joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Christine Arron

Christine Arron (sündinud 13. septembril 1973 Abymes Guadeloupe'is), on Prantsusmaa kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooks).

Arron asus elama Prantsusmaale 1990. aastal. Tema esimene treener oli Fernand Urtebise, kes oli ka 1997. aasta MM-il 400 m tõkkejooksu maailmameistriks tulnud Stéphane Diagana treener.

Ajaga 10,95 sekundit jooksis ta 1998. aastal üle Marie-José Péreci nimel oleva Prantsusmaa rekordi, mida suutis hiljem veel parandada 10,85-ni. 19. septembril samal aastal Euroopa meistrivõistlustel Budapestis jooksis ta uueks Euroopa rekordiks 10,73. Christine Arron valiti 1998. aastal Euroopa parimaks naissportlaseks. 1999. aasta maailmameistrivõistlustel Sevillas Arron võitis 4×100 m teatejooksus koos Patricia Girardi, Muriel Hurtise ja Katia Benthiga hõbemedali.

Jalavigastuse pärast pidi Arron jätma vahele 2001. aasta MM-võistlused. Selle järel tuli aastane võistluspaus pätast poja sündi. 2003. aasta kodustel maailmameistrivõistlustel Pariisis võitis Arron viimase vahetuse jooksjana 4x100 m teatejooksus kuldmedali koos Girardi, Hurtise, Sylviane Félixga ajaga 41,78, mis oli ka uueks Prantsusmaa rekordiks. 2004. aasta olümpiamängudel Ateenas võitis ta 4x100 m pronksmedali koosseisus Véronique Mang, Hurtis, Félix ja Arron. 100 m jooksus tal aga ei õnnestunud finaali saada, kuigi oli varasemate jooksude põhjal üks suursoosikuid. 

2005. aastal oli ta väga heas vormis, mida tõestab see fakt, et ta võitis viis IAAF-i Kuldliiga etappi kuuest.

Saavutused

Olümpiamängudel 

2004 Ateenas
pronksmedal 4x100 m 42,54

Maailmameistrivõistlustel 

1997 Ateenas 
pronksmedal 4x100 m 42,21
1999 Sevillas
hõbemedal 4x100 m 42,06
2003 Pariisis
maailmameister 4x100 m 41,78
2005 Helsingis
pronksmedal 100 m 10,98
pronksmedal 200 m 22,31

Euroopa meistrivõistlustel 

1998 Budapestis
Euroopa meister 100 m 10,73 (Euroopa rekord)
Euroopa meister 4x100 m 42,59

Välislingid 
 
Fotod Christine Arronist

Prantsusmaa jooksjad
Sündinud 1973
Cum laude

Cum laude (ladina keeles 'kiitusega') on märge, mis lisatakse haridust tõendavale ülikoolidiplomile, kui üliõpilane on õpingud lõpetanud teatud tingimustele vastavalt. 

Eestis on diplomi kiitusega (cum laude) väljaandmise tingimused sätestatud haridus- ja teadusministri määrusega. Alates 1. septembrist 2007 õppima asunutele kehtivad lõpetamisel järgmised tingimused:
 õppekava on täidetud täies mahus;
 lõputöö on kaitstud või lõpueksam sooritatud hindele "5" ("A");
 kõikide akadeemilisele õiendile kantud hinnete õppeaine mahtudega kaalutud keskmine on 4,60 või kõrgem.

Mõnel pool maailmas kasutatakse lisaks märkele cum laude ka väljendeid magna cum laude (suure kiitusega) ja summa cum laude (kõrgeima kiitusega).

Välislingid
 Riigi Teataja

Haridus
Ladinakeelsed väljendid
Colette Besson

Colette Besson (7. aprill 1946 Saint-Georges-de-Didonne – 9. august 2005 La Rochelle) oli Prantsusmaa kergejõustiklane (400 m jooks), olümpiavõitja (1968).

Enne México 1968. aasta olümpiamänge oli Colette Bessoni isiklik rekord 400 m jooksus 53,8. Olümpiaradadel jooksis ta eeljooksus aja 53,1, veerandfinaalis 53,6 ning finaalis juba aja 52,0. Sellega tuli ta olümpiavõitjaks.

1969. aasta Euroopa meistrivõistlustel Ateenas jooksis Besson kaks maailmarekordit, kuid ei võitnud ühtegi kuldmedalit. 400 m jooksus tuli Euroopa meistriks tema kaasmaalane Nicole Duclos uue maailmarekordiga 51,7 (51,73) ning esimest korda kavas olnud 4x400 m teatejooksu võitis Suurbritannia, kelle viimase vahetuse jooksja Lillian Board oli enne Bessoni napilt varem finišis, kuigi mõlemad jooksid uue maailmarekordi 3.30,8.

Saavutused

Olümpiamängudel 
1968 Méxicos
  olümpiavõitja 400 m jooksus 52,0 (maailmarekord)

Euroopa meistrivõistlustel 
1969 Ateenas
  hõbemedal 400 m jooksus 51,7 (51,75) (maailmarekord)
  hõbemedal 4×400 m teatejooksus 3.30,8 (maailmarekord)

Prantsusmaa kergejõustiklased
Sündinud 1946
Surnud 2005
Bud Powell

Bud Powell (õieti Earl Rudolph Powell; 27. september, 1924 New York – 31. juuli, 1966 New York) oli ameerika džässpianist ning -helilooja, hinnatuim pianist džässiajaloos.

Bud Powelli kuulsaimad džässteosed 

 Bouncing with Bud
 Celia
 Cleopatra's Dream
 Dance of the Infidels
 Hallucinations a.k.a. Budo
 Tempus Fugue-It (aka Tempus Fugit)
 Un Poco Loco

Bud Powelli albumid 

 "Tempus Fugue-It" – (4 CD-d), (1944)
 "The Complete Blue Note and Roost Recordings" – (neli CD-d) (1947)
 "The Amazing Bud Powell, Volume One" – (1949)
 "The Complete Bud Powell on Verve" – (viis CD-d) (1949–1956)
 "The Amazing Bud Powell, Volume Two" – (1953)
 "The Amazing Bud Powell, Volume Three" – Bud! (1957)
 "Time Waits" – (1958)
 "The Scene Changes" – (1958)
 "Bud In Paris" (1959)
 "The Best of Bud Powell on Verve"

Ameerika Ühendriikide heliloojad
Ameerika Ühendriikide džässmuusikud
Sündinud 1924
Surnud 1966
Tupolev Tu-160

Tu-160 (NATO koodnimega Blackjack) oli Nõukogude Liidu ja on Venemaa ülehelikiirusega strateegiline kontinentidevahelise lennukaugusega pommituslennuk.

Praegu on see suurim ülehelikiirusel lendav ja suurim lennu ajal muudetava tiivanoolsusega lennuk. Tu-160 on Tupolevi projekteerimisbüroos loodud maailma kõigi aegade raskeim sõjalennuk.

Kontseptsioonilt on Tu-160 1974. aastal esmalennu teinud USA pommituslennuki B-1B analoog, kuid teostatud suuremas mõõtkavas. Tu-160 järelpõlemisega turboventilaatormootorid NK-321 arendavad suurimat võimsust kui ühegi senini ehitatud sõjalennuki mootorid, kuid kütusesäästlikkuse poolest pole NK-321 mootorid eesrindlikud.

Tu-160 prototüübi katselend toimus 18. detsembril 1981 Moskva oblastis Ramenskoje lennuväljal. Lennuki seeriana ehitamist alustati 1984. aastal, esimene lennuk valmis sama aasta 10. oktoobril. Relvastusse võeti esimesed Tu-160-d alles 1987. aasta aprillis.

