuressaares.

Kogudus kuulub Saarte praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Anti Toplaan, abiõpetaja Tiina Ool, organist Rita Naaber. Juhatuse esimees on Kaalep Koppel.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Kuressaare Laurentiuse kirikus.

29. novembril 1936 toimus koguduse 100-aastase juubeli puhul eesti ja saksa koguduse esimene ühine pidulik jumalateenistus eesti keeles. Seni oli jumalateenistusi peetud eraldi eesti ja saksa keeles.

Viited

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Saarte praostkond
Kuressaare
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Karja Katariina kogudus

EELK Karja Katariina kogudus on luterlik kogudus Karjas.

Kogudus kuulub Saarte praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Veiko Vihuri, organist Anna Sammelsaar. Juhatuse esimees on Tõnu Grepp.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Karja Katariina kirikus.

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Saarte praostkond
Saaremaa valla kogudused
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Kaarma Peeter-Pauli kogudus

EELK Kaarma Peeter-Pauli kogudus on luterlik kogudus Kaarmal.

Kogudus kuulub Saarte praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Hannes Nelis, organist Tiiu Tõhk. Juhatuse esimees on Eve Mägi.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 15.00 Kaarma Peeter-Pauli kirikus.

Välislingid
 Kodulehekülg
 Kaarma koguduse õpetajad

EELK Saarte praostkond
Saaremaa valla kogudused
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Nõmme Rahu kogudus

EELK Nõmme Rahu kogudus on luterlik kogudus Tallinnas.

Kogudus kuulub Tallinna praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Ove Sander. Juhatuse esimees on Meelis Pirn.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.30 Nõmme Rahu kirikus.

Välislingid 
 Nõmme Rahu koguduse kodulehekülg

EELK Tallinna praostkond‎
Tallinna kogudused
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Viimsi Püha Jaakobi kogudus

EELK Viimsi Püha Jaakobi kogudus on luterlik kogudus Viimsis.

Kogudus kuulub Tallinna praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Mikk Leedjärv, organist Hille Poroson. Juhatuse esimees on Jaanus Lember.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Viimsi Püha Jaakobi kirikus ja kuu esimesel pühapäeval algusega kell 13.00 Rohuneeme kabelis ning iga kuu viimasel kolmapäeval kell 14.00 Rannapere pansionis.

Välislingid
 Kodulehekülg

Viimsi vald
EELK Tallinna praostkond‎
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Sangaste Püha Andrease kogudus

EELK Sangaste Püha Andrease kogudus on luterlik kogudus Sangastes.

Kogudus kuulub Valga praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Ivo Pill, organist Eve Tamm. Juhatuse esimees on Jaan Luther.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12.00 Sangaste kirikus.

Sangaste koguduse õpetajad 
 Joachim Rossihnius 1631 – 1642
 Christian Wassermann 1642 – 1656
 Johannes Hoffmann 1660 – 1663
 Victor Jakob Andrea Cupraeus 1662
 Justus Johannes Neubau 1663 – 1684
 Chilian Rauschert 1685 – 1703 ; 1714 – 1717
 Gotthard Ferdinand Rauschert 1717 – 1749
 Zacharias Räbel 1751 – 1776
 Gottfried Fabian Eberhard 1777 – 1792
 Johann Sebastian Nelkerdt 1793 – 1824
 Karl Ernst Berg 1825 – 1828
 Friedrich Heinrich Sellheim 1828 – 1858
 Hermann Franz Karl Neumann 1858 – 1870
 Theodor Heinrich Renatus Hesse 1871 – 1903
 Albert Freimund Renatus Hesse 1905 – 1918
 Aleksander Sternfeldt-Täheväli 1920 – 1924
 Mihkel Ostrow 1925 – 1940
 Johannes Laurson 1940 – 1950
 Diakon J. Kallaste 1951
 Aldur Parts 1951
 Organist-jutlustaja Eduard Ermits 1952
 Aseõpetaja N. Tann 1954
 Peeter Kohandi 1958
 Enn Paldra 1958 – 1966
 Jaan Maior 1968 – 1969
 Karl Sillamäe 1969 – 1986 hooldajana
 Peep Audova 1986 – 1990 hooldajana
 Ivo Pill 1990 –

Välislingid
 Kodulehekülg

Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
EELK Valga praostkond
Otepää vald
Viljandi Jaani kogudus

EELK Viljandi Jaani kogudus on luterlik kogudus Viljandis.

