Havai keel

Havai keel on Austroneesia keelte hulka kuuluv keel, mida räägivad Hawaii saarte polüneeslastest põliselanikud. 

Keel kasutab ladina kirja. 

2010. aastal kõneles havai keelt 24 000 inimest. Havai keel on (koos inglise keelega) ametikeel Hawaii osariigis, rohkem kõneldakse seda Hawaii saarel ja Niihau saarel, vähemal määral teistel saartel ja teistes USA osariikides. Koolides õpetatakse havai keelt teise keelena, samuti on võimalik seda õppida Hawaii Ülikoolis doktorantuurini välja. 

On välja antud havai keele sõnastikke ja  grammatikaid, havaikeelseid ajalehti ja ajakirju ning havaikeelne Piibel.

Ortograafia
Havaikeelsed sõnad lõppevad alati vokaaliga ja igale konsonandile peab järgnema vokaal. Havai tähestikus on vokaalid enne konsonante, nagu allolevas tähestikus näha.

Lisaks tähestikus ära märgitud vokaalidele, eristatakse veel pikki vokaale Āā Ēē Īī Ōō Ūū

Hääldus
Havai keeles on 13 häälikut. Kuigi vokaali pikkus on foneemiline, ei hääldata pikki vokaale alati reeglipäraselt. Kuigi sõnarõhk on määratud kindlaks reeglitega, paikneb sõnarõhk alati pikal vokaalil.

Fonoloogia

Havai keel on tuntud oma väheste konsonantfoneemide poolest – kõigest 8: /p, k ~ t, ʔ, h, m, n, l, w ~ v/. On märkimisväärne, et havai keeles on allofoonilised variatsioonid [t] ja [k], [w] ja [v] ning mõnes dialektis ka [l] ja [n] vahel.

Süntaks
Havai keeles järgitakse lause koostamisel peamiselt öeldis-alus-sihitis sõnajärge (näiteks: Hele ´o Keoni i ke kula. – otsetõlkes "Läheb John kooli"). Üks erand on, kui lause on eitavas vormis ja alus on asendatud asesõnaga, siis kasutatakse sõnajärge alus-öeldis-sihitis.
Havai keeles enamasti välditakse kõrvallauseid ja tihtipeale kasutatakse selle asemel omastavat ülesehitust.

Grammatilised kategooriad

Nimisõnad
Grammatiline sugu – Havai keeles puudub grammatiline sugu. Kolmanda pööre väljendamiseks on sõna  'ia' 
Arv – havai keeles nimisõna tavaliselt arvu ei näita (nimisõna vorm ei muutu). Arvu väljendab pigem artikkel sõna ees.
Määratus – ainsuse määratud vormi väljendab  'ka' , kui nimisõna lõpus on täht k, e, a või o (ka puke – ingl. the book), kui nimisõna lõpus on mõni muu täht, väljendab määratust  'ke' (ke pākaukau – ingl. the table). Mitmuse määratud vormi väljendab  'nā'  (nā puke – ingl. the books). Ainsuse määramata vormi väljendab  'he'  (he kanaka maika'i ia – ingl. S/He is a good person)
Klass – enamik havai nimisõnu kuuluvad kahte klassi:
kino ʻō – o-klassi kuuluvad sõnad, mille loomine ei sõltu teemast, näiteks: inoa – nimi, pu'uwai – süda, hale – maja
Konkreetsemad kategooriad on:
transpordiviis, näiteks: ka'a – auto, lio – hobune
asjad, millel on võimalik istuda või mida kanda, näiteks: noho – tool, 'eke – kott, lole – riided
ja inimesed samas vanuseklassis ning ka varasemates vanuseklassides, näiteks: makuahine – ema
kino ʻā – a-klassi kuuluvad sõnad, mille loomine on kontrollitav, näiteks: waiho'olu'u – värv. Spetsiifilisemad kategooriad on:
poiss- või tüdruksõber (ipo)
ühe liini järeltulijad, kuid mitte õdede-vendade järeltulijad

Tegusõnad
Aeg
Laad
Kõneviis
Kausatiivsuse omandamine – kausatiivsust omandatakse eesliitega ho´o- Näiteks: nani "ilus"; ho´onani "ilustama"

Keelenäide
Mele Kalikimaka  – Häid jõule
Hau' oli la Hanau  – Palju õnne sünnipäevaks

Grammatika 
Havai keel on ligikaudu isoleeriv keel. Sõnamoodustuseks on mõned ees- ja järelliited, sealhulgas kausatiivi eesliide hoʻo-, nagu sõnas hoʻonui (sõnast nui 'suur') ja substantivatsioonijärelliide -na, nagu sõnas ʻokina (sõnast ʻoki 'ära lõikama, eraldama, lahutama').

Arvsõnad 1–10
1 – ekahi
2 – elua
3 – ekolu
4 – eha
5 – elima
6 – eono
7 – ehiku
8 – ewalu
9 – eiwa
10 – umi

Etümoloogilisi tähelepanekuid havai keeles
Havai keelde on paljud sõnad muuhulgas tulnud ka heebrea, kreeka ja ladina keelest.

Näiteks

Heebrea keelest:
aleka, areza – seeder – heb erez
kinola, kinora – harf – heb kinnur
Kreeka keelest:
hepekoma, hebedoma – nädal – kr hebdomas
meli – mesi – kr meli
Ladina keelest:
lana – konn – lad rana
lepu – küülik – lad lepus

Viited

Välislingid 

Polüneesia keeled