joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised

2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised Eestis toimusid 18. oktoobril 2009. 

Elektrooniline hääletamine toimus 8.–14. oktoobril, kokku hääletas elektrooniliselt 104 413 isikut. Esmakordselt Eesti ajaloos kasutas e-hääletuse võimalust rohkem kui sada tuhat inimest.

Eelhääletamine toimus 12.–14. oktoobril.

Valimistulemus 
Kokku osales 2009. aasta valimistel 658 264 inimest ehk 60,15% hääleõiguslikust elanikkonnast.
 Eesti Keskerakond kogus valimistel 207 569 häält ehk 31,5% häältest.
 Eesti Reformierakond kogus valimistel 110 275 häält ehk 16,7% häältest.
 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit kogus valimistel 92 071 häält ehk 13,9% häältest.
 Sotsiaaldemokraatlik Erakond kogus valimistel 49 551 häält ehk 7,5% häältest.
 Eestimaa Rahvaliit kogus 12 683 häält ehk 1,9% häältest.
 Erakond Eestimaa Rohelised kogus 7786 häält ehk 1,1% häältest.
 Erakond Eesti Kristlikud Demokraadid kogus 1033 ehk 0,1% häältest.

Välislingid 
 Vabariigi Valimiskomision KOV 2009
 e-valimise veeb

Helisalvestised 
 1. ERR: err.ee/valimised/
 2. ERR: valimised.err.ee

Artiklid 
 Peibutuspardid, poliitika.postimees.ee
 17. september 2009 Maaleht, Poliitikud ennustavad maakoolide tulevikku
 Argo Ideon.  Valimised tsementeerisid üle-eestilist poliitseisu, Postimees, 20. oktoober 2009
 Interaktiivne valimistulemuste kaart omavalitsuste kaupa

2009. aasta Eestis
Eesti valimised
2009. aasta valimised
Alfa Romeo

Alfa Romeo Automobiles S.p.A. on Itaalia autotootja ja automark, mis asutati 24. juunil 1910 Milanos ning mis on Stellantise tütarfirma. Ettevõtte nimi oli alguses A.L.F.A., mis tähendas Anonima Lombarda Fabbrica Automobili". "Anonima" tähendab anonüümset, mis oli tol ajal ettevõtte juriidiline vorm, mille asutasid anonüümsed investorid.

Mootorisport 
Alfa Romeo on osalenud ka Vormel 1 sarjas, vaata lähemalt artiklit Alfa Romeo F1.

Alfa Romeo mudeleid

Alfa Romeo 4C
Alfa Romeo Giulia
Alfa Romeo Giulietta
Alfa Romeo MiTo
Automarkide loend
Automargid
Autotootjad
 
Stellantis
Aftonbladet

Aftonbladet on Rootsis Stockholmis väljaantav üleriiklik ajaleht, Rootsi suurima trükiarvuga päevaleht, mis nimetab end sõltumatuks sotsiaaldemokraatlikuks ajaleheks. 

Ta ilmub praegu tabloidformaadis ning on Expresseni kõrval üks kahest juhtivast Rootsi õhtulehest. Ta avaldab kõmulist materjali, väljendab oma teravate kommentaaridega sotsiaaldemokraatide vasakpoolse  tiiva  vaateid ning pühendab vabameelses vaimus palju ruumi kultuurile. 

Peatoimetaja ning vastutav väljaandja on 2008. aastast Jan Helin.

Trükiarv oli 2007. aastal 399 400.

Ajalugu
Lehe asutas   Lars Johan Hierta, kes andis seda välja 1830–1851. Sellest sai Rootsi esimene modernne päevaleht, mis oli liberaalse opositsiooni häälekandjana väga mõjukas. Teravate kommentaaride tõttu suleti leht mitu korda, kuid ta ilmus edasi teiste nimede all. 

19. sajandi lõpuks sai sellest konservatiivne leht.

Sõdadevahelisel ajal võttis ta sisepoliitikas taas liberaalse suunitluse. Torsten Kreugeri omanduses sai sellest 1930ndate alguses modernne tabloidleht seninägematus mahus spordi- ja meelelahutuskülgedega. Aastaks 1940 tõusis trükiarv 125 000-le. Hiljem kannatas ta uute tabloidlehtede Aftontidningen ja Expressen konkurentsi tõttu. 

Nii Esimese kui ka Teise maailmasõja ajal oli leht Saksamaa-sõbralik.   

Aastal 1956 ostis lehe Landsorganisationen i Sverige ning andis talle praeguse näo.  Alates 1966. aastast on ta Stockholmi ainus sotsiaaldemokraatlik ajaleht. 

Aastal 1996 müüs Landsorganisationen i Sverige  49,9% lehe aktsiatest Schibstedile.

Trükiarvu dünaamika
1940: 125 000
1970: 500 000
2001: 401 800
2002: 443 000 
2004: 452 000 
2007: 399 400

Välislingid
Aftonbladeti veebiväljaanne

Rootsi ajalehed
Ebba Hultkvist

Ebba Johanna Birgitta Hultkvist (sündinud 26. septembril 1983 Sollentunas) on Rootsi näitlejatar. 

Tuntuks sai ta "Wilma" rolliga telesarjas "Saarerahvaarst" ("Skärgårdsdoktorn") ning nimiosa filmis "Festival", kus ta mängis Linat. 

Samuti on Hultkvist osa võtnud Rootsi TV4 kuulsuste tantsusaatest 2007 "Let's Dance"', kus tema tantsupartneriks oli Jonathan Näslund. Tantsupaar hääletati välja 9. saates.
 
Ebba Hultkvist on andnud nõusoleku mängida "Saarerahvaarsti" sarja põhjal valmivas filmis 2011. aastal.

Välislingid
Ebba Hultkvisti profiil IMDB filmisaidil

Rootsi näitlejad
Sündinud 1983
Rundāle loss

Rundāle loss (saksa keeles Schloss Ruhental, lühidalt ka Ruhenthal või Ruhendahl, vene keeles Рухенталь, läti keeles Rundāles pils) on barokkstiilis loss Lätis. Asub Bauska piirkonnas Rundāle vallas Pilsrundāle külas.

Loss ehitati aastatel 1736 kuni 1740 Itaalia päritolu Vene arhitekti Bartolomeo Rastrelli projekti järgi Kuramaa hertsogi Ernst Johann Bironi suveresidentsiks, aga seisis tühjana 1760. aastateni kuni Rastrelli lõpetas lossi sisetööd. Lossi interjöör, eeskätt saalid on kujundatud rokokoostiilis. Lossis on 138 ruumi.

Pärast Kuramaa hertsogiriigi ja selle Zemgale osa ühendamist Venemaaga 1795. aastal anti loss keisrinna Katariina II armukese Platon Zubovi kasutusse. Pärast Zubovi surma 1822. aastal päris Rundāle lossi tema  noor lesk, kohaliku mõisniku tütar Thekla Walentinowicz (1801–1873), kes hiljem abiellus ülemõuemarssal krahv Andrei Šuvaloviga (1802–1873). Nii läks loss Šuvalovite suguvõsale ja oli viimaste omanduses kuni 1917. aastani.

Loss sai tugevasti kannatada Esimeses maailmasõjas ning Teises maailmasõjas.
Tänapäeval on Rundāle lossis muuseum ning see on koos lossi ümbritseva pargiga üks tähtsamaid Läti vaatamisväärsusi.

Välislingid

Rundāle lossi koduleht (läti, inglise, saksa ja vene keeles)
Sissekanne Läti mõisate saidil; fotod (läti keeles)

Läti lossid
Barokk
Kuramaa ajalugu‎
Bauska kihelkond
Bauska piirkond
18. sajand Lätis
Afoonia

Afoonia ehk häälekadu ehk hääletus on võimetus kõnelemisel häälekurde pingutada.

Afoonia puhul kõneldakse kõlatu, nõrga sosina taolise häälega. 