Tu-160 Ukrainas 

Kokku ehitati 35 lennukit Tu-160, neist 27 NSV Liidu ajal, millest 8 Tu-160 jäid katse- ja testlennukiteks, ülejäänud võeti relvastusse. Kõik oma baasis olnud 19 lennukit jäid NSV Liidu kokkuvarisemise järel Ukrainasse. Neist 8 andis Ukraina ajavahemikus 5. novembrist 1999 kuni 21. veebruarini 2000 üle Venemaale, saades vastutasuks 285 miljoni USA dollari väärtuses maagaasi. 10 Tu-160 lennukit lõigati ajavahemikus 16. novembrist 1998 kuni 2. veebruarini 2001 strateegilise relvastuse vähendamise raamides vanametalliks, kusjuures mõni neist lennukitest oli lennanud alla 100 tunni. Üks Tu-160 anti 30. märtsil 2000 üle Poltaava lennundusmuuseumile, kus see muudeti hiljem lennuvõimetuks. Nüüdseks lennukeid Tu-160 Ukrainas enam ei ole.

Tehnilised andmed

 Meeskond: 4
 Pikkus: 54,1 m
 Kõrgus: 13,1 m
 Tiivaulatus:
 noolsus 20° juures: 55,7 m
 noolsus 65° juures: 35,6 m
 Tiivapindala: 232 m²
 Tiiva pinnakoormus: 743 kg/m² kuni 764 kg/m²
 Tühimass: 110 t
 Maksimaalne stardimass: 275 t
 Mootorid: 4 x 137,2 kN, forssaažil 250 kN, turboventilaator NK-321

Taktikalised andmed
 Reisikiirus: 850 km/h (0,77 M)
 Suurim kiirus: Mach 2,05 (2 220 km/h optimaalsel kõrgusel), 1030 km/h merepinna kõrgusel
 Lennukaugus: 17 400 km
 Lennulagi: 15 600 m
 Tõusukiirus: 73 m/s

Maandumistee pikkus ca 2000 m ja õhkutõusutee pikkus ca 1600 m.

Välislingid 
Suhoi T-4 ja Tu-160

Pommituslennukid
Nõukogude Liidu sõjalennukid
Venemaa sõjalennukid
2007. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 52. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Tallinnas Paul Kerese Malemajas 1.–11. veebruarini 2007. aasta. Oma teise individuaalse meistritiitli võitis Kenneth Karp.

Turniiri peakohtunik: Lembit Vahesaar

52
2007. aasta Eestis
Ülehelikiirus

Ülehelikiiruseks nimetatakse kiirust, mis on suurem kui helikiirus antud keskkonnas. Kuivas õhus merepinna tasandil standardatmosfääri ISA tingimustes on helikiirus ligikaudu 343 m/s ehk 1235 km/h. Heli läbib   ühe kilomeetri ligikaudu kolme sekundiga. Keha liikumisel ülehelikiirusel kaasneb õhu kokkusurutavuse tõttu lööklaine.

Õhus ülehelikiirusel liikuvate objektide kiirust kirjeldatakse Machi arvuga (mach'''ides; tähisega M'').

Vaata ka
Helibarjäär
Ülehelipauk

Füüsika
Sombor

Sombor (serbia keeles Сомбор, Sombor; ungari keeles Zombor) on linn Serbias Vojvodinas Lääne-Bačka ringkonna ja Sombori valla keskus.

Somboris on Sombori Rahvusteater, linnamuuseum, kaasaegse kunsti muuseum ja Serbia vanim, 1778. aastal asutatud gümnaasium.

Elanike arv on 2005. aasta andmetel umbes 60 000.

Linnas ilmub ajaleht Somborske novine.

Serbia linnad
Vojvodina
Leelisaku

Leelisaku ehk leelisakumulaator on aku, mille elektrolüüt on leeliseline. Leelisaku leiutas 1901. aastal rootsi insener Ernst Waldemar Jungner.

Leelisaku anum valmistatakse terasplekist ja elektrolüüdina kasutatakse kaalium- või naatriumhüdroksiidi vesilahust. Anoodi plaadi materjaliks kasutatakse nikkeloksiidhüdroksiidi (NiOOH) ja katoodi plaadil kaadmiumi (Cd). Tänapäeval tuntakse neid nikkel-kaadmiumakude (NiCd) nime all.

1903. aastal asendas Thomas Alva Edison kaadmiumist elektroodi rauaga ja patenteeris raudnikkelaku (FeNi). Raudnikkelakud on laiatarbest kadunud nende madalate energeetiliste näitajate tõttu. Ka NiCd-akude turustamine Euroopa Liidus on peatatud (2008. aastal) kaadmiumi keskkonnaohtlike omaduste tõttu. Selliseid akusid võib veel kohata akutööriistades ja mudelautodes.

Nende akude asemel on kasutusel nikkel-metallhüdriidakud (NiMH), kus elektroodidena kasutatakse juba tuntud nikkelhüdroksiidi (+) ja niklit (‒). Selliseid akusid iseloomustab kordades suurem erimahutavus ja väiksem sisetakistus. Näiteks AA-tüüpi akudes on Fe-Ni süsteemi mahutavus u 400 mAh, Ni-Cd süsteemi mahutavus u 800 mAh, Ni-MH süsteemi mahutavus u 3000 mAh. Nikkelkaadmiumaku (NiCad) arendati kasutamisvalmis alles 1948. aastal.

Leelisaku keskmine pinge on 1,25 volti ja kasutegur kuni 67%.

Happeakude ehk pliiakudega võrreldes on leelisakud mõõtmetelt väiksemad ja kohati vastupidavamad. Teatud leelisakusid (AgZn) saab kasutada palju külmemas kliimas kui pliiakusid ning säilitada kauem, ilma et nende omadused halveneksid. Leelisakude miinuseks on tunduvalt kallim hind, üksikelemendi madalam pinge ning keskkonnaohtlikkus.

Tänapäeval asendavad NiMH akusid järjest ulatuslikumalt liitiumioonakud. Siiski on leelisakud olulisel kohal mitmetes kasutusvaldkondades, näiteks elektritööriistad, mänguasjad, ja isegi mootorsõidukid (Toyota Hybriid mudelid ja Honda Insight, Civic-Hybrid).

Keemilised vooluallikad
Bloomsbury Publishing

Bloomsbury Publishing plc (varem M.B.N.1 Limited ja Bloomsbury Publishing Company Limited) on Suurbritannia kirjastus, mis kirjastab nii ilukirjandust kui ka teatmeteoseid. Bloomsbury on kirjastanud näiteks J. K. Rowlingi Harry Potteri raamatuid.

Bloomsbury peakontor asub Londonis Camdeni linnaosas ning kontorid on ka New Yorgis, Sydneys ja Delhis.

Kirjastus asutati 1986. aastal. 1999. ja 2000. aastal nimetati Bloomsbury Suurbritannia aasta kirjastuseks.

Välislingid
 Ametlik koduleht

Kirjastused
Suurbritannia ettevõtted
Luminestsents

Luminestsentsiks nimetatakse sellist aine poolt emiteeritud valgust, mis ületab (enamasti suhteliselt kitsas spektraaldiapasoonis) samale temperatuurile vastavat soojuskiirguse taset. Soojuskiirgus tekib teatavasti aine soojendamise tulemusena. Seega luminestsentsi tekkimiseks on tarvis mingi spetsiifilisem, mittesoojuslik energia juhtimine ainesse. Selleks on mitmeid võimalusi:
 valgusega kiiritamine → fotoluminestsents,
 elektrivool → elektroluminestsents,
 elektronidega pommitamine (katoodkiirega kiiritamine) → katoodluminestsents,
 keemiline reaktsioon → kemoluminestsents,
 jpt.

Kuigi hõõglambis tekib kiirgus lõppkokkuvõttes elektrivoolu toimel, on tegemist siiski soojuskiirgusega (mitte elektroluminestsentsiga). Küsimus on elektrivoolu toimemehhanismis.

Luminestsentskiirgust võib nimetada «külmaks» kiirguseks selles mõttes, et reeglina on ta hästi jälgitav eelkõige madalatel temperatuuridel, samas kui soojuskiirgus muutub märgatavaks alles piisavalt kõrgetel temperatuuridel (alles mitmesaja kraadini kuumutatud keha kiirgab silmale nähtavat punast kiirgust).

