14. august

14. august on Gregoriuse kalendri 226. (liigaastal 227.) päev. Juliuse kalendri järgi 1. august (1901–2099).

Sündmused

Eestis
1862 – asutati Tallinna Vabatahtlik Tuletõrje Selts.
 1872 – Narva Kreenholmi vabrikus algas suur streik. Streik kestis 30. septembrini (vkj 18. septembrini).
1891 – Postimees hakkas ilmuma päevalehena.
1895 – Georg Lurich püstitas Władysław Krajewski raskejõustikuringis oma esimesed tõstmise maailmarekordid.
1910 – Riia Loodusuurijate Seltsi ja Kihelkonna kirikumõisa vahel sõlmiti rendileping, mille järgi läksid Vaika saared viie tsaariaegse kuldrubla eest kuueks aastaks Riia Loodusuurijate Seltsi valdusse.
1917 – 	
1927 – Kurgjal avati Carl Robert Jakobsoni hauasammas.
1934 – Herbert George Wells saabus Tallinna.
1936 – Pirital tähistati sealse kloostri asutamise 500. aastapäeva.
1940 – moodustati Põllumajandussaaduste Kokkuostu Komitee.
1941 – USA president Franklin Delano Roosevelt ja Suurbritannia peaminister Winston Churchill kirjutasid alla Atlandi hartale. Harta, milles muuhulgas kõneldi ka sõjaeelsete piiride taastamisest ja rahvaste enesemääramisõigusest, näis pakkuvat teatud garantiisid Eestilegi.
1992 – peaminister Tiit Vähi kirjutas alla Rahvusvahelise Valuutafondi memorandumile, mis võimaldas Eestil saada arvestatavaid rahalisi toetusi ja soodsaid krediite.
1994 – Pühajärvel peeti Esindamata Rahvaste Organisatsiooni ja Konrad Adenaueri Fondi korraldusel rahvusvaheline konverents "Endise Nõukogude Liidu vabariigid ja rahvad – demokratiseerimine ja üleminek turumajandusele".
1996 – erukindral Aleksander Einseln ning riigikogu liikmed Arnold Rüütel ja Enn Tarto tegid ühisavalduse, milles nõudsid Balti Julgeoleku Pakti sõlmimist kaitseks võimaliku Venemaa agressiooni vastu.
1998 – Saaremaal maeti Eesti esimene lihasööjabakterinakkuse ohver, nelja lapse isa, kes suri kaks ööpäeva pärast haiguse esimeste sümptomite ilmnemist.
1999 – Otepääl peetud Saku Suverulli võitis Kristina Šmigun.
2004 – Tallinnas toimus Eesti ja ühtlasi ka Baltimaade esimene geiparaad.