Kogudus kuulub Viljandi praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Marko Tiitus, muusikajuht Tuuliki Jürjo. Juhatuse esimees on Marko Mägi.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Viljandi Jaani kirikus.

Viljandi  Jaani koguduse õpetajaid 
 Rotger Becker 1637–1657
 Joh. Bagge 1660–1671
 Mag. Johann Wolfgang Pastelberger 1671–1710
 Mag. Karl Alstadius 1710–1730
 Matthias Ladius 1730–1747
 Johann Abraham Winkler 1748–1769
 Heinrich Ernst Schröder 1769–1804
 Christian Theodor Richter 1804–1820
 Friedrich Carlblom 1821–1857
 Valentin Karl Heinrich von Holst 1857–1860
1860. aastal kinnitati kohaliku vaimuliku Valentin von Holsti initsiatiivil koostatud kava Viljandi luterliku koguduse lahutamiseks Viljandi linna- ja Viljandi maakoguduseks. Linnakogudusele sai Jaani kirik.
 Liborius Gustav Wilhelm Krüger 1861–1892, 1876–1883 oli ta veel Viljandi praostkonna praost
 Ernst von Mickwitz 1893–1919
 Friedrich Schiele 1919–1924
 August Osvald Westrèn-Doll 1924–1939
 Elmar Tõldsepp 1941–1944
...
Jaan Tammsalu 1992–2004, 1997–2004 ka EELK Viljandi praostkonna praost
Marko Tiitus 2005–

Vaata ka 
Viljandi Jaani koguduse vaimulikud
Viljandi Pauluse kogudus

Viited

Välislingid
 Kodulehekülg
 Koguduse koduleht

EELK Viljandi praostkond
Viljandi
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Pilistvere Andrease kogudus

EELK Pilistvere Andrease kogudus on luterlik kogudus Pilistveres.

Kogudus kuulub Viljandi praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Markus Haamer, diakon Hermann Kalmus, organist Kalev Rajangu. Juhatuse esimees on Jaanus Lohur.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 13.00 Pilistvere kirikus, talvel Pilistvere pastoraadis.

Õpetajad 

1641–1651 Johannes Pommer
1652–1689 Cristian Pankov
1689–1710 Johann Daniel von Berthold
1710–1749 Johann Cristoph Lohmann
1750–1764 Anton Heinrich Königshaven
1765–1783 Christoph Friedrich Knacke
1784–1808 Heinrich Gottfried Stückel
1810–1834 Karl August Wilde
1834–1877 Eugen Mickwitz
1877–1910 Eugen Mickwitz
1910–1944 Bernhard Steinberg
1944–1945 Gustav Küla
1946–1949 Herbert Kuurme
1949–1957 Esra Rahula
1957–1963 Hugo Pärno
1963–1968 Johannes Kivisalu
1968–1983 Herbert Kuurme
1983–2003 Vello Salum

EELK Viljandi praostkond
Põhja-Sakala vald
Järva vald
Pilistvere kihelkond
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Kanepi Jaani kogudus

EELK Kanepi Jaani kogudus on luterlik kogudus Kanepis.

Kogudus kuulub Võru praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Margit Lail, organist Meeli Rammul. Juhatuse esimees on Mart Kukk.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.30 Kanepi Jaani kirikus.