Luminestsents jääb lühikeseks kuid lõplikuks ajavahemikuks kestma ka peale ergastava protsessi peatamist. Seda nimetatakse järelhelenduseks. Järelhelendus on eriti püsiv fosforestseeruvate materjalide korral, mis võivad (peale valguse käes «laadimist») helenduda tunde.

Luminestseeruvaid materjale kasutatakse paljudes rakendustes nagu katoodkiirekuvarid, plasmatelerid, luminofoorlambid, laserid, valgusdioodid. Näiteks asjaolu, et luminestsentskiirgus avaldub küllalt kitsas spektraalintervallis (sõltuvalt materjalist) on põhjuseks sellele, et luminofoorlambid ja valgusdioodid on märksa suurema valgusviljakusega kui hõõglambid.

Liigitus

Fotoluminestsents
Elektroluminestsents
Kemoluminestsents

Välislingid
Materjalimaailm: Luminofoorid
George IV

George IV (12. august 1762 – 26. juuni 1830) oli Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuningas ning Hannoveri kuningas (Georg IV) aastatel 1820–1830. Enne seda, aastatel 1811–1820, valitses ta regendina oma hullumeelseks tunnistatud isa, George III eest.

George IV-l ei olnud järglasi (tema ainus tütar printsess Charlotte, suri 1818. aastal) ja Georgile järgnes Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi valitseja troonil tema vend William.

Vaata ka 

Astley Cooper

Välislingid

Suurbritannia monarhid
Sündinud 1762
Surnud 1830
Hannoveri dünastia
Liitheli

Liitheli ehk liittoon ehk kompleksheli ehk komplekstoon (inglise keeles complex tone) on heli, mis koosneb paljudest eri sageduse ja amplituudiga lihthelidest.

Tervikust väiksemate osade võnkumine toimub kiiremate (kõrgemate) võnkesagedustega ning nii tekkinud helisid nimetatakse ülemhelideks. Põhiheli ja ülemhelisid nimetatakse osahelideks.

Pillikeel on kahest otsast kinnitatud ja selles saavad tekkida vaid teatud lainepikkustega seisvad lained. Lained peegelduvad pillikeele kinnituspunktidest ja selle tulemuseks on omapärane liitvõnkumine. Kõik lubatud lainepikkused saavad levida pillikeeles üheaegselt. Võimalike lainete lainepikkused sõltuvad pillikeele pikkusest ja neid nimetatakse võnkumise harmoonikuteks. 

Joseph Fourier tõestas, et mis tahes keeruka kujuga perioodilist võnkumist saab kirjeldada üksikute erineva sagedusega lihthelide summana. Seega mis tahes kujuga perioodilise võnkumise saab, kui liita omavahel teatud vahekorras lihthelid, mille sagedused suhtuvad nagu täisarvud (1:2:3:4:5). Seda nimetatakse ka Fourier' reaksarenduseks. Saehambakujulise võnkumise saab siis, kui kõik harmoonikud on kindlas vahekorras sageduse ja amplituudiga. Pildil on näha, et teljestiku alguses ajahetkel 0 algab kõigi harmoonikute muutumine ühes suunas. See tähendab, et nende kõigi algfaas on 0°.

Vaata ka
Lihtheli
Harmooniline analüüs
Heli

Heli
Osahelid

Osahelid ehk osatoonid ehk harmoonikud ehk harmoonilised ehk siinushelid ehk puhastoonid on harmoonilise liitheli põhitoon koos ülemhelidega. Harmoonilise liitheli osahelide võnkesagedused suhtuvad üksteisesse nagu täisarvud.

Osahelid tekivad harmoonilise võnkumise korral, kui keha võngub üheaegselt nii terviku kui ka osadena.

Osahelid moodustavad naturaalhelirea.

Mõistete "ülemhelid" ja "osahelid" tihe seos tingib muusikapraktikast tulenevalt tihti nende mõistete kasutamise sünonüümidena, mis pole päris õige. Järgnevas tabelis on näha mõistete omavaheline seos:

Ülemhelide võnkesagedused on põhitooni võnkesagedusest täisarv (2, 3, 4 jne) korda suuremad.

Osahelid keelpillidel 

Keelpilli keele võnkumine tervikuna annab põhisageduse (näiteks A = 110 Hz). Keele võnkumine poole kaupa annab kaks korda suurema võnkesageduse (220 Hz) ja tekitab oktavi võrra kõrgema heli. Keele võnkumine kolmandiku kaupa annab 3 korda suurema võnkesageduse (330 Hz) ja annab oktavi + kvindi võrra kõrgema heli, Keele võnkumine neljandiku kaupa annab 4 korda suurema võnkesageduse (440 Hz) ja tekitab kahe oktavi võrra kõrgema heli jne.

Järgnevas tabelis on näha, kuidas keelpilli keele puudutamine erinevates punktides tõstab esile erinevaid osahelisid.

Vaata ka 
Aristoxenos
Heli
Lihtheli
Moodswinger
Muusikaline heli
Puhas häälestus

Kirjandus 
 Ross-Maimets 2004: Jaan Ross ja Kaire Maimets (toim.), "Mõeldes muusikast. Sissevaateid muusikateadusesse". Varrak, Tallinn. "osahelid": 20,21,23,27,69,172–173,175–176,177,178,288

Heli
Akustika
Kaevandikärblased

Kaevandikärblased (Agromyzidae) on sugukond kärbseid, kuhu kuulub umbes 1000 liiki pisikesi, kuni 3 millimeetri pikkusi kärbseid. Enamik liike on ühevärvilised ja tumedat värvi. 
Omapärane on kaevandikärblaste bioloogia: kõik liigid on taimtoidulised, vähesed liigid aga taimekahjurid. 

Selle sugukonna kärbeste vastseid võib leida väga mitmesugustelt taimedelt ning kõigist taimeosadest peale juurte. Suurema osa liikide vastsed elutsevad taimede rohelistes lehtedes. Vastsed mineerivad lehtede parenhüümis, tekkivaid õõnsaid käike nimetatakse kaevanditeks. On levinud müüt, et kaevandi ehituse järgi saab hõlpsasti kindlaks teha kärbse liigi. Tegelikult on liigi (või isegi perekonna) määramiseks vaja tuvastada hulk peentunnuseid, mis pole sugugi lihtne kasvõi ainult kaevandikärbsete väiksuse tõttu. Suurem osa kaevandikärblastest on äärmiselt peremehespetsiifilised, nad suudavad edukalt areneda vaid üht kindlat liiki taime lehes. Väga vähesed liigid võivad elada paljudes eri taimedes (Phytomyza atricornis, kelle vastseid on leitud umbes 300 eri taimeliigilt). Kaevandikärblastel esineb ka Euroopas aasta jooksul tihti mitu põlvkonda, troopikas aga võib põlvkondade arv ulatuda kuni 14-ni aastas.

Aiakahjur 
Eestis on ohtlike taimekahjustajate nimekirjas (vanasti karantiinsed kahjurid) reguleeritud liigid (Liriomyza huidobrensis, Liriomyza trifolii, Liriomyza sativae), kelle üksikuid leide on olnud imporditud taimsel paljundusmaterjalil. Eestis aiakahjurina esineb kohati (pms kasvuhoonetes, tomatil) Liriomyza bryoniae.

Kaevandikärbse vastsed (vaglad) kaevavad käike taime lehtedesse epidermise vahele ja leheroodudesse. Kaevandikäigud on ebakorrapärased, sõltuvalt kaevandikärbse liigist sirged, laikjad või spiraalikujulised, kasvades laiuselt vastse kasvamisega. Käigud on vastu valgust vaadeldes tavaliselt heledad, märgade mustade ja kuivade pruunide aladega. Kahjustus aeglustab taime kasvu ja harvadel juhtudel võib põhjustada taime (pms. noortaime) hävimise. 