Afoonia orgaaniliseks põhjuseks võib olla kõri kahjustus (nakkus, polüüp, kasvaja) või närvide kahjustus (häälekurdude halvatus).

Enamasti on afoonia tingitud psüühilistest põhjustest (funktsionaalne afoonia). Tegu võib olla reaktsiooniga psüühilisele koormusele. Sel juhul võivad häälekurrud näiteks köha puhul töötada.

Vaata ka
Düsfoonia
Tummus

Haigused
Logopeedia
Suuline kommunikatsioon
Tallinna Pääsküla Kool

Tallinna Pääsküla Kool on eestikeelne üldhariduskool Tallinnas Nõmme linnaosas. Koolihoone asub aadressil Vikerkaare 10 // Põllu 109. Aastate jooksul on sõpruskoolideks kujunenud Viljandi Jakobsoni Kool, väljastpoolt Eestit aga Riia 49. Keskkool ja Jelgava 4. Keskkool.

Koolihoone valmis 1985. aastal. Kool kandis avamisel nime Tallinna 61. Keskkooli. Aastal 1990 nimetati kool ümber Tallinna Pääsküla Keskkooliks. Aastatel 2000–2018 oli kooli nimi Tallinna Pääsküla Gümnaasium.

Tallinna Pääsküla Kool korraldab majandusõppe raames alates 1997. aastast üritust "Majanduspäevad". Eurovisiooni lauluvõistluse eeskujul on kujunenud kooli suurürituseks "Koolivisioon". Traditsiooniliselt toimuvad igakuised klassidevahelised spordivõistlused, võimlemispidu ja ainepäevad.

Viited

Kirjandus
 Oma kool : Pääsküla Gümnaasiumi almanahh / (eessõna: Peep Laidvee). Tallinn : Tallinna Pääsküla Gümnaasium. Ilmumissagedus 1 kord viie aasta jooksul. Ilmunud aastatel 2000, 2005.  
 Kristi Laidvee. Tallinna koolinoorte sportmängude võistlustest osavõtuga seonduvad probleemid Tallinna Pääsküla Gümnaasiumi õppetöös : pedagoogiline lõputöö / juhendaja: Kersti Sirel. Tallinna Pedagoogikaülikool, kehakultuuriteaduskond, 2002. (TLÜAR Spordiraamatukogu: Pir 2002)

Välislingid
 Tallinna Pääsküla Kooli koduleht

 Elvi Lageda. Miks me peame tähtsaks traditsioone? / Õpetajate Leht, 7. märts 2003. Annotatsioon: 2003.a. veebruari viimasel päeval toimus Tallinna Pääsküla Gümnaasiumis 8. majanduspäev.
 Mari Rebane. Kuidas ma kümme aastat pärast põhikooli gümnaasiumi astusin. / Eesti Päevaleht, 20. aprill 2005
 Katrin Pauts. Laste öö õudustehotellis. / Õhtuleht, 16. juuni 2005
 Alar Rästa. Nõmme koolid tähistasid juubeleid. / Nõmme Sõnumid, 16. detsember 2005
 Андрей Бабин. Школьники "погружались" в эстонский язык через игру. / Postimees : на русском языке, 26. veebruar 2008. Annotatsioon: Tallinna Pääsküla Gümnaasiumis toimus konkurss eesti keele valdamises õpilastele, kes õpivad eesti keelt keelekümbluse meetodil.

Pääsküla Kool
Nõmme linnaosa ehitised
Boris Raid

Boris Raid (kuni 1936. aastani Boris Born; 4. jaanuar 1896 – 27. veebruar 1963 Leicester) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1940).

Teenis Soomusrongirügemendis.

Välislingid 
Ohvitseride andmekogu

Eesti soomusronglased
Vabadussõja veteranid
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1896
Surnud 1963
Aleksander Taumi

Aleksander Eduard Taumi (16. november 1892 Tallinn – 14. märts 1961 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant) ja arst.

Ta oli kaupmehe poeg. Ta õppis aastatel 1904–1912 Nikolai Gümnaasiumis ja astus aastal 1912 Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1917.

Ta oli aastal 1918 eraarstiks Pilistveres. Ta spetsialiseerus silmahaigustele. Ta oli aastast 1919 Sõjavägede Keskhaigla silmaarst ja aastast 1928 samas silmaosakonna juhataja. Aastatel 1939–1940 oli ta Juhkentali kaitseväehaigla ülemarst. 

Aastal 1941 evakueeriti ta Nõukogude Liidu tagalasse, kus 1944. aastal värvati Eesti NSV Tervishoiurahvakomissariaadi raviprofülaktiliste asutuste valitsuse ülemaks. Aastal 1945 määrati Tallinna vabariikliku haigla peaarstiks. Aastal 1948 sai ta silmaosakonna juhatajaks Tallinna Tõnismäe haiglas, kus töötas surmani.

Aleksander Taumi suri 14. märtsil 1961 Tallinnas ja ta maeti 18. märtsil 1961 Metsakalmistule.

Tunnustused
Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk, 1934

Viited

Välislingid
Ohvitseride andmekogus

Sõjaministeeriumi koosseis
Eesti arstid
Eesti oftalmoloogid
Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärgi kavalerid
Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1892
Surnud 1961
Otto Särgava

Otto Särgava (kuni 1935 Peterson; 14. jaanuar (vkj) / 27. jaanuar 1902 Vändra kihelkond, Pärnumaa – 29. juuni 1942 Norillag) oli Eesti sõjaväelane (kapten), VR II/3.

Ta lõpetas 1921. aastal Tallinna Linna 1. Reaalkooli ja õppis aastatel 1921–1927 Tartu Ülikoolis õigusteadust (lõpetas).

1927. aastal lõpetas ta sõjakooli ja sai nooremleitnandi auastme. 1932. aastal ülendati ta leitnandiks, 1939. aastal kapteniks.

Ta arreteeriti NKVD poolt 26. oktoobril 1941 Tallinnas, surmaotsus viidi täide Norillagis.

Tunnustus
1920 Vabadusristi II liigi 3. järk

Viited

Välislingid
Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Eesti ohvitserid 1918-1940
Eesti kommunismiohvrid 1940–1991

Eesti juristid
Tallinna Reaalkooli vilistlased
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Vabadussõja veteranid
Kalevi Üksiku Jalaväepataljoni koosseis
10. Üksiku Jalaväepataljoni koosseis
Perekonnanimede kaitseregister
Eestistatud nimega inimesed
Vabadusristi II liigi 3. järgu kavalerid
Eesti represseeritud isikud
Sündinud 1902
Surnud 1942
Oskar Reemet

Oskar Reemet (kuni 1936. aastani Oskar Rehfeldt; 6. märts 1904 – 18. jaanuar 1978 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1938).

Teenis Sidepataljonis.

Välislingid
Ohvitseride andmekogu

Sidepataljoni koosseis
8. Eesti Laskurkorpuse koosseis
Eestistatud nimega inimesed
Rapla kalmistule maetud
Sündinud 1904
Surnud 1978
Enn Soodre

Enn Soodre (kuni 1935. aastani Ernst Friedrich Räimtaal; 10. veebruar 1910 Piirsalu vald, Läänemaa – 28. aprill 1977 Keila) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

Enn Soodre, Mardi poeg, (kuni 1935.aastani Ernst Friedrich Räimtaal, sündis 10.veebrua
r 1910 Läänemaal Piirsalu vallas Risti asulas-28.aprill 1977 Keila), elukoht Tallinn, Lõokese 6-1.Oli Eesti sõjaväelane (leitnant).Teenis Õhukaitse suurtükiväegrupis.                                                                                                                                                                    02.07.41
saadeti sunniviisil Venemaale, Eesti korpus, 7. laskurdiviis, 283.
üksiktankitõrjediviis, arr., trib. 18.05.43, §19-58-1b, surmaotsus,
24.07.43 otsus muud. 10+5, vab. 19.12.52, nõukogudevastane
tegevus. 