Maailmas
1196 – suri piiskop Meinhard. Esimene Liivimaa piiskop maeti Üksküla kirikusse, kust tema põrm hiljem (tõenäoliselt 1380. aastal) viidi Riia toomkirikusse. Teistel andmetel suri piiskop Meinhard sama aasta 11. oktoobril.
1790 – Värälä rahulepinguga lõpetati Vene-Rootsi sõda territoriaalsete muudatusteta.
1842 – lõppes teine seminolide sõda, indiaani rahvas küüditati Floridast Oklahomasse.
1844 – Prantsuse koloniaalväed lõid Marokos Isly lahingus otsustavalt alžeeria vabadusvõitleja Abd el-Kaderi vägesid ja Abd ar-Rahmani juhitud Maroko vägesid.
1880 – valmis lõplikult Kölni toomkirik.
1893 – Pariisis toimus maailma esimene mootorsõidukijuhi eksam.
1900 – bokserite ülestõusu käigus okupeerisid lääneriikide ja Jaapani väed Pekingi.
1934 – Ameerika Ühendriikides toimetati San Francisco lahes asuvale Alcatrazi saarele asutatud range režiimiga vanglasse esimesed 53 kinnipeetut.
1936 – Badajozi lahingus said Francisco Franco üksused Hispaania kodusõjas esimese suure võidu.
1941 – Franklin D. Roosevelt ja Winston Churchill allkirjastasid Briti lahingulaeva HMS Prince of Wales pardal Atlandi harta, milles nad sõnastasid sõja eesmärgid ja sõjajärgse maailmakorralduse põhimõtted.
1977 – Dannenwaldi raketiõnnetus: Saksa DV-s Dannenwaldi lähedal asunud Nõukogude Liidu armee relvahoidlas toimus rida plahvatusi ning detoneerusid sajad katjuuša tüüpi maa-õhk raketid. Õnnetuses hukkus hinnanguliselt 70 Nõukogude sõdurit.
1980 – pärast kraanajuht Anna Walentynowiczi vallandamist algas Gdanski Lenini-nimelises laevaehitustehases üldstreik. Streigijuhiks sai Lech Wałęsa. 1980. aasta augustistreigid viisid ametiühingu Solidaarsus loomiseni.
1992 – pärast Abhaasia iseseisvuse väljakuulutamist sisenesid provintsi Gruusia väed.
2003 – USA kirdeosas ja Kanada Ontario provintsis toimus elektrikatkestus. Vooluta jäi umbes 50 miljonit inimest.

Sündinud 

 1642 – Cosimo III de' Medici, Toscana suurhertsog
 1665 – Reinhold von Ramm, baltisaksa mõisnik
 1688 – Friedrich Wilhelm I, Preisimaa kuningas
 1867 – John Galsworthy, inglise kirjanik
 1875 – Eusebio Ayala, Paraguay president
 1889 – Otto Tief, Eesti sõjaväelane ja poliitik
 1891 – August Arrak, eesti arst
 1891 – Hugo Sturm, eesti kunstnik
 1931 – Betty Blue, ameerika modell ja näitleja
 1920 – Holger Pukk, eesti kirjanik
 1925 – Juhan Ross, eesti biofüüsik, akadeemik
 1960 – Sarah Brightman, inglise laulja, sopran
 1962 – Andres Herkel, Eesti poliitik ja riigikogu liige
 1963 – Andrus Loog, eesti arst
 1965 – Janne Andresoo, eesti raamatukogundustegelane
 1970 – Andres Lember, eesti suhtekorraldaja
 1971 – Kristjan Otsmann, eesti ajakirjanik
 1972 – Toomas Tõnissoo, eesti maalikunstnik
 1976 – Mikk Lõhmus, eesti vandeadvokaat
 1983 – Mila Kunis, ukraina päritolu ameerika näitleja

Surnud 

1956 – Bertolt Brecht, saksa näitekirjanik ja luuletaja
1958 – Frédéric Joliot-Curie, prantsuse füüsik
1977 – Aleksandr Luria, Nõukogude psühholoog, neuropsühholoogia rajajaid
1980 – Dorothy Stratten, modell, Playboy Playmate
1994 – Elias Canetti, Austria-juudi kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1981
1996 – Anu Presjärv, eesti näitleja
2004 – Czesław Miłosz, poola luuletaja, Nobeli kirjandusauhind 1980
2007 – Endel Simmermann, eesti näitleja
2007 – Tihhon Hrennikov, vene helilooja
2015 – Ferdinand Veike, eesti nukunäitleja, Eesti Riikliku Nukuteatri rajaja ja kauaaegne peanäitejuht
2018 – Teo Maiste, eesti laulja ja näitleja
2019 – Tõnu Aav, eesti näitleja
2021 – Tõnu Tamm, eesti näitleja ja kunstnik

Pühad 
 Kehakultuurlaste päev – NSV Liidus ja Venemaal

Ilmarekordid 
 14. augusti ja ühtlasi Eesti absoluutne soojarekord 35,6 °C mõõdeti 1992. aastal Võrus.

Viited 

August 14