Kaevandikärbse 1–3 millimeetri pikkune hallikasmust kompaktse kehaga valmik on võimeline lühikesi vahemaid ületama lennates või kandub edasi tuulega. 

Kahetiivalised
Alexei Tammet-Romanov

Heino Tammet (kuni 1935 Ernst  Viermann; 24. märts (vkj 11. märts) 1905 Viisu, Järvamaa – 26. juuni 1977 Burnaby, Kanada) oli Kanada elanik, kes väitis end olevat Venemaa troonipärija Aleksei Nikolajevitši.

Elu lõpuaastatel nimetas ta end Alexei Tammet-Romanoviks. See nimi on ka tema hauakivil.

Viited

Kirjandus 
Kas ta oli tsaari poeg, keda eestlane kasvatas? Eesti Päevaleht, 13. august 1977, nr. 61, lk. 4.
Mälestusi mehest kes esines tsaari pojana. Eesti Päevaleht, 14. september 1977, nr. 70, lk. 8.
Mälestuskilde "tsaari pojast". Eesti Päevaleht, 24. september 1977, nr. 73, lk. 5.
G. Sääsk. "Eesti tsarevitshi" ümber. Eesti Päevaleht, 22. oktoober 1977, nr. 81, lk. 8.

Kanada inimesed
Eestistatud nimega inimesed
Surnud 1977
Sturmpanzer I

Sturmpanzer I täisnimetusega 15 cm sIG 33 (Sf) auf Panzerkampfwagen I Ausf. B on Teise maailmasõja alguses Saksamaal toodetud liikursuurtükk.

1939. aasta lõpus töötas firma Alkett PzKpfw I Ausf. B šassiil välja kaks liikursuurtüki prototüüpi. Neist esimesele šassiile oli paigaldatud 105 mm haubits sIG 30 (sIG – schwere Infanterie Geschutz) koos soomuskilbi ja ratastega. Teine aga, millest ka seeriamasinad said uue 150 mm haubitsa sIG 33, mis oli paigaldatud šassiile spetsiaalse alusega ja ilma ratasteta. PzKpfw I Ausf. B-l oli eemaldatud torn ning korpuse pealmine (tornialune) soomusplaat, mille asemele paigaldati soomuskast, mis oli avatud pealt ja tagant. Soomuskasti seinad olid 10 mm paksused. Sturmpanzer I kaalus 8,5 tonni ja oli üle 3 meetri kõrge. Kõrgus, mille andis haubits (kaaluga 1,75 tonni), oli masinale suureks ohuks ümberminemisel.

Haubitsat oli võimalik liigutada külgedele 25 kraadi ja vertikaalselt −4 kuni + 75 kraadi. Meeskonda kuulus 4 meest: juht-mehaanik, komandör-sihtur, laadija ja lukustaja. Kahuri laskekomplekti kuulusid kild-, kild-fugass- ja suitsumürsud. Mürsu algkiirus oli 240 m/s ja lennukaugus 4,7 km. 1941. aasta sügisel võeti lahingukomplekti kumulatiivse laenguga mürsud Gr 39 Н1/А, algkiirusega 280 m/s ja kaaluga 25 kg, mis läbistasid 100 meetri pealt kuni 160 mm soomust.

Kõigile Sturmpanzer I-le olid paigaldatud raadiojaamad FuG 5, mille tegevusraadiuseks telefonina oli 2 ja telegraafina 4 km.

Jaanuaris-veebruaris 1940 valmistas firma Alkett 36 seeriamasinat. Nende masinatega relvastati 701–706 kompaniid (sIG (Sf) Kompanien), mis olid ühendatud ühtseks tankidiviisiks, hiljem nimetati ümber tankikorpuseks. Sturmpanzer I võtsid osa lahingutest Prantsusmaal, Balkanil ja Nõukogude Liidus. Viimast korda kasutati neid masinaid 704 kompanii koosseisus 1943. aastal.

Sellest masinatüübist pole tänapäevani säilinud ühtegi eksemplari.

Välislingid 
  Achtung Panzer ! – PzKpfw I

Saksa liikursuurtükid
Liikursuurtükid
Sirelased

Sirelased (Syrphidae) kärbseliste sugukond, kuhu kuulub umbes 4500 liiki. Neid võib leida üle kogu maailma. Enamik sirelasi on mimeetilised – neil esineb mimikri. Sirelased sarnanevad tavaliselt astlalistega (mesilased, herilased, kimalased).  

Tihti on sirelased koos herilaste ja mesilastega õitel toitumas. Neil on täpselt samasugune triibuline keha. Mürgiastlaga kiletiivalisi jäljendades kaitsevad sirelased ennast putuktoiduliste eest, kuigi neil mürgiastelt ei ole. Neil on erakordselt suured silmad ning nad lendavad valju suminaga. Meil levinuim liik on Syrphus ribesii. 

Valmikud on väliselt üsna erinevad, kuid väga sarnase eluviisiga – lendavad päeval ja toituvad nektarist. Lendajatena on sirelased äärmiselt osavad, nad võivad lisaks tavalisele lennule ka õhus paigal seista ja isegi mingil määral tagurpidi lennata.

Erinevalt valmikutest on sirelaste vastsed mitmekesisema eluviisiga. Mudasirelase vaglad elavad vees. Mõned sirelase vaglad elavad niisketes kändudes ja surnud puude tüvedes. 

Üks omapärasemaid putukaid on mudasirelane (Eristalis tenax) keda kutsutakse "rotisabavastne". See tünnikesetaolise kehaga loomake elab tugevasti reostunud veekogude põhjamudas. Ta hingab atmosfääriõhku, selleks on tagakeha kolmest viimasest lülist kujunenud pikk (kuni 15 sentimeetrit) hingamistoru, mis sirutatakse veepinnale. Vastne võib ka sügavamale mutta pugeda, kuid sel juhul peab ta hingamiseks ikkagi kõrgemale tõusma. Enne nukkumist ronib vastne veest välja, nukk asub mullas.

Kõige suurem osa sirelasevastsetest on lehetäidest toituvad röövloomad. Selline on näiteks liik Syrphus balteatus. Tema vastne imeb arengu jooksul tühjaks kuni 2000 lehetäid.

Kägusirelaste (Volucella) vaglad elutsevad kimalasepesades, kus nad toituvad surnud kimalasevakladest ja pesas vedelevast prahist, sealhulgas surnud vakladest, sarnanedes ise kimalasega, erinedes peamiselt tiibade arvu poolest.

Galerii

Kahetiivalised
Kristjan Tamm

Kristjan Tamm (sündinud 1984) on Tartus elav Tallinnast pärit Eesti muusik, klassikaline kitarrist. Tema soolorepertuaari kuulub muusikat barokist tänapäevani, samuti on ta Tartu kitarrikvarteti liige. 

Ta on ennast täiendanud mainekate kitarristide ja pedagoogide meistriklassides ja õpetab ka ise klassikalist kitarri Põltsamaa Muusikakoolis ja Tartus Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis. 

 Tartus on ta seotud ka järgmiste asutustega:
  Tartu Ülikooli semiootika osakond (õpingud)
  Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakool (õpingud Jelena Ossipova kitarriklassis)

Eesti kitarristid
Sündinud 1984
Viktor Zubkov

Viktor Aleksejevitš Zubkov (Виктор Алексеевич Зубков; sündinud 15. septembril 1941 Sverdlovski oblastis) on Venemaa poliitik ja majandustegelane. Ta oli Venemaa peaminister aastatel 2007–2008 ja lühidalt mais 2012.

Elulugu 

Viktor Zubkov on sündinud Sverdlovski oblastis Kuvšino rajoonis Arbati asulas.

1958–1960 töötas lukksepana.

1960–1965 õppis Puškinos Leningradi põllumajandusinstituudis.

1965–1967 teenis Nõukogude Armees.

1967–1985 töötas Leningradi oblastis sovhoosides osakonnajuhataja, direktori asetäitja, direktori ja sovhooside ühenduse direktorina.