Õhukaitse Suurtükiväegrupi koosseis
8. Eesti Laskurkorpuse koosseis
Eestistatud nimega inimesed
Karjaküla kalmistule maetud
Sündinud 1910
Surnud 1977
Erich Reinumägi

Erich Reinumägi (kuni 1935. aastani Erich Bakler; 23. aprill 1905 Linnamäe vald, Võrumaa – 28. september 1992 Valga) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1936).

Ta oli Eesti kaitseväes kaadrisõjaväelane. 1941. aastal pages ta Punaarmeest ja astus Saksa sõjaväkke. Saksa okupatsiooni ajal põgenes Soome, kus astus 1944. aasta jaanuaris Soome sõjaväkke. Osales tõrjelahinguis Viiburi lahel ja Vuoksel. 1944. aasta augustis tuli ühes eesti vabatahtlike rügemendiga tagasi Eestisse. Määrati ühe Saksa SS-üksuse juurde Narva rindele praktikale. Seejärel põgenes Saksamaale, oli inglaste käes vangis, viibis Inglismaal, Kanadas ja USAs. Töötas metsatöölise ja automehaanikuna. Eestisse tagasi saabus 1992. aasta juunis. 

Reinumägi on maetud Urvaste kalmistule.

Viited

Auto-Tankirügemendi koosseis
Eesti soomusronglased
Eestistatud nimega inimesed
Urvaste kalmistule maetud
Sündinud 1905
Surnud 1992
Vohnja mõis

Vohnja mõis (saksa keeles Fonal, vene keeles Фоналъ) oli Virumaal Kadrina kihelkonnas asunud mõis. 

Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Virumaale Kadrina valla territooriumile.

Vohnja mõisast on esimesi teateid 1504. aastast, mil mõis kuulus van der Heyde aadliperekonnale. 17. sajandil Oxenstiernadele ja 18. sajandil von Baeridele kuulunud mõisa omandasid 1805. aastal von Baumgartenid. 

1837. aastast võõrandamiseni 1919. aastal oli mõis von Tiesenhausenite valduses, viimane omanik oli Ernst von Tiesenhausen.

Mõisakompleks

Vaata ka
 Roseni deklaratsioon

Välislingid 
Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Vohnja mõis (Kadrina khk)

Virumaa mõisad
Kadrina vald
Kadrina kihelkond
Tiesenhausenite mõisad
Stenbockide mõisad
Kati (laev)

PVL-202 Kati on Eesti Piirivalve patrull- ja reostustõrjelaev.

Laev ehitati 1966. aastal Saksamaal kalatraaleriks. 1985. aastal rekonstrueeriti laev täielikult, pärast seda oli laev Rootsi rannavalve kasutuses ja kandis nime KBV-003. 

15. mail 2002 võttis Eesti Piirivalve Rootsi valitsuse otsusega Eestile kingitud laeva pidulikult vastu. Eesti Piirivalves sai laev nimeks PVL-202 Kati. Kati ristiemaks oli Ingrid Rüütel. Tseremoonial osalesid ka Rootsi Rannavalve peadirektor Marie Hafström, Rootsi Välisministeeriumi kantsler Sven-Erik Söder ja Eesti Vabariigi president Arnold Rüütel. Siseministeeriumist osalesid tseremoonial siseminister Ain Seppik ja kantsler Märt Kraft.

10. augustil 2005 võttis Kati osa Tallinna lähedal toimunud helikopteriõnnetuse päästetöödest.

Välislingid

PVL-202 Kati pilt
PVL-202 Kati reostustõrjevarustus
KBV-003 pilt

 Eesti piirivalvelaevad
Nele Ingerpuu

Nele Ingerpuu (sünninimi Nele Laasimer; sündinud 29. märtsil 1954) on eesti brüoloog (sammalde uurija).

Hariduskäik
Ta lõpetas 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloog-botaanikuna ning kaitses 2002. aastal sealsamas doktorikraadi väitekirjaga "Bryophyte diversity and vascular plants" (juhendaja Meelis Pärtel).

Töökäik
Ta töötas 1977–1978 Tallinna Botaanikaaias ning 1979–2002 Zooloogia ja Botaanika Instituudis. Aastail 2002–2006 töötas ta Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudis teadurina, alates 2006. aastast on ta samas vanemteadur.

Teoseid
1994 Nele Ingerpuu, Aino Kalda, Leiti Kannukene, Heljo Krall, Mare Leis, Kai Vellak. "Eesti sammalde nimestik". Abiks Loodusevaatlejale 94. Tartu
2013 Kai Vellak, Nele Ingerpuu, Edgar Karofeld. "Eesti turbasamblad". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. ISBN 978-9949-32-309-8

Isiklikku
Tema ema oli botaanik Liivia Laasimer ja isa metsateadlane Jüri Laasimer.

Viited

Välislingid

Eesti botaanikud
Brüoloogid
Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1954
Kvaternaarsed ammooniumkatioonid

Kvaternaarsed ammooniumkatioonid R4N+ on positiivse laenguga kvaternaarsed (tetraalküül) ammooniumühendid. Erinevalt ammooniumioonist H4N+ ja primaarsetest, sekundaarsetest või tertsiaalsetest ammooniumkatioonidest, on kvaternaarsed ammooniumkatioonid püsiva laenguga, sõltumata lahuse pH-st. Kvaternaarsed ammooniumkatioonid esinevad kvaternaarsete ammooniumsooladena R4N+X -, see tähendab koos vastasanioonidega: halogeniid-, sulfaat- hüdroksüül- jm ioonidega.

Mitmed kvaternaarsed ammooniumsoolad esinevad ka looduses. Näiteks esinevad taimedes alkaloidid sooladena; füsioloogiliselt aktiivne oluline ühend on koliin [HOCH2CH2N(CH3)3]+OH- ja selle derivaadid. 
Ühendid R4N+OH - kuuluvad kvaternaarsete ammooniumaluste klassi.

Saamine ja kasutamine
Põhiline kvaternaarsete ammooniumühendite saamise meetod on tertsiaalsete amiinide alküülimine alküülhalogeniididega:

R3N + R’X → [R3NR’] +X-

Paljusid kvaternaarseid ammooniumsooli saab eraldada kristalsete ühenditena.

Mahukamate asendusrühmadega tertsiaarsed amiinid on kergesti alküülitavad primaarsete halogeniididega (bensüül-, allüül- jt). Seda kasutatakse nende primaarsete halogeniidide selektiivseks eraldamiseks mingist segust ja vastavate hapnikderivaadide (aldehüüdid, estrid, eetrid) saamiseks – see on tuntud Sommelet' reaktsioonina.

Kvaternaarsed ammooniumsooli kasutatakse desinfitseerimisel, pindaktiivsete komponentidena, kiudmaterjale pehmendavate vahenditena jm.

Analoogsed ühendid
tertsiaalsed ammooniumsoolad:  RCH=NR’ + R’’X → [RCH=NR’R’’] +X-
püridiiniumsoolad
imidasooliumsoolad (kasutatakse ioonsete vedelikena)

Vaata ka
Ioonne vedelik
Sommelet' reaktsioon
Ooniumühendid

Orgaaniline keemia
Ioonid
Lämmastikuühendid
Sajaani-Šušenskoje veehoidla

Sajaani-Šušenskoje veehoidla ehk Sajaani meri on Sajaani-Šušenskoje hüdroelektrijaama paisjärv Jenissei jõel.

Paisjärve pindala maksimaalse veetaseme juures on 621 km2, pikkus 320 km ja laius 10 km. Ta asub Hakassias, Krasnojarski krais ja Tõvas. Aastane keskmine juurdevool 47 km3.
Vee ülespaisutamisel jäi selle alla hulk Sajaani kanjoni kaljujooniseid (petroglüüfe), sealhulgas enam kui 300 pronksiaegset kultusliku näomaski kujutist.

Viited

Veehoidlad
Hakassia
Tõva
Põllu tänav (Tallinn)

Põllu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme, Hiiu, Kivimäe ja Pääsküla asumis.

Tänava nimi (saksa Feldstraße, vene Полевая ул.) võeti kasutusele 1926/1927. aastal. Aastatel 1940–1941 kandis nime Põllumehe tänav.

Asend 

Põllu tänav algab Mai tänavast. Suundudes edelasse ristub Silla, Nurme, Lõuna, Sambla, Hiiu-Maleva, Tähe, Hiiu, Pargi, Laste, Sanatooriumi, Valve, Sihi, Johann Voldemar Jannseni, Olevi, Hõimu, Sõbra, Lemmiku, Saha põik, Vikerkaare, Rännaku puiestee, Põllu põik, Raba ja Pääsküla tänavaga.

Põllu tänava pikkus on umbes 3600 meetrit. Tänav läbib Hiiu ja Kivimäe asumis Sanatooriumi pargi, kus asuvad Nõmme lastehaigla ja Kivimäe haigla, ning möödub Jannseni puiestikust. Pääsküla asumis jääb tänava äärde Tallinna Pääsküla Gümnaasium.

Hooned ja rajatised 
Põllu tänava alguses paiknevad tüüpilised 20. sajandi algul Nõmmele rajatud kahekorruselised puidust korterelamud. Põllu 11 // Nurme 11 ja Põllu 12 elamud valmisid aastal 1910. Jannseni puiestikku jääb aga Peeter Suure Merekindluse maarinde positsiooni nr 6 patarei kahurialus. Põllu 63 asus Tallinna Linna Tuberkuloosihaigla.

Asutused Põllu tänaval:
 Kivimäe haigla. Põllu 61/63
 Tallinna Pääsküla Gümnaasium. Põllu 109 // Vikerkaare 10

Viited

Kirjandus 
 Leho Lõhmus. Nõmme. Jalutaja teejuht. Tallinn : Solnessi Arhitektuurikirjastus. 2007

Välislingid 

Nõmme linnaosa tänavad
2007. aasta küberrünnakud Eesti vastu

2007. aasta küberrünnakuteks Eesti vastu nimetatakse siinkohal 2007. aasta 27. aprillil alanud küberrünnakud Eesti riigiasutuste ja Eestis tegutsevate ettevõtete vastu. Kui mitte arvestada varasemat väikest üksiküritajate küberrünnaku katsetust Ukraina vastu, siis oli see maailma ajaloos esimene suurem riiklikult organiseeritud küberrünnak. 

Küberrünnakud olid suunatud muuhulgas Riigikogu, presidendi, ministeeriumite, suuremate pankade ja uudisekanalite ning kommunikatsiooniettevõtete vastu. Rünnakud algasid pärast Punaarmee sõjamonumendi ehk nn pronkssõduri teisaldamise ajendil puhkenud rahutusi. Monumendi teisaldamine põhjustas ägeda tüli Eesti ja Venemaa vahel. 

Ajaleht Economist nimetas rünnakuid enneolematult keerukaiks. Linnar Viigi sõnul olid rünnaku all mitmed missioonikriitilised arvutid nagu näiteks telefonikeskjaamad. Ta avaldas arvamust, et üksikisikute ja organiseeritud kuritegevuse oskused ei võimalda taolise ulatusega rünnakuid ilma riikide ja suurte telekomiettevõtete abita ette võtta.

Esialgsed rünnakud ei olnud tehniliselt keerukad, piirdudes spämmi ning kübervandalismiga. Hajutatud teenusetõkestamise ründed valitsusasutuste vastu algasid 30. aprillil. Ründetaktikat ja vahendeid muudeti jooksvalt, eesmärgiga takistada rünnete blokeerimist. Rünnete läbiviimiseks kasutati üle maailma hajutatud botnette. Rünnakute kestus ulatus mõnest minutist kümne tunnini. Sihtmärke tabasid andmevood võimsusega kuni 90 miljonit megabitti sekundis.

3. mail sattusid lisaks valitsusasutustele rünnaku alla eraettevõtted. Tõsiseid probleeme põhjustati Hansapangale ja SEBile. Hansapank oli sunnitud ajutiselt ligipääsu võõramaistele teenusepakkujatele sulgema. Sihtmärkide hulgas olid ka Postimees ja Eesti Päevaleht.

Rünnakute haripunktiks oli 9. mai. Pärast 10. maid hääbusid ründed kiiresti. 15. mail tabas veel kaks veerandtunnist rünnet SEBi ja Hansapanka.

Rünnakute võimsuse kasvades olid valitsusasutused ja ettevõtted sunnitud suurendama oma andmeedastusmahtusid ning serverite arvu. Kaitsemeetmed olid edukad, kuid kulukad.

Vaata ka 
 Aprillirahutused Tallinnas
 Küberkaitseliit

Viited

Välislingid 
 Johnny Ryan, "I-sõda": uus, käepärane ja üha valusamalt haavav oht NATO Teataja, talv 2007
 Eneken Tikk, Informatsioon ja õigus 16. jaanuar 2008
 Välisministeeriumi kodulehekülg taas kättesaadav kõigile Välisministeeriumi pressiteade, 29. mai 2007
 Riho Ühtegi, "Kas Eesti pidas tänavu kevadel maha kübersõja?" Postimees, 5. september 2007

Küberrünnakud
2007. aasta Eestis
Kübersõda

Kübersõda on sõda küberruumis; arvuteid ja võrke (s.h internetti) kasutatakse relvadena. Kübersõda on seostatud infosõjaga (information war), sest kübersõja eesmärkideks võib olla informatsiooni levitamine, moonutamine või selle hankimise takistamine. Kübersõda erineb infosõjast selle poolest, et see toimub küberruumis, kuid infosõja puhul ei ole ruum piiratud. 

Julgeolekuanalüütik Bruce Schneier defineerib kübersõda järgmiselt: võitlus küberruumis, mis hõlmab rünnakuid riigi sõjalise jõu vastu, aga ka tsiviilstruktuuride vastu (näiteks sidesüsteemide rivist väljaviimine). Kübersõjaks saame me sellist tegevust nimetada alles siis, kui sellisest tegevusest võtab osa kaks või enam osapoolt.

Küberoperatsioonid on osa tervikust – infosõjast. Infooperatsioonide eesmärk on teadlikult mõjutada oma eesmärkidele vastavaks: arusaamu, hoiakuid ning ühiskondlikku ja poliitilise juhtkonna meeleolu.

Alternatiivsed käsitlused 
Raamatu "Cyber War Will Not Take Place" (ISBN: 0199330638) autor Thomas Rid väidab, et kübersõjaks peetakse ekslikult kolme ammu tuntud komponenti – sabotaaži, spionaaži ja õõnestustegevust –, mis nüüdseks aga on kandunud küberruumi. Alates juulist 2016 on "küber" NATO viienda sõjapidamisdomeenina asendamas infosõja mõneti devalveerunud mõistet.

Vaata ka
Allikakriitika
Hübriidsõda
Infosõda
Küberkaitse
2007. aasta küberrünnakud Eesti vastu
Titan Rain

Viited

Välislingid 
 "Küberspetsialist: Gruusiat rünnati mullu Eesti kaudu" Eesti Päevaleht, 14. september 2009
 "Pentagon: USA võib küberrünnakule sõjalise jõuga vastata" Delfi, 31. mai 2011
 Kevin Poulsen, Surprise! America Already Has a Manhattan Project for Developing Cyber Attacks, Wired, 18. veebruar 2015 (inglise keeles)
 Russian military admits significant cyber-war effort, BBC News Online, 23. veebruar 2017 (inglise keeles)
Teeleht

Teeleht (Plantago L.) on taimede perekond teeleheliste sugukonnast.

Eesti liigid
Plantago maritima – rand-teeleht (tavaline)
Plantago lanceolata – süstlehine teeleht (tavaline)
Plantago media – keskmine teeleht (tavaline)
Plantago major – suur teeleht (sage)
Plantago winteri – Winteri teeleht (paiguti)
Plantago uliginosa – lodu-teeleht (harva)
Plantago scabra – liiv-teeleht (haruldane tulnukas)

Teelehelised
Rupert Murdoch

Keith Rupert Murdoch (tuntud rohkem kui Rupert Murdoch; sündinud 11. märtsil 1931 Melbourne'is) on Austraalias sündinud meediaärimees. 

Ta on ettevõtte News Corporation aktsionär, juhatuse esimees ja tegevdirektor. 1985. aastal sai ta USA kodakondsuse ega oma sellest ajast enam Austraalia kodakondsust. Kodakondsuse vahetuse tingis asjaolu, et USA seadused ei lubanud välismaalasel omada telejaama.

8. mail 2007 ostis Murdochi ettevõtte tütarettevõte News Corp Europe 100% Läti kõige vaadatuma eratelekanali Latvijas Neatkariga Televizijas aktsiatest ja 70% osaluse telekanalis TV5. Hinnanguliselt maksis ta selle eest 414,4 miljonit krooni. 

1. augustil 2007 sai samuti temale kuuluv News Corporation õiguse 5 miljardi USA dollari eest osta maailma mõjukaimat ärilehte Wall Street Journal välja andva Dow Jones & Co enamusaktsiad.

Isiklikku

Murdoch on olnud kolm korda abielus. 1956 abiellus ta Patricia Bookeriga, kes oli poemüüja ja stjuardess, kellega tal sündis 1958. aastal tütar Prudence Murdoch. Nad lahutasid abielu 1967. aastal ning samal aastal abiellus mees Anna Murdochiga (sündinud Anna Maria Torv), kes on eestlasest ajakirjanik, kes töötas Sydney ajalehes The Daily Telegraph. Anna Maria isa Jakob Tõrv on pärit Tõrvanõmme talust Tõstamaa vallast. Anna Maria Torva samanimeline vennatütar Anna Torv on näitleja Fox Networki seriaalis "Fringe" ("Ülisalajane"). 

Annal ja Murdochil on kolm last: Elisabeth Murdoch (s 1968), Lachlan Murdoch (s 1971) ja James Murdoch (s 1972). Murdochi ettevõtted avaldasid kaks Anna Murdochi romaani: "Family Business" (1988) ja "Coming to Terms" (1991).

Anna ja Rupert lahutasid abielu 8. juunil 1999. Anna Murdoch sai lahutusega ühisvarast 1,2 miljardit USD. 25. juunil 1999 abiellus Rupert 68-aastaselt 30-aastase Wendi Dengiga, kes oli STAR TV asepresident. 1999. aasta oktoobris abiellus Anna Murdoch William Manniga.

Rupertil ja Wendil on kaks last: Grace (s 2001) ja Chloe (s 2003). 2013. aastal Murdoch ja Deng lahutasid abielu. Oletatavaks lahutuse põhjuseks oli kahtlustus abielurikkumises nende laste ristiisa Tony Blairiga. Blair eitas seda suhet.

Viited

Austraalia ettevõtjad
Ameerika Ühendriikide ettevõtjad
Sündinud 1931
Anna Torv

Anna Torv (sündinud 15. aprill 1978, Melbourne'is) on Austraalia näitleja. Ta mängib FOX-i seriaalis "Fringe" ("Ülisalajane") FBI agenti Olivia Dunhami. Anna isa on eesti päritolu, ta isa õde on ajakirjanik Anna Mann.

Viited

Austraalia näitlejad
Sündinud 1978
Amandus Adamsoni tänav

Amandus Adamsoni tänav on tänav Tallinnas, mis asub Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis .

Tänav on nimetatud eesti skulptori akadeemik Amandus Heinrich Adamsoni mälestuseks .

Tänava ajalugu 
Kuni tänavanimede korraldamiseni 1881–1882 kasutati A. Adamsoni tänava kohta mitmesuguseid nimesid, mis tulenesid tänava ääres paiknenud Toomkoguduse ja Toomgildi vaestemajadest ning kodukirikutest ja hilisema Falkspargi alal paiknenud Värvali tiigist: Kiriku tänav – Kirchenstrasse; Hospidali tänav – Hospital-strasse, Госпитальная улица; Seegi tänav – Siechenstrasse, Богадельная улица; Tiigi tänav – Teichstrasse, Красильная улица.

Aastatel 1652–1710 asus piirkonnas, Adamsoni 14 ja Eha tänava  8 nurgal Toomhospidal.

Tänava ääres asus kunagi tiik, mis kuulus seal omal ajal elanud värvalile. Toomgildi oldermann Hans Heinrich Falck ostis selle maalapi, lasi tiigi kinni ajada, sinna mulda vedada ja puid istutada. Falck kinkis pargi 1868 Toomgildile ja seadis tingimuse, et seda tuleb rahval kasutada lasta ja korras hoida.  1860. aastast asus pargis mitmeid lõbustusasutusi, 1882.–1887. aastal renditi parki suviti eesti seltsile Lootus, kes korraldas seal suvepidusid. 1887. aastal toimus seal Harju kooride laulupidu.

Linnavolikogu otsusega 6. novembrist 1881 nimetati see tänav Vaeste tänavaks (Armenstrasse). Selline halvustav nimi aga ei meeldinud sealsetele elanikele ja nende taotluste põhjal pandi tänavale pargi järgi nimeks Falkspargi (Falcksparkstrasse, Фалькспаркская улица).

Algselt ulatus toonane Falkspargi tänav üle Balti raudtee Paldiski maanteeni. 1926. aastal, pärast Toomgildi likvideerimist, anti Falgi park Tallinna linnavalitsusele ja 1937 Kehakultuurihoone sihtasutisele.  1931. aastal liideti raudteest lääne poole jääv osa Madara tänavaga.

Tallinna linna Linna TSN TK otsusega 27. juunist 1950 nimetati see tänav Pargi tänavaks. Alates 25. septembrist 1959 kannab tänav eesti kujuri Amandus Adamsoni nime.

Eesti NSV-s asus tänav Oktoobri rajoonis, pöördudes J. Gagarini puiestee (tänapäeval Toompuiestee) ja Rahvapargi (endise Falks-pargi) nurgalt edelasse, ulatudes Tehnika tänavani. "Russalka" mälestussamba püstitamise ajal elas kunstnik selle tänava majas nr 8 (maja on hävinud).

A. Adamsoni tänava ja Toompuiestee vahelisel alal asub Falgi park.

Viited

Välislingid 
Eesti Keele Instituut: päring kohanimeandmebaasist

Kesklinna linnaosa tänavad
Kassisaba (Tallinn)
Amandus Adamson
August Alle tänav

August Alle tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadriorus.

Tänav on sirge, kulgeb läänest itta ja on 200 meetrit pikk, algab Tormi tänavalt ja lõpeb Lahe tänaval.

Tänav tekkis 1928. aastal, kui Narva maantee ja A. Weizenbergi tänava vahelise maa-ala tükeldamisel nimetati Lahe ja Tormi tänava vaheline lõik Voolu tänavaks. 

Aastail 1940–1941 ja 1944–1952 elas Voolu tänava lähedal (Narva mnt 78) eesti luuletaja ja publitsist August Alle. Luuletaja mälestuseks anti Voolu tänavale 25. septembril 1959 A. Alle nimi.

Eesti NSV aegse haldusjaotuse järgi asus tänav Mererajoonis.

Viited

Välislingid 
Eesti Keele Instituut: päring kohanimeandmebaasist

Kesklinna linnaosa tänavad
Kadriorg
Cannes

Cannes [kann] on linn Lõuna-Prantsusmaal Vahemere rannikul Provence-Alpes-Côte d'Azuris. Kuulub Alpes-Maritimesi departemangu.

Asub 36,5 km kaugusel Nice'ist, 55 km kaugusel Monacost ja 60 km kaugusel Itaalia piirist. Linn on tuntud tänu alates 1946. aastast toimuvale Cannesi filmifestivalile. Linnas toimub ka muusikamess Midem.

Linna lähedal meres asuvad Lérinsi saared, kuhu pääseb praamiga. Linnast läände jääb Estereli mäestik.

Kliima 
Linnas on vahemereline kliima kuumade suvede ja pehmete talvedega. Juuli keskmine õhutemperatuur on 22,1 °C, jaanuari keskmine õhutemperatuur on 7,9 °C. Keskmine aastane sademete hulk on 857,7 mm.

Ajalugu 

Linna kohale rajasid liguurid 2. sajandil eKr Aegitna asula. 69. aastal pKr toimus seal kokkupõrge Othose ja Vitelliuse vägede vahel. 19. sajandi alguseni oli Cannes väike kaluriküla, 1830ndatel hakkasid Cannesi suvilaid rajama prantsuse ja välismaa aadlikud. Sinna asus elama ka endine briti lordkantsler Henry Brougham. 1868 hakati rajama promenaadi La Croisette. 20. sajandi alguses avati seal mitu luksushotelli. Linna keskel asub 9 hektari suurune kalmistupark Cimetière du Grand Jas.

Linnapea on alates 2014. aastast David Lisnard.

Majandus 

Osaliselt linna piires asub Cannesi Mandelieu kosmosekeskus.

Cannes on tähtis turismilinn. Suveperioodil võib elanike arv kasvada kolmekordseks. Linnas on kolm kasiinot.

Transport 
Linnast 24 km kirdes asub Nice'i Côte d'Azuri lennujaam. Pariis asub 8 tunni autosõidu kaugusel mööda A8-kiirteed. Linnal on ka raudteeühendus suuremate Prantsusmaa linnadega.

Sport 

Linna võrkpalliklubi RC Cannesi naiskond on mitmekordne Prantsusmaa meister. Ka meeste võrkpalliklubi AS Cannes on tulnud korduvalt Prantsusmaa meistriks.

Viited

Välislingid 
 Linna koduleht

Prantsusmaa linnad
Alpes-Maritimesi departemangu vallad
Veeb 2.0

Veeb 2.0 on teise põlvkonna veebidisain, mis võimaldab inimestevahelist infovahetust ja koostööd suhtlusvõrgustike, vikide, veebipäevikute, RSS-kanalite, ühisjärjehoidjate, ühismärgendamise, ühistarkvara, veebiprogrammiliideste ning mitmesuguste veebiteenuste kaudu.

Nime Web 2.0 mainis esmakordselt O'Reilly Media 2004. aasta konverentsil ja see kannab nn uue veebiversiooni mõtteviisi.

Vaata ka
Industry 4.0
Semantiline veeb (Web 3.0)

Viited

Välislingid 
Mis on Web 2.0?, OKIA blogi
Patsient “veeb 2.0” ajastul, Med24, 11. märts 2009
Katariina Täht: "Veel üks Web 2.0 – nii, et küll saab" ADM Interactive blogi, 22. oktoober 2009
Masashi Yamamoto

Masashi Yamamoto (jaapani 山本政志; sündinud 24. jaanuaril 1956 Ōitas) on jaapani filmirežissöör.

Tema filmid käsitlevad Jaapani popkultuuri süngemaid kurve.

Filmograafia 

"Yami no kānibaru" (Öine karneval) (1982)
"Robinson no niwa" (Robinsoni aed) (1987)
"Atoranta bugi" (Atlanta Boogie) (1996)
"Janku fudo" (Rämpstoit) (1997)
"Limousine Drive" (Limusiinisõit) (2000)
"Kikareta onna no mirareta yoru" (Mees, naine ja sein) (2007)

Jaapani filmilavastajad
Sündinud 1956
Une histoire d'eau

"Une histoire d'eau" ("Vee lugu") on prantsuse filmirežissööri François Truffaut' 1958. aastal valminud mängufilm, mis filmiti kahasse Jean-Luc Godard'iga.

Tegemist oli ühega viiest lühikesest Jean-Luc Godard'i vändatud koostööfilmist oma Cahiers du cinéma seltskonnaga, enne kui ta hakkas päris oma mängufilme tegema. François Truffaut kirjutas stsenaariumi ja alustas selle lühifilmi filmimist, kuid otsustas siis poolelioleva filmi anda üle Godard'ile, kes kirjutas stsenaariumi ümber ja viis filmimise lõpuni.

Film räägib tüdrukukust, kes kohtab üleujutatud Pariisi äärelinnas noormeest, kes pakub talle küüti. Nende vahel areneb imeline filosoofiline vestlus ning kummaliselt alanud retk lahendatakse lõpus humoorikalt.

Truffaut kasutab suuri lainurkkaadreid üleujutatud Pariisist. See film on pühendatud Mack Sennettile.

1958. aasta filmid
Vajangu vald

Vajangu vald oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Vajangu külas.

1939. aasta vallareform 
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Vajangu valla maa-alast; senise Nõmküla valla Alupere, Järvajõe, Naistevälja ja Uudeküla küla ning Tamsalu aleviku, asunduse ja raudteejaama piirkonna maa-aladest; senise Võhmuta valla Järsi ja Metsamõisa küla, Võhmuta asunduse ja Varangu metskonna Karinu metsandiku kvartaalide nr. 64–73 maa-aladest; senise Kapu valla Raigu, Pikevere, Varangu ja Ellivere küla ning Varangu asunduse maa-aladest; senise Vao valla Araski asunduse ja Porkuni metskonna Kiltsi metsandiku kvartaalide nr. 27–45 maa-aladest.

Vald kuulus Riigivolikogu 20. valimisringkonda, kust valiti August Jürima.

Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine 
1945. aasta augustis moodustati Vajangu vallas Pikevere külanõukogu keskusega Pikevere külas, Tamsalu külanõukogu keskusega Tamsalu alevikus ja Vajangu külanõukogu keskusega Kõde külas. 1950. aastal Vajangu vald likvideeriti ja selle alad arvati Väike-Maarja rajooni koosseisu.

Viited

Eesti vallad 1939
Järva maakonna endised vallad
Oskar Jalajas

Oskar Jalajas (24. jaanuar 1894 Kastre-Võnnu vald, Tartumaa – 21. detsember 1930) oli Eesti sõjaväelane (major).

Ta sündis talunik Andres Jalajase peres. Osales I maailmasõjas (48. Siberi kütipolk). Aastatel 1917-1918 oli sõjavangis sakslaste käes. Osales Vabadussõjas (1. Jalaväerügement).

Lõpetas 1922. aastal Tallinna õhtugümnaasiumi ning õppis aastatel 1922-1924 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas.

Sõjavägede Staabi koosseis
1. Jalaväerügemendi koosseis
Vabadussõja veteranid
Sündinud 1894
Surnud 1930
Aleksander Viiret

Aleksander Viiret (kuni 1935. aastani Aleksander Viil; 12. aprill 1904 – 18. november 1973 Räpina) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Sidepataljoni koosseis
8. Eesti Laskurkorpuse koosseis
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1904
Surnud 1973
Juhan Madise

Juhan Madise (kuni 1936. aastani Joann Madisson; 9. juuli 1903 – 15. jaanuar 1977 Lakewood, USA) oli Eesti sõjaväelane (major).

Ta võitles vabatahtliku kooliõpilasena Vabadussõjas.

Ta oli Sõjakooli 1. lennu lõpetaja ja jätkas kutselise ohvitserina. Madise oli pikemat aega sõjavägede ülemjuhataja kindral Johan Laidoneri adjutant. 

Ta oli ajakirja Sõdur toime­taja. Madise oli ka Eesti sõjaväeline atašee Poolas. Teise maailmasõja ajal teenis ta kindralinspektuuris.

Ta suri pika raske haiguse tagajärjel, tema põrm tuhastati Trentoni krematooriumis.

Viited

Välislingid
Foto
Ohvitseride andmekogus

Sõjavägede Staabi koosseis
Vabadussõja veteranid
Eestistatud nimega inimesed
Eestlased Ameerika Ühendriikides
Sündinud 1903
Surnud 1977
Anton Pori

Anton Pori VR II/3 (10. juuni 1895 – 13. jaanuar 1973 Baltimore) oli Eesti sõjaväelane (major).

1919 aasta novembris teenis lipniku auastmes 2. Jalaväepolgus. Ülendati 7. novembril 1919 kiiduväärt teenistuse eest alamleitnandiks, vanusega 11. veebruar 1919.

Hiljem teenis Kaitseliidu Saaremaa malevas.

Tunnustused
Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1938

Välislingid
Ohvitseride andmekogu

2. Üksiku Jalaväepataljoni koosseis
Vabadussõja veteranid
Vabadusristi II liigi 3. järgu kavalerid
Kaitseliidu Saaremaa maleva liikmed
Kotkaristi IV klassi teenetemärgi kavalerid
Eestlased Ameerika Ühendriikides
Sündinud 1895
Surnud 1973
Ekke Väli

Ekke Väli (sündinud 19. aprillil 1952) on eesti skulptor.

Ta lõpetas aastal 1979 ERKI skulptorina. Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige.

Tunnustus
1991 Kristjan Raua preemia (1990. aasta looming ning töö "Monument monumendile")
2009 Anton Starkopfi stipendium
2017 Aino Kallase preemia

Teoseid
Peeter Põllu monument Tartus Haridus- ja Teadusministeeriumi ees (2008)
Nõukogude võimu poolt hävitatud Tartu Vabadussõja mälestussamba Amandus Adamsoni Kalevipoja skulptuuri taastamine (2003)
Paul Kerese mälestusmärk Tallinnas Tõnismäel
Gustav Ernesaksa kuju Tallinna lauluväljakul

Isiklikku 
Tema vend on kirurg Toomas Väli.

Viited 

Eesti skulptorid
Sündinud 1952
Jüri Leek

Jüri Leek (kuni 1936. aastani Jüri Lemvald; 20. märts 1893 Imavere, Viljandimaa – 7. oktoober 1943 Zajarsk, Irkutski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Teenis 7. Jalaväerügemendis.

Eesti soomusronglased
2. Üksiku Jalaväepataljoni koosseis
5. Üksiku Jalaväepataljoni koosseis
7. Jalaväerügemendi koosseis
Vabadussõja veteranid
Eestistatud nimega inimesed
Eesti represseeritud isikud
Sündinud 1893
Surnud 1943
Paul Morrissey

Paul Morrissey (sündinud 23. veebruaril 1938 New Yorgis) on Ameerika filmirežissöör.

Ta on olnud kunstnik Andy Warholi mänedžer, Andy Warhol’s Factory tegevjuht ning rokkansambli Velvet Underground avastaja, mänedžer ja produtsent.
 
Morrissey lõpetas Ampleforthi kolledži ja Fordhami Ülikooli kirjanduse teaduskonna ning hiljem teenis Ameerika sõjaväes. Pärast sõjaväeteenistust hakkas ta väntama sõltumatuid lühimängufilme. Ta kohtus 1965. aastal Andy Warholiga ning nende pikk koostöö lõppes aastal 1975.

Dokumentalistikalt stilistilisi võtteid laenavad Morrissey teosed paistavad tõsieluliste kujutustena sellest, mis elu elati tolle aja boheemringkondades. Kuidas tarbiti narkootikume, kuidas vahel alanduti ja vahel hedonistlikult sukelduti kõikvõimalikesse seksuaalsetesse veidrustesse. Paul Morrissey oli Andy Warholi mänedžer kõiges selles, mis ei puudutanud kunsti või «kunsti» – nagu ta ise oma faksides kirjutab: «Ma pidin mõtlema välja asju, mida ta teha võiks, siis need ära tegema ja siis tegema näo, et ta oli kuidagi nendega seotud.»Velvet Undergroundi ametlik ajalugu seob nende edu ja kultuse otse Warholiga, kes olla nad avastanud, Nicoga kokku viinud, nende mänedžeriks hakkas ja nende esimese albumi produtseeris. Kõike seda tegi hoopis Morrissey.Ta oli Velvet Undergroundi saatjaks ka nende esimestel turneedel.
Morrissey on oma võitlusega tõese kultuuriajaloo eest alustanud ilmselt liiga hilja. Isegi informeeritumad kirjutajad püüavad leida populaarse ja tegeliku vahel kompromissi, kirjutades Morrisseyst näiteks kui «mehest, kes lavastas Andy Warholi filmid» – nagu oleks võimalik kellegi filme kellegi eest lavastada. Õigupoolest on need ikka ühed päris eriskummalised filmid igas mõttes. Vormilise radikaalsusega lõikas Warhol omaenda filmieksperimentides loorbereid juba varem, need piirnesid aga vaid enam kui igavate ning diletantlike ekstravagantsustega. “Sleep” – kuus tundi magavat meest kinolinal aastast 1963, või Tarzani-film, mille puänt seisneb selles, et peategelane eirab etteantud käsikirja.

Filmograafia

Chelsea Girls (1966)
The Loves of Ondine (1967)
Imitation of Christ (1967)
Lonesome Cowboys (1968)Flesh (1968)Trash (1970)Women In Revolt (1972)L'Amour  (1973)Heat (1973)Flesh for Frankenstein (1973)Blood for Dracula (1974)The Hound of the Baskervilles  (1978)Madame Wang's (1981)Forty Deuce (1982)Mixed Blood (1985)Beethoven's Nephew (1985)Spike of Bensonhurst'' (1988)

Ameerika Ühendriikide filmilavastajad
Sündinud 1938
EELK Usuteaduse Instituut

EELK Usuteaduse Instituut (lühendatult EELK UI) on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku erarakenduskõrgkool Tallinnas.

Usuteaduse Instituudi põhiülesandeks on valmistada ette vaimulikke ja töötegijaid EELK kogudustele, töötegijaid teoloogilist, kultuuriloo ja ühiskonnateaduste alast kvalifikatsiooni eeldavatele ametikohtadele avalikus ja erasektoris, ning tagada akadeemilisel haridus- ja teadustegevusel põhineva kõrgema hariduse andmine teoloogias ja teoloogiaga haakuvatel erialadel.

Usuteaduse Instituudil on neli üksust (usuteaduskond, pastoraalseminar, kirikumuusika osakond ja täiendusõppe osakond). Instituudil on ka teoloogiline raamatukogu.

Instituut asub Tallinna Püha Vaimu kiriku kõrval 14. sajandist pärinevas hoones Pühavaimu tänav 6. Koolihoones asuvad õpperuumid, kabel, raamatukogu, arvutiklass ja hospiits ehk külalistemaja.

Instituut teeb koostööd Tartu Ülikooli usuteaduskonnaga ja teiste õppeasutuste ning kiriklike organisatsioonidega Eestis ja välismaal.

2011. aastal kaotas instituut riikliku üleminekuhindamise käigus ülikooli staatuse. Kool reorganiseeriti rakenduskõrgkooliks ning alustas sellisena tegevust 1. jaanuaril 2012. Õigus viia läbi usuteaduse rakenduskõrgharidusõpet ja magistriõpet ning kristliku kultuuriloo magistriõpet oli instituudile antud kolmeks aastaks, 2014. aasta kordushindamise järel pikendati seda õigust tähtajatult.

EELK Usuteaduse Instituudi rektorid

1946–1948 August Pähn
1949–1967 Jaan Kiivit seenior
1967–1977 Alfred Tooming
1978–1986 Edgar Hark
1987–1991 Kuno Pajula
1991–1992 Jaan Kiivit juunior
1992–1996 Voldemar Ilja
1996–1998 Paul-Gerhard Hörschelmann
1998–2002 Tiit Pädam
2002–2004 Allan Kährik
2004–2005 Alar Laats
2006–2011 Randar Tasmuth
2012–2020 Ove Sander
2020–2022 Marko Tiitus 
2022–... Ove Sander

Vaata ka
Tartu Teoloogia Akadeemia

Välislingid 
Usuteaduse Instituudi koduleht
Rita Pokk: "60 aastat teoloogilist haridust Tallinnas" Eesti Kirik, 7. detsember 2005
Nils Niitra "Eesti vanim eraülikool kaotab ülikooli staatuse" Postimees, 28. mai 2011
Tiiu Pikkur: "Usuteaduse Instituudist saab rakenduskõrgkool" Eesti Kirik, 30. november 2011
Ove Sander: "Instituudi eesmärgist" Eesti Kirik, 25. jaanuar 2012
Ove Sander: "Kasvav avatus koostööle" Eesti Kirik, 16. mai 2012
Ove Sander: "On, mille eest olla Jumalale tänulik" Eesti Kirik, 5. september 2012
Ove Sander: "Mõned read õppijatest ja õpetajatest" Kirik & Teoloogia, nr 49/16.11.2012

Eesti kõrgkoolid
Erakõrgkoolid
Religiooniteadus
Religiooniharidus
Olympic Casino Eesti

Olympic Casino Eesti AS on 1993. aastal asutatud Eesti kasiinoettevõte, mis tegutseb 18 mänguautomaadikasiinoga Tallinnas, Tartus, Pärnus, Narvas ja Jõhvis. Lisaks on kahes kasiinos – Olympic Casino Olümpias ja Tartu kasiinos – mängulauad. Alates 2010. aastast pakub OCE AS hasartmänge ja spordiennustuse võimalust ka internetikeskkonnas OlyBet.

Sotsiaalselt vastutustundliku ettevõttena juhib Olympic Casino sponsorlus- ja heategevusprogrammi, mille raames saavad toetust mitmesugused sotsiaal-, kultuuri-, haridus- ja spordiprojektid. Igal aastal maksab Olympic Casino oma tegevuse pealt Eesti riigile hasartmängumaksu, 2013. aastal oli summa suuruseks üle 4,5 miljoni euro.

Olympic Casino Eesti kuulub Tallinna börsil ja Varssavi börsil noteeritud kontserni Olympic Entertainment Group.

Ettevõtte juhatuse liikmed on 1. oktoobrist 2009 alates Meelis Pielberg ja alates 28. detsembrist 2010 Madis Jääger.

Viited

Välislingid 
 Ettevõte koduleht

Eesti meelelahutusettevõtted
Mall Hellam

Mall Hellam (neiuna Mall Tiismus; sündinud 4. mail 1957 Tallinnas) on eesti kultuuritegelane ja hõimuliikumise tegelane.

Mall Hellam lõpetas 1975. aastal Tallinna 2. Keskkooli, õppis aastatel 1975–1977 Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat ning lõpetas 1983. aastal Budapestis Loránd Eötvösi Ülikooli ungari filoloogina. Aastal 1994 lõpetas ta Eesti Diplomaatide Kooli.

Aastatel 1983–1987 töötas Mall Hellam Eesti Majandusuuringute ja Informatsiooni Instituudis tõlk-referendina, seejärel oli ta aastatel 1987–1989 Eesti Sõprusühingu referent ja 1989–1990 Eesti Kultuurifondi ekspert. Alates 1990. aastast juhib ta Avatud Eesti Fondi.

1980. aastate lõpus oli Mall Hellam üks hõimuliikumise taaselustajaid ja osales hõimupäevade korraldamisel.

1994–2017 oli Mall Hellam Ungari aukonsul Eestis. Ta oli aastal 1988 üks Eesti-Ungari Seltsi taasasutajaid ja oli 1994–2016 seltsi esimees. 

Aprillis 2017 teatas ta, et loobub Ungari aukonsuli ametist. Põhjuseks on Ungari valitsuse tegevus, mis on suunatud vaba meedia, sõltumatu õigussüsteemi, kodanikuühiskonna ja akadeemilise vabaduse vastu. Otsuse ajendiks sai Ungari valitsuse Kesk-Euroopa Ülikooli kallal toime pandud jõudemonstratsioon, mis on vähem kui nädalaga seadnud ülikooli eksistentsi Ungaris tõsise küsimärgi alla.

Mall Hellam on aktiivne kodanikuühiskonna eestkõneleja. Ta on üks Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liidu asutajaid.

Isiklikku
Tema isa oli tehnikateadlane, Tallinna Tehnikaülikooli professor Hugo Tiismus (1924–2007).

Tunnustus
 2000 Valgetähe IV klassi teenetemärk
 2002 Ungari Vabariigi Rüütlirist
 2005 Euroopa Liidu aasta kodanik
 2010 Aasta eurooplane

Viited

Välislingid
 Intervjuu Maksumaksjate Liidu lehel
 MALL HELLAM: Eesti ühiskond kui kitsas toru Eesti Päevaleht, 6. november 2003
 Mall Hellam: kodanikuühiskond vajab kasvatamist Postimees, 18. september 2007
 MALL HELLAM: Usaldus toob tulu Eesti Päevaleht, 3. november 2009

Ungari aukonsulid
Eesti inimesed
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Tallinna Reaalkooli vilistlased
Sündinud 1957
Ciskei

Ciskei oli bantustan Lõuna-Aafrika Vabariigis.

Eraldi haldusüksusena loodi Ciskei 1961. aastal. See oli üks kahest koosade bantsustanist Transkei kõrval. 1972 kuulutas LAVi valitsus Ciskei autonoomseks. Peaministriks sai Lennox Sebe. 1970ndatel alustati koosade ümberasustamist Ciskeisse. 1981 kuulutas LAVi valitsus Ciskei neljanda bantustanina iseseisvaks ja kõik selle elanikud kaotasid LAVi kodakondsuse. Nagu teistegi bantustanide puhul, ei tunnustanud teised riigid Ciskei iseseisvust. 1990 haaras võimu brigaadikindral Oupa Gqozo, kes valitses diktaatorina 1994. aastani, mil Ciskei liideti Ida-Kapimaa provintsiga.

Lõuna-Aafrika Vabariik
Aafrika ajaloolised riigid‎
Habesääsklased

Habesääsklased (Ceratopogonidae) on putukate sugukond, mis kuulub sääseliste alamseltsi. 

Habesääsklased on väikesed, maksimaalselt 3–4 mm pikkused. Võrreldes surusääsklastega on neil suised hästi arenenud.

Habesääsklaste hulgas on palju verdimevaid liike.

Maailmas on teada umbes 3500 liiki, Eestis 186 liiki habesääsklasi.

Habesääsklasi on põhjalikult uurinud Hans Remm.

Sääselised
Hans Remmi mälestusmedal

Hans Remmi mälestusmedal on Eesti Lepidopteroloogide Seltsi antav medal.

See antakse inimesele, kellel on väljapaistvad teened Eesti liblikafauna uurimisel või Eesti Lepidopteroloogide Seltsi tegevusele kaasaaitamisel, või organisatsioonile, kellele on teeneid seltsi tegevusele kaasaaitamises.

Medal on pühendatud entomoloog professor Hans Remmile.

Laureaadid
2003 
Sakari Kerppola (Soome)
Jaan Viidalepp (Eesti)
Eesti Looduseuurijate Selts
2005
Soome Liblikauurijate Selts 
2008
Jari Kaitila (Soome)
Ivars Scults (Läti)
Teet Ruben (Eesti)

Välislingid
Medali pilt ja tutvustus 

Eesti auhinnad
Lepidopteroloogia