Välislingid 

 Kanepi Jaani koguduse kodulehekülg 

EELK Võru praostkond
Kanepi vald
Kanepi kihelkond
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Mehikoorma kogudus

EELK Mehikoorma kogudus on luterlik kogudus Mehikoormas.

Kogudus kuulub Võru praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Urmas Nagel, organistid Kristiina Nagel ja Merike Paap. Juhatuse esimees on August Marge.

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Võru praostkond
Räpina vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Elva kogudus

EELK Elva kogudus on luterlik kogudus Elvas.

Kogudus kuulub EELK Valga praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Vallo Ehasalu, organist Stefan Groote, koorijuht Edith Groote, pühapäevakooliõpetaja Kristiina Lõhmus jt. Juhatuse esimees on Stefan Groote.

Jumalateenistused toimuvad igal pühapäeval algusega kell 11.00 Elva kirikus.

1938. aastal oli koguduse õpetaja palk 40 krooni kuus.

EELK Elva koguduse vaimulikud

 1920–1934 ilma kindla õpetajata noor kogudus
 1934–1940 Aleksander Bender
 1940–1948 Eduard Ermits
 1948–1955 Richard Sisask
 1955–1956 Peeter Sink
 1956–1972 Eduard Kalda
 1972–1978 Harald Tammur
 1979–1985 dr. theol. honoris causa Ago Viljari
 1985–1994 Harry Madisson
 1994–1998 diakon Teet Korsten
 1999–tänaseni Vallo Ehasalu

Viited

Välislingid
  Koguduse veebisait 

EELK Valga praostkond 
Elva 
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Hargla kogudus

EELK Hargla kogudus on luterlik kogudus Harglas.

Kogudus kuulub EELK Valga praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Vallo Ehasalu, organist Katrin Rogenbaum. Juhatuse esimees on Rein Paas.

Jumalateenistused on üle pühapäeva algusega kell 14.30 Hargla kirikus.

Koguduse õpetajad
1667 paiku Siegfried Neander, Koivaliina koguduse abiõpetaja Harglas
1682 paiku Nathanael Pommer, Koivaliina koguduse abiõpetaja Harglas 
1693–1702 Christoph Nisius 
1702–1702 Jonas Drothenius
1702–1702 Olus Levelin, Kanepi koguduse õpetaja
1706–1708 Johann Hornung, Karula koguduse õpetaja
1717–1723 ... Koivaliina koguduse õpetaja 
1724–1758 Ephraim Dietrich Hövel
1760–1770 Jakob Christian Laurentz 
1770–1788 Johann Friedrich Hartmann
1789–1893 Johann Gottlieb Kettler 
1794–1811 Johann Frommhold Woldemar Poppen 
1811–1822 Heinrich Georg von Jannau
1823–1844 Rudolf Gustav Hollmann 
1845–1871 Jakob Gottfried Kolbe 
1873–1892 Wilhelm Gotthilf Robert Adalbert Christiani 
1892–1918 August Julius Tiedemann 
1919–1920 Hermann Johannes Ederberg
1922–1929 Theodor Woldemar Meyer
1930–1949 Jaan Maior 
1950–1953 Gustav Johannes Küla
1962–1966 Juhan Jõgi
1966–1995 Artur Raibakas
1995–2001 Peep Audova, Valga koguduse õpetaja 
2001–tänaseni Vallo Ehasalu, Elva koguduse õpetaja

Koguduse abiõpetajad, õpetajaameti kandidaadid, diakonid ja jutlustajad
1939–1940 Arnold Kais, cand. theol.
1946–1949 Linda Maior, jutlustaja
1954–1962 Jüri Mälk, diakon 
1962–1963 Juhan Jõgi, jutlustaja
1970–? August Kargaja, jutlustaja
1995–1999 Erlend Kollom, diakon
1999–2001 Enno Tanilas, diakon

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Valga praostkond
Valga vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Karula kogudus

EELK Karula Maarja kogudus on luterlik kogudus Lüllemäel.