1985–1991 töötas Priozjorski linna täitevkomitee esimehena, NLKP Priozjorski linnakomitee esimese sekretärina, Leningradi oblastikomitee põllumajanduse ja toiduainetetööstuse osakonna juhatajana ning Leningradi oblasti täitevkomitee esimehe esimese asetäitjana.

1991–1993 töötas Peterburi linnavalitsuse väliskomitee esimehe asetäitjana. Selle komitee esimees oli Vladimir Putin.

1993–1999 töötas Zubkov Venemaa riikliku maksuameti juhataja asetäitjana ja Peterburi osakonna juhatajana.

1999 kandideeris Peterburi linnapeaks. Valimistel kogus ta 8,6% häältest, mis andis 4. koha.

1999–2001 töötas Venemaa maksuministri asetäitjana ja ministeeriumi Peterburi osakonna juhatajana. 2001–2004 töötas Venemaa rahandusministri esimese asetäitjana. 2001–2007 oli Venemaa finantsjärelevalve komitee esimees (2004. aastani esimehe kohusetäitja).

Venemaa peaminister 

12. septembril 2007 esitas president Vladimir Putin ta Venemaa peaministri kandidaadiks. 14. septembril kinnitas Riigiduuma ta 381 poolthäälega 450-st peaministriks.

Ametisse astudes pidas ta oma suurimateks väljakutseteks peaministrina riigi sõjatööstuse võimsuse taastamist ning majandusliku stabiilsuse ja sotsiaalse arengu kindlustamist.

8. mail 2008 kinnitas Riigiduuma uueks peaministriks senise presidendi Vladimir Putini, kelle valitsuses jätkas Zubkov kuni 2012. aastani tööd esimese asepeaministrina.

Alates 2008. aastast on Zubkov ka Gazpromi nõukogu esimees.

Venemaa peaministrid
Sündinud 1941
Äntu maastikukaitseala

Äntu maastikukaitseala asub Edela-Virumaal Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Maastikukaitseala moodustati 1978. aastal. Selle pindala on 391 ha.

1980. aastal rajati kaitsealale 13 km pikkune matkarada.

Kaitseala huvipakkuvamad objektid on lubjatoitelised Äntu järved:
Sinijärv
Vahejärv
Valgejärv
Linaleojärv
Mäeotsa järv
Umbjärv
Kaanjärv

Lisaks looduslikele järvedele on maastikukaitselal veel kruusakarjääridesse tekkinud tehisjärvesid. Mäeotsa järves, Linaleojärves ja Kaanjärves kasvab valge vesiroos, järvesid õmbritseval õõtsikul sirguvad ubaleht, soopihl ja soo-kuuskjalg. Umbjärve juures kasvab pruunikas pesajuur.

Viited 

Eesti maastikukaitsealad
Jadaühendus

Jadaühendus ehk järjestikühendus on elektriahela elementide niisugune ühendamisviis, mille puhul kõiki elemente läbib üks ja seesama vool; seega on voolutugevus kõigis elementides ühesuurune. Pinge igal elemendil on võrdeline elemendi takistusega.

Ahela elementideks võivad olla näiteks takistid, kondensaatorid ja induktiivpoolid, samuti vooluallikad ja elektritarvitid.

Jadamisi ühendatud elemente (1, 2, ... n) läbib  ühetugevune vool: 
 

Ahela elementidele langevate pingete summa võrdub toitepingega:
 

Jadaahela kogutakistus on võrdne ahela elementide takistuste summaga. Jadaühenduses takistite kogutakistus 
 
Vahelduvvooluahelais on aktiivtakistuse R asemel reaktiivtakistus X või näivtakistus Z.

Jadaühenduses induktiivpoolide koguinduktiivsus
 

Jadaühenduses kondensaatorite kogumahtuvus  saab arvutada valemist
 

Erijuhul, kui kõik mahtuvused on võrdsed: , siis kogumahtuvus
 

Kahe rööbiti ühendatud kondensaatori kogumahtuvus

Jadaühenduses kasutatakse ka galvaani- ja akuelemente, näiteks galvaani- ja akupatareides. Kui järjestikku ühendatakse  elementi pingega , siis patarei pinge

Vaata ka 
Rööpühendus

Viited 

Elektrotehnika
Helilaine

Helilaine on tahkes, vedelas või gaasilises keskkonnas leviv deformatsioonilaine. Vedelas ja gaasilises keskkonnas levib helilaine pikilainena, milles keskkonna osakesed võnguvad laine levimise sihis. Laine levimisega kaasneb keskkonna paisumine ja hõrenemine, seega keskkonna deformatsioon.

Heli saab lainetena levida elastses keskkonnas. Vaakumis helilained ei levi, sest puudub keskkond, mis võnkumist edasi kannaks.

Helilaine poolt keskkonna staatilisele rõhule lisanduvat vahelduvamärgilist akustilist lisarõhku nimetatakse helirõhuks. Energiat, mis kandub helilainega ajaühikus läbi laine levimise suunaga risti oleva pinna ühiku, nimetatakse heliintensiivsuseks.

Helilainevõrrand

Helilainevõrrand on lainevõrrand, mis kirjeldab helilaine levi. Ühemõõtmeline helilainelevi võrrand helirõhu jaoks on vastavalt

kus

  on helirõhk Pa
  on osakese nihe m
  on helikiirus m/s
  on aeg s

Helilaine tajumine

Inimesel tekitab kuulmisaistingu õhus või vees leviva elastsuslaine poolt kuulmekilele avaldatav rõhk. Kõrv kuuleb helilaineid  akustiliste võnkumistena, mille sagedus asub vahemikus 16 Hz kuni ligi 20 000 Hz.

Vaata ka 
Laine
Elastsuslaine

Viited 

Heli
Lained
Akustika
Wanda Jackson

Wanda Jean Jackson (sündinud 20. oktoobril 1937 Maudis Oklahoma osariigis) on rockabilly- ja kantrilaulja. Teda loetakse esimeseks naissoost rock'n'roll'i lauljaks.

Wanda alustas 1954. aastal kantrilugude salvestamist, kuid läks mõne aasta pärast Elvis Presley (kellega ta mõnda aega käis) soovitusel üle rock'n'roll'ile. Ta tuuritas Ameerika Ühendriikides koos selliste rock'n'roll'i pioneeridega nagu Elvis Presley, Jerry Lee Lewis ja Buddy Holly. Tehtud samm tõi kaasa suurt edu, kuid 1961. aastal naasis ta taas kantri juurde. 1971. aastast jättis aga ilmaliku muusika maha ja esines järgmised 25 aastat kirikutes gospelit lauldes.

Ameerika Ühendriikide lauljad
Sündinud 1937
Parmlased

Parmlased (Tabanidae) on sugukond kärbselisi, kus on peaaegu 3000 eri liiki üle kogu maailma. Eestist on leitud rohkem kui 30 liiki parme.

Kehaehitus 

Parmud on keskmise suurusega või suured (kehapikkus 7–26 millimeetrit). Väliselt meenutavad nad suurepealisi jässaka kehaga kärbseid. Iseloomulikud on suured eredavärvilised silmad.

Eluviis 

Parmud tegutsevad ainult päeval. Nad on aktiivsed maikuu lõpust kuni septembri keskpaigani. Eriti rohkesti on neid juuni teisel ja juuli esimesel poolel.

Parmude sigarisarnase kujuga vastsed elavad vees, enamasti põhjamutta kaevunult. Mõne liigi vastsed võivad ka veepinnal ujuda. Suurema osa liikide vastsed toituvad väiksematest organismidest, vaid kibunate vastsed on täiesti taimtoidulised. Nukkumiseks ronivad täiskasvanud vastsed kuivale, mõnikord lähevad nad veekogust üsna kaugele. Elutsükli pikkus on 1 kuni 3 aastat.

Parmude ohtlikkus 
Paljude parmuliikide emased on tuntud agressiivsete vereimejatena, kelle pisted on väga valusad ja nad võivad rünnata kõikvõimalikke loomi roomajatest imetajateni. Ka inimest rünnatakse väga sageli. Kõige suuremad parmuliigid, näiteks veiseparm (Tabanus bovis), inimesi ei ründa. Isased parmud toituvad ainuüksi taimemahladest.  Parmude sülg on küllalt mürgine, massilise esinemise korral võivad nad ohvrit tugevasti kurnata. Kuna parmud võivad verd imeda ka mõne päeva vanustelt korjustelt, võib juhtuda, et nad kannavad edasi igasuguseid haigusi. 

Lisaks tavalistele parmudele (Tabanus) kuuluvad siia sugukonda veel ka kibunad (Chrysops), kes on kirjude tiibade ja ereroheliste silmadega väga valusalt hammustavad putukad, ning sõgelased (Chrysozona), kes on väikesed hallikirjude tiibadega väga tavalised parmud, keda rahvasuus ka tohmuseks, pimeloomaks või lätlasteks kutsutakse.

Viited

Kirjandus 
Remm, Hans 1953. Eesti NSV parmlased (Tabanidae). Juhend vaatlusteks, kogumiseks ja määramiseks. (Abiks loodusevaatlejale 13.) Tartu.

Välislingid 
 "Miks kuumaga parmud ründavad?" ERR Novaator, 13. juuli 2021

Kahetiivalised
Anatoli Serdjukov

Anatoli Serdjukov [anat'ooli serdjuk'off] või [serdjuk'oov] (Анатолий Эдуардович Сердюков; sündinud 8. jaanuaril 1960 Krasnodari krai Abinski rajoonis) on Venemaa poliitik ja ärimees, aastatel 2007–2012 Venemaa kaitseminister.

Haridustee
Anatoli Serdjukov lõpetas 1984. aastal Leningradi nõukogude kaubanduse instituudi. 1984–1985 teenis ta Nõukogude Armees, kus lõpetas ohvitseride kursused ja arvati kohe pärast nende lõpetamist erru. Aastal 2000 sai ta majandusteaduste kandidaadiks, kaitstes väitekirja teemal "Tarbijale suunatud ettevõtlusstruktuuride rajamise kontseptsioon ja süsteemne organiseerimine". Ta lõpetas 2001 Peterburi Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Aastal 2006 sai ta majandusteaduste doktoriks, kaitstes väitekirja teemal "Tänapäeva Venemaa maksupoliitika väljatöötamine ja elluviimine". 2007. aastal lõpetas ta Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude kindralstaabi sõjalise akadeemia kursused.

Karjäär eraettevõtluses
Enne poliitikasse siirdumist oli ta mööbliärimees, töötades Peterburi aktsiaseltsis Mebel-Market direktori asetäitjana (1993), turundusdirektorina (1993–1995) ja peadirektorina (1995–2000).

Karjäär Venemaa riigiteenistuses
Alates 2000 töötas ta maksuametis, esialgu Venemaa maksuameti rajoonidevahelise inspektsiooni juhataja asetäitjana. Mais 2001 määrati ta VF maksuameti Peterburi valitsuse juhataja asetäitjaks, sama aasta novembris juba juhatajaks. Alates 2004. aasta veebruarist oli ta maksuameti Moskva osakonna juhataja, sama aasta 2. märtsil määrati ta Venemaa maksude ja lõivude ministri asetäitjaks ning 16. märtsil ministri kohusetäitjaks.

27. juulil 2004 määrati ta Venemaa maksuameti juhiks ja töötas sellel kohal 15. veebruarini 2007.

15. veebruaril 2007 määrati Anatoli Serdjukov Venemaa kaitseministriks Mihhail Fradkovi valitsuses. Jätkas kaitseministrina septembris ametisse asunud Viktor Zubkovi valitsuses, 2008. aastal Vladimir Putini teises valitsuses ja 2012. aastal Dmitri Medvedevi esimeses valitsuses.

6. novembril 2012 vabastas president Vladimir Putin Serdjukovi ametist ja nimetas tema asemel uueks kaitseministriks Sergei Šoigu.

Isiklikku
Ta on abielus Viktor Zubkovi tütre Juliaga. See on tal teine abielu. Serdjukovil on esimesest abielust poeg ja teisest kaks tütart.

Välislingid 
 Сердюков, Анатолий Lentapedias.

Venemaa poliitikud
Kaitseministrid
Sündinud 1960
Algfaas

Algfaas on on harmoonilise võnkumise  faas võnkumise alghetkel. Algfaasi tähistatakse harilikult kreeka tähega , ka , ja seda väljendatakse nurgaühikutes (kraadides, radiaanides).

Näiteks võrrandiga  
 ,

kirjeldatava harmoonilise võnkumise algfaas on  (võrrandis on  võnkumise amplituud ja  ringsagedus).

Formaalselt võib algfaasist rääkida mis tahes võnkumise korral.

Vaata ka 
Harmooniline võnkumine
Faas

Võnkumine
Exeter

Exeter on linn Edela-Inglismaal Devoni krahvkonnas. Asub Exe'i jõe suudmes.

Ajalugu 
Exeteri ladinakeelne nimi oli Isca Dumnoniorum. See viitab asjaolule, et enne linna asutamist 50. aasta paiku oli Exeter  keltide asula. Isca Dumnoniorum oli kõige edelapoolsem Vana-Rooma kindlus Inglismaal. Märkimisväärne osa linnamüürist on säilinud ka tänapäeval. Suurema osa linnamüüri säilinud osast on siiski lasknud ehitada Alfred Suur oma kuningriigi edela- ja lääneosa  kaitseks viikingite eest. 

Linna ehitistest on tuntuim Exeteri katedraal, mis rajati 12. sajandi alguses. 

Exeteris asub Exeteri ülikool, mis on linna suuremaid tööandjaid.

Viited

Välislingid 
http://www.exeter.gov.uk/

Suurbritannia linnad
Devoni krahvkond
Vana-Rooma asulad
Kõdukärblased

Kõdukärblased (Drosophilidae) on mõne millimeetri pikkuste, väliselt üsna ilmetute kärbeste sugukond. 

Maailmas umber 3000 liiki. Eestis elab umbes 30 liiki kõdukärblasi, ligikaudu pooled neist kuuluvad perekonda äädikakärbes (Drosophila).

Sellesse sugukonda kuulub väga tuntud perekond äädikakärbes (Drosophila). Äädikakärbeste vastsed elavad käärivas olluses, see on põhjus miks hariliku äädikakärbse (Drosophila melanogaster) valmikud sügiseti sageli suurte hulkadena elamutesse tungivad. 

Alates 1910. aastast on äädikakärbsed olnud geneetikute üks põhilisi uurimisobjekte. Nende abil on tehtud suuri edusamme pärilikkuse uurimisel. Äädikakärbse teeb geneetikute jaoks väga sobivaks uurimisobjektiks tema äärmiselt kiire areng, suur viljakus ja lihtne kasvatatavus. Laboris võtab kärbsepõlvkonna areng vaid paar nädalat aega, seetõttu selguvad katse tulemused kiiresti.

Äädikakärbsed on lühikese elueaga, kuid üsna viljakad. Täiskasvanud emane putukas elab paar nädalat ja võib päevas muneda 30–50 muna (kokku kuni 500). Munad munetakse vastsete arenemiseks sobivasse keskkonda, näiteks mädanevatele puuviljadele, samuti käärivate vedelike (näiteks kääriva mahla) lähedale. Munadest kooruvad vastsed ei toitu aga mitte puuviljast või vedelikest, vaid hoopis seal kasvavatest pärmseentest. See, kui kiiresti munast saab uus tiivuline valmik, sõltub eelkõige temperatuurist. Ühe liigi puhul on teada, et temperatuuril 25 °C kestab areng munast valmikuni 8–10 päeva, temperatuuril 17 °C aga peaaegu kaks korda kauem.

Galerii 

Kahetiivalised
Northumberland

Northumberland on krahvkond Inglismaa põhjaosas. Piirneb idas Põhjamerega, põhjas Šotimaa Scottish Bordersi omavalitsusega. 

Haldusüksusena on Northumberland tervikomavalitsus.

Northumberland jaguneb 6 ringkonnaks: 

Blyth Valley ringkond
Wansbecki ringkond
Castle Morpethi ringkond
Tynedale'i ringkond
Alnwicki ringkond
Berwick-upon-Tweedi ringkond

Välislingid 

Krahvkonna koduleht

Inglismaa krahvkonnad
Inglismaa tervikomavalitsused
Pembrokeshire

Pembrokeshire (kõmri Sir Benfro) on tervikomavalitsus ja ajalooline krahvkond Walesis.

Krahvkond loodi 1138. aastal.

Suuremad linnad on Pembroke, Pembroke Dock, Milford Haven, Fishguard, Tenby, Saundersfoot, Narberth, Neyland ja Newport. 

Krahvkonna lõunaosa on valdavalt ingliskeelne, põhjaosa kõmrikeelne.

Pembrokeshire'is on Pembrokeshire-Coasti rahvuspark.

Välislingid 

http://www.pembrokeshire.gov.uk/

Walesi tervikomavalitsused
Gwynedd

Gwynedd on tervikomavalitsus Walesis.

Keskajal asus praeguse tervikomavalitsuse alal Gwyneddi kuningriik. Pärast Inglismaaga liitmist loodi seal Merionethshire'i ja Caernarvonshire'i krahvkonnad. 1974. aastal loodi Gwyneddi krahvkond ja 1996. aastal Gwyneddi tervikomavalitsus, endise krahvkonna alast eraldati Anglesey ja Aberconwy.

Gwynedd on valdavalt kõmrikeelne, 76,1% elanikest oskab kõmri keelt.

Gwyneddis asub Snowdonia rahvuspark.

Välislingid 

http://www.gwynedd.gov.uk/

Walesi tervikomavalitsused
Wrexham

Wrexham on linn Suurbritannias Walesis, Wrexhami tervikomavalitsuse keskus.

Walesi linnad
Wrexham (tervikomavalitsus)

Wrexham on tervikomavalitsus Walesi kirdeosas.

Välislingid 

http://www.wrexham.gov.uk/

Walesi tervikomavalitsused
Vale of Glamorgan

Vale of Glamorgan (kõmri Bro Morgannwg) on tervikomavalitsus Walesi lõunaosas.

Vale of Glamorgan on põllumajanduslik ja turismipiirkond. Lõunaosas asub Cardiffi Rahvusvaheline Lennujaam.

Välislingid 

http://www.valeofglamorgan.gov.uk/

Walesi tervikomavalitsused
C

C (c) [tsee] on eesti tähestiku ja ladina tähestiku ning paljude teiste ladina kirja kasutavate keelte tähestike kolmas täht.

Ladina tähestiku täht C tuleneb kreeka tähestiku tähest gamma.

Ajalugu

Tähe C ASCII-kood on 67 ja tähe c ASCII-kood on 99.

Häälik 

Eesti keeles on c võõrtäht, mida kasutatakse tsitaatsõnade ja nimede kirjutamiseks. Sõltuvalt sõna päritolukeelest võib c häälduda [k], [s] või [ts], ühendis ch [tš] või [š].

Tähistus ja lühendid

c tähistab muusikas alusastmiku esimest heli, mille silpnimetus on do.
Kuueteistkümnendsüsteemis on C või c number väärtusega 12.
c tähistab füüsikas valguse kiirust.
c tähistab mõõtühikute eesliidet senti-.
Tähte c kasutatakse geomeetrias kolmanda külje tähistamiseks joonisel. Esimene külg on  a, teine b ning järgnev on  d jne.
C tähistab füüsikas elektrilaengu ühikut kulonit. 
C tähistab keemias keemilist elementi süsinikku.
C tähistab füüsikas Celsiuse skaalal Celsiuse kraadi.
C tähistab Rooma numbrina arvu 100.
C on programmeerimiskeele nimi.
Tähti a, b, c jne kasutatakse ka loeteludes järjekorranumbrite 1, 2, 3 jne asemel, tavaliselt kujul a), b), c) jne. 
C kasutatakse geomeetrias kolmanda punkti tähistamiseks joonisel. Esimene punkt on  A, teine B ning järgnev on  D jne.

Tähestikutähed
Ladina tähestiku tähed
Powys

Powys on tervikomavalitsus Walesi idaosas. Pindalalt on Powys Walesi suurim tervikomavalitsus, hõlmates 25% Walesist. Ala on väga mägine ja hõredalt asustatud.

Keskajal asus sel alal Powyse kuningriik. 1996. aastal loodi Powise tervikomavalitsus liites Montgomery, Radnori ja Brecknocki ringkonnad.

30,1% elanikest oskab kõmri keelt.

Välislingid 

http://www.powys.gov.uk/

Walesi tervikomavalitsused
Ceredigion

Ceredigion on tervikomavalitsus Walesis.

Ceredigioni idaosa asub Cambria mägedes.

Suuremad asulad on Aberaeron, Aberarth, Aberystwyth, Cardigan, Lampeter, Llanddewi Brefi, Llandysul, Llanilar, Llanrhystud, New Quay, Penparcau ja Tregaron.

61,2% elanikest oskab kõmri keelt.

Välislingid 

http://www.ceredigion.gov.uk/

Walesi tervikomavalitsused
Monmouthshire

Monmouthshire on tervikomavalitsus Walesis, selle keskus on Usk.

12,9% Monmouthshire'i elanikest oskab kõmri keelt.

Välislingid 

http://www.monmouthshire.gov.uk/

Walesi tervikomavalitsused
D

D (d) on eesti tähestiku ja ladina tähestiku ning paljude teiste ladina kirja kasutavate keelte tähestike neljas täht. Võõrtähtedeta eesti tähestikus on D kolmas täht.

Hääldus

Eesti keel
Eesti keeles märgib d omasõnades nõrka helitut alveolaarset klusiili. See esineb neis ainult sõna sees vokaalide vahel ning helilise konsonandi kõrval ja sõna lõpus. Võõrsõnades esineb d ka sõna alguses, kus ta märgib tugevat helitut alveolaarset klusiili.

Ajalugu
D-täht on alguse saanud semi kirjade tähest dalet, mis pärineb kala või ust tähistavast Egiptuse hieroglüüfist. 

Ladina tähestiku täht D tuleneb kreeka kirja tähest delta. 

Etruski kirja ja ladina kirja tähe nimi on de. 

Ruunikirjas vastab sellele ruun dagaz.

Koodid
Tähe D ASCII-kood on 68 ja tähe d ASCII-kood on 100.

D ja d sümbolite, tähiste ja lühenditena

d tähistab muusikas alusastmiku teist heli, mille silpnimetus on re.
Kuueteistkümnendsüsteemis on D või d number väärtusega 13.
D on deuteeriumi keemiline sümbol.
D on optilise tugevuse mõõtühiku dioptria tähis.
D tähistab Rooma numbrina arvu 500.
D on Rootsi Södermanlandi lääni läänitäht.
d- märgib mõõtühikute tähistes detsimaaleesliidet detsi-, mis tähendab, et mõõtühik on põhiühikust 10 korda väiksem.
Inglise keeles oli d 1971. aastani kasutusel rahaühik penni sümbolina.
D on Saksamaa (ja oli Lääne-Saksamaa) autode eraldusmärk. 
D on Saksamaa tähis ka sihtnumbrite ees. 
D- on optiliselt aktiivsete keemiliste ainete D,L-nomenklatuuris eesliide, millega märgitakse, et hüdroksüülrühm asetseb teatud standardsel projektsioonil teatud asümmeetrilisest aatomist paremal. 
d on mõõtühik ööpäeva tähis.
d on diameetri tähis.D on murdumisnäitaja tähis.D on elektrivoolu tiheduse tähis.
Homöopaatias märgitakse D- abil lahjenduse astmeid: näiteks D1=1:10, D2=1:100.d on matemaatikas diferentsiaali sümbol.D on riigi neljanda mündivermimiskoja (näiteks Graz, Lyon, München) tähis.
Harmoonias märgib D dominanti.d on deuteroni tähis.
Retseptidel tähendab d 'antagu, väljastatagu' (detur) või 'anna, väljasta' (da). 
Korrektuuris tähendab d 'kõrvaldatagu' (deleatur). 
Ladina keeles võib D lühendina tähistada sõnu datum, decretum, deus, dies, divus, dominus, decimus, decuria, devotus, dictator, dux jt.D on tähis, mis märgib kuulumist Otto Erich Deutschi koostatud Franz Schuberti teoste temaatilisse loendisse.        D tähendab nime ees portugali keeles Dom ('härra'), hispaania keeles Don ('härra'). D. tähendab doctor theologiae. D on olnud kasutusel rahaühik dollari tähisena.D on deebeti rahvusvaheline lühend. 
Saksamaal tähistab D D-rongi.
Noodikirja märgina tähistab d''' klaveri- või orelimängus paremat kätt. 

 on kümnendarvude hulk.

Vaata ka 
D-vitamiin
D-rong
Ð
ð
Ď
đ
ɖ
Ɗ
Ƌ
ƍ
Ḋ
ḍ
Ḏ
Ḑ
Ḓ
Ď
Ḏ
ᵭ
ᶁ
ᶑ
ȡ
∂

Välislingid

 
Tähestikutähed
Ladina tähestiku tähed
Bridgend (tervikomavalitsus)

Bridgend on tervikomavalitsus Walesis.

19,9% elanikest oskab kõmri keelt.

Välislingid 

http://www.bridgend.gov.uk/

Walesi tervikomavalitsused
Merthyr Tydfil

Merthyr Tydfil on linn ja tervikomavalitsus Walesis.

17,7% elanikest oskab kõmri keelt.

Välislingid 

http://www.merthyr.gov.uk/

Walesi tervikomavalitsused
Suurbritannia linnad
Caerphilly (tervikomavalitsus)

Caerphilly on tervikomavalitsus Walesis.

16,7% elanikest oskab kõmri keelt.

Suurim linn on Caerphilly.

Välislingid 

http://www.caerphilly.gov.uk/

Walesi tervikomavalitsused
Blaenau Gwent

Blaenau Gwent on tervikomavalitsus Walesis.

13,3% elanikest oskab kõmri keelt.

Suuremad linnad on Abertillery, Brynmawr, Ebbw Vale ja Tredegar.

Välislingid 

http://www.blaenau-gwent.gov.uk/

Walesi tervikomavalitsused
Conwy (tervikomavalitsus)

Conwy on tervikomavalitsus Walesis.

Conwy loodi 1. aprillil 1996 Aberconwy ja Colwyni ringkondade liitmise teel. 

Suuremad linnad on Abergele, Colwyn Bay ja Llandudno.

39,7% elanikest oskab kõmri keelt.

Kolmandiku omavalitsuse pindalast hõlmab Snowdonia rahvuspark.

Välislingid 

http://www.conwy.gov.uk/

Walesi tervikomavalitsused
Conwy

Conwy on linn Walesis, Conwy tervikomavalitsuse keskus. Asub Iiri mere kaldal Conwy jõe suudmes.

13. sajandil ehitatud Conwy linnus ja linnamüürid kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse. Linnas asub ka väidetavalt Suurbritannia väikseim maja.

Conwy sillad  ja tunnel

Üle Conwy jõe Conwys on rajatud kolm silda. 1826. aastal valminud Conwy rippsild on 1958. aastast kasutusel jalakäijate sillana. 1849. aastal  avati Conwy raudteesild ja 1958. aastal maanteesild (tarinduselt kaarsild). 

Lisaks sildadele rajati Conwys aastatel 1986–1991 tunnel Conwy jõe alt läbi.

Walesi linnad
Aberystwyth

Aberystwyth on linn Suurbritannias Walesis Ceredigionis. Asub Ystwythi ja Rheidoli jõe liitumiskohas Cardigani lahe kaldal. 

Linnas asuvad Walesi Rahvusraamatukogu, Rahvusmuuseum ja Walesi Ülikooli Aberystwythi kolledž, kus õpib umbes 12 000 üliõpilast. 

Aberystwythi peetakse Kesk-Walesi pealinnaks.

Sõpruslinnad 
Aberystwythil on kolm sõpruslinna:
 Kronberg im Taunus  Hessenis  Saksamaal
 Saint-Brieuc  Bretagne'i poolsaarel  Prantsusmaal
 Esquel Patagoonias  Argentinas

Viited

Välislingid 
 Linnavalitsuse koduleht

Walesi linnad
Warrington

Warrington on linn Inglismaal Cheshire'i tseremoniaalkrahvkonnas, Warringtoni tervikomavalitsuse keskus. Asub Mersey jõe ääres, poolel teel Manchesteri ja Liverpooli vahel.

Pärast rasketööstuse allakäiku 1970ndatel ja 1980ndatel on linnas arenenud tehnoloogia- ja teenindussektor.

Warrington on raudteesõlmpunkt, linnast mööduvad maanteed M62, M6 ja M56.

Suurbritannia linnad
Cheshire
Juba (Lõuna-Sudaan)

Juba on Lõuna-Sudaani pealinn ja Jubeki osariigi keskus. Asub Valge Niiluse ääres. Iseseisvumise ajal (2011) oli linnas hinnanguliselt 372 410 elanikku. Aastani 2015 oli ta Kesk-Ekvatoriaalprovintsi keskus.

Jubas on ülikool.

Välislingid 

Lõuna-Sudaani linnad
Pealinnad
Highland

Highland (eesti keeles 'mägismaa') on Šotimaa suurim regioon, mida iseloomustab Põhja-Šoti mägismaa maastik.

Omavalitsusala loodi 1975. aastal mitme endise maakonna liitmisel.

2017. aastal elas omavalitsuses 235 200 inimest.

Viski tootmine 
Regioonis asuvad Aberfeldy, Balblairi, Ben Nevise, Blair Atholi, Clynelish, Dalmore'i, Dalwhinnie, Deanstoni, Edradouri, Glen Gariochi, Glencadami, Glengoyne'i, Glenmorangie, Singleton of Glen Ord, Glenturret', Knockdhu, Loch Lomondi, Obani, Old Fettercairni, Old Pulteney, Royal Lochnagari, Strathisla, Teaninichi, Tullibardine'i, Tomatini ja Wolfburni viski destilleerimiskoda.

Välislingid 

https://www.highland.gov.uk/

Šotimaa geograafia
Bridgend

Bridgend (kõmri keeles Pen-y-bont ar Ogwr) on linn (town) Suurbritannias  Walesis (Lõuna-Walesis) Glamorgani ajaloolises maakonnas, Bridgendi tervikomavalitsuse halduskeskus. 
Ta asub umbes poolel teel  Cardiffi ja Swansea vahel. 

Linna läbib Ogmore'i jõgi, mida ületav sild on linnale nime andnud. Lõuna poolt voolab linnast mööda Ewenny jõgi. 

1980ndate algusest saadik on linn tunduvalt kasvanud. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 49 404.

Walesi linnad
Caerphilly

Caerphilly on linn (town) Suurbritannias Walesis (Lõuna-Walesis) Rhymney oru põhjas. 

Asub Glamorgani ajaloolises krahvkonnas Mommouthshire'i ajaloolise maakonna piiril.

Kuulub Gwenti tseremoniaalkrahvkonda. 

Halduslikult kuulub Caerphilly tervikomavalitsusse.

Caerphilly on Caerphilly tervikomavalitsuse suurim linn.  

Caerphilly ümbrusest on pärit Caerphilly juust.

Walesi linnad