Kogudus kuulub Valga praostkonda ja kasutab Karula Maarja kirikut. 

Koguduse õpetaja on Enno Tanilas, organist Merike Mõttus. Juhatuse esimees on Jaan Kõvask.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00.

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Valga praostkond
Valga vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Rannu Püha Martini kogudus

EELK Rannu Püha Martini kogudus on luterlik kogudus Neemiskülas.

Kogudus kuulub Valga praostkonda. Kogudus kasutab Rannu Püha Martini kirikut.

Koguduse õpetaja on Timo Švedko, organist Meelis Olev. Juhatuse esimees on Jaan Eensaar.

Koguduse õpetajad
1628–1628 Melchior Kennitius, Puhja koguduse õpetaja
1628–... Caspar Laubing
1634–1642 Nikolai Nüchken, Puhja koguduse õpetaja
1643–... Michael Laurentius 
1648–1657 Caspar Eggerdes
1657–1661 Christoph Pegau, Puhja koguduse õpetaja
1661–1672 Lorenz Moller
1673–1710 Johann Soltow
1685–... Laurentius Scheller
1716–1720 Erik Candelin
1721–1729 Martin Johann Roth, Puhja koguduse õpetaja
1729–1771 Johann Caspar Meder
1772–1781 Joachim Friedrich Petersen
1783–1791 Samuel Gottlieb Stückel 
1792–1800 Friedrich Samuel Seider 
1800–1801 Bernhard Gottlieb Hehn
1802–1806 Johann Karl Gottfried Assmuss
1806–1808 Gustav Emmanuel Stockenberg
1808–1834 Wilhelm Friedrich Steingrüber 
1835–1845 Gustav Dumpf
1846–1853 August Ludwig Immanuel Körber 
1853–1860 Alexander Johann Krause 
1860–1870 Hermann Krause 
1871–1907 Eduard Paul Assmuth
1907–1918 Richard Ferdinand Masing
1919–1928 Jaan Adamson
1930–1944 Albert Vatter
1944–1945 Richard Sisask, Rõngu koguduse õpetaja
1945–1965 Theodor Varblane 
1965–1979 Harald Tammur, Nõo koguduse õpetaja
1979–1990 Kalju Kukk, Puhja koguduse õpetaja
...–... Jüri Stepanov, Otepää koguduse õpetaja
...–1997 Peep Audova, Valga koguduse õpetaja
1997–2008 Jüri Stepanov, Otepää koguduse õpetaja
2008–2011 Vallo Ehasalu, Elva koguduse õpetaja 
2011–2014 Maarja Sokk
2014–2018 Vallo Ehasalu, Elva koguduse õpetaja
2018–2018 Mart Jaanson, Nõo koguduse õpetaja
2018–31. oktoober 2021 Timo Švedko
1. november 2021– Mart Jaanson, Nõo koguduse õpetaja, Valga praostkonna praost

EELK Valga praostkond
Elva vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Kihelkonna Mihkli kogudus

EELK Kihelkonna Mihkli kogudus on luterlik kogudus Kihelkonnal.

Kogudus kuulub Saarte praostkonda ja kasutab Kihelkonna Mihkli kirikut. 

Koguduse õpetaja on Rene Reinsoo, organist Ülle Reinsoo. Juhatuse esimees on Thea Raik.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Kihelkonna kirikus.

Kihelkonna koguduse õpetajate loend
Loend on mittetäielik:

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Saarte praostkond
Saaremaa valla kogudused
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Kärdla Johannese kogudus

EELK Kärdla Johannese kogudus on luterlik kogudus Kärdlas.

Kogudus kuulub Saarte praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Hüllo-Kristjan Simson, organist Kristiina Harjak. 

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 15.00 Kärdla kirikus.

Pastorid

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Saarte praostkond
Kärdla
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused