joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Raja tänav (Rakvere)

Raja tänav on tänav Rakvere linna loodeosas, Mõisavälja linnaosas.

Tänav saab alguse Ilu puiesteelt. Suundudes lääne suunas, ristub ta Rohu tänavaga ning lõpeb tupikuga maantee viadukti juures.  Tänava pikkus on 190 meetrit.
 
Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.

Viited 

Rakvere tänavad
Juta Kubja

Juta Kubja (22. aprill 1916 – 1985) oli eesti õpetaja ja koolijuht.

Pärast sõda töötas ta Karinu Mittetäieliku Keskkooli õpetajana.

Aastatel 1951–1960 oli ta Pärnu-Jaagupi Keskkooli direktor, kuni 1970. aastani samas ka eesti keele ja kirjanduse õpetaja.

Tunnustused
1968 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
1970 Eesti NSV teeneline õpetaja
1978 Tööveterani medal

Viited

Eesti õpetajad
Eesti koolijuhid
Eesti NSV teenelised õpetajad
Sündinud 1916
Surnud 1985
Pear Rootalu

Pear Rootalu (1938. aastani Bernhard Rosenbaum; 12. november 1904 Villandi, Virumaa – 30. aprill 1999) oli eesti pedagoog ja koolijuht.

Aastatel 1913–1918 õppis ta Vihula Ministeeriumikoolis, 1919–1920 Vihula Rahvakoolis. 1926. aastal lõpetas ta Rakvere Õpetajate Seminari.

Töötas Vihula Algkoolis õpetajana. Aastatel 1931–1940 juhtis noorkotkaste tegevust. Aastatel 1933–1938 oli ta Kavastu Algkooli juhataja. 1944. aastast oli ta Rakvere 2. Mittetäieliku Keskkooli direktor, 1945. aastast Rakvere Õpetajate Seminari õppealajuhataja, 1946. aastast direktor, samas ka pedagoogika õppejõud ja praktika juhendaja. Aastatel 1958–1967 oli ta Rakvere 1. Keskkooli direktori asetäitja ja ajalooõpetaja.

Ta on maetud Tõrma kalmistule.

Tunnustus
1938 Kotkaristi kuldrist
1965 Eesti NSV teeneline õpetaja
1997 Rakvere Kroonimärk

Viited

Eesti pedagoogid
Eesti koolijuhid
Kotkajuhid
Eesti NSV teenelised õpetajad
Kotkaristi kuldristi kavalerid
Eestistatud nimega inimesed
Tõrma kalmistule maetud
Sündinud 1904
Surnud 1999
Eesti-Moldova suhted

Eesti-Moldova suhted on kahepoolsed diplomaatilised suhted Eesti Vabariigi ja Moldova Vabariigi vahel. Moldova tunnustas Eestit de jure iseseisva riigina 28. augustil 1991, Eesti tunnustas Moldovat 20. veebruaril 1992. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 10. novembril 1992. 

Eestil Moldovas saatkonda ei ole. Eesti suursaadik Moldovas resideerub Rumeenias Bukarestis ning on akrediteeritud korraga Rumeenia, Moldova ja Bulgaaria suursaadikuks. 2019. aastast on Eesti suursaadikuks Moldovas Ingrid Kressel Vinciguerra. 2006. aasta oktoobrist esindab Eestit Moldovas ka aukonsul Igor Goncearov. Alates 2018. aasta jaanuarist töötab Chisinaus ka Eesti diplomaat Simmu Tiik, kelle ülesandeks on nii kahepoolsete suhete ja arengukoostöö edendamine kui ka Eesti kodanike ja ettevõtete huvide esindamine. Moldova suursaadik Eestis on Ion Stavila, kes resideerub Tallinnas Moldova suursaatkonnas. Sellele lisaks on Moldoval aukonsulaadid Tartus ja Kundas. 

Eesti-Moldova suhted on muutunud 2010. aastatest tihedamaks. Moldova on olnud üks Eesti arengukoostöö prioriteetriikidest alates 2006. aastast. Riigikogus loodi Eesti-Moldova parlamendirühm esimest korda 2005. aasta septembris. Riigikogu praeguses koosseisus kuulub Eesti-Moldova parlamendirühma 13 saadikut. Moldova parlamendis on Eesti sõprusgrupid olnud alates 2006. aastast.

Vaata ka 

 Eesti suursaadik Moldovas
 Moldova suursaadik Eestis
 Eesti saatkond Bukarestis
 Eesti-Rumeenia suhted

Viited

Eesti kahepoolsed suhted
Moldova
Oskar Halling

Oskar Halling (2. august 1896 Luke vald, Tartumaa – 15. jaanuar 1949 Molotov, Magadani oblast) oli eesti põllumees.

Ta oli Elva põllumeeste konvendi liige, Luke Põllumeeste Seltsi esimees, ja Nõo vallavanema abi. 

Arreteeriti NKVD poolt 15. jaanuaril 1945 Nõo vallas.

Põllumeeste konventide liikmed
Sündinud 1896
Surnud 1949
Eesti represseeritud isikud
Peeter Kint

Peeter Kint (25. september 1899 Taevere vald, Viljandimaa  – 3. märts 1991 Tallinn) oli eesti agronoom.

Tema vanemad olid Hans Kind (1858–1900) ja Mari Kind (sündinud Johanson; 1873–1923). Tema vend oli Tõnis Kint.

Ta õppis 1921–1931 ja 1940–1945 (lõpetas) Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, Korporatsioon Rotalia liige.

Ta osales 1919–1920 Vabadussõjas. 1924–1927 oli ta Lõuna-Eesti Põllumeeste Keskseltsi instruktor Tartus ja Võrus, 1927–1941 Riigi Statistika Keskbüroo agronoom-statistik, 1941–1944 Statistika Valitsuse põllumajanduse vanemreferent, alates 1944 Riikliku Plaanikomisjoni saagimääramise osakonna juhataja asetäitja.

Eesti agronoomid
Riigikantselei koosseis
Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Rotalia liikmed
Vabadussõja veteranid
Sündinud 1899
Surnud 1991
Cartoon

Cartoon on Eesti EDM trio, mis loodi 2015. aastal Tallinnas. Trio liikmed on Hugo-Martin Maasikas, Ago Teppand ja Joosep Järvesaar. 

2016. aastal võttis Cartoon koos Kristel Aaslaiuga osa Eesti Laul 2016 lauluvõistlusest lauluga "Immortality". Cartoon saavutas finaalis 3. koha, kaotades Jüri Pootsmannile. 2016. ja 2017. aastal nomineeriti Cartoon EMA aasta parima laulu kategoorias 3 laulu eest.

Nende laulud on tuntust kogunud eeskätt tänu YouTube'i videotele, mida on kokku vaadatud üle 680 miljoni korra. Ka Spotifys on neil märkimisväärne arv kuulamisi, üle 100 miljoni. Cartoon on andnud oma laule välja plaadifirmade Liquicity ja NoCopyrightSound's kaudu.

Laulu "I Remember U" videoklipp oli 2016. aastal Eesti vaadatuim muusikavideo YouTube'is.

Cartoon lõpetas tegevuse 2017. aasta augustis, kuid 2020. aastal ansambli tegevus taastati.

Liikmed
Hugo-Martin Maasikas
Ago Teppand
Joosep Järvesaar

Diskograafia

Singlid
 "Made Me Feel (ft. Kristel Aaslaid)" (2015)
 "On&On (feat. Daniel Levi)" (2015)
 "Why We Lose (feat. Coleman Trapp)" (2015)
 "Whatever I Do (feat. Kóstja)" (2015)
 "Immortality (feat. Kristel Aaslaid)" (2015)
 "Feeling (Piece Of You)" (2016)
 "Here (ft. Würffel)" (2016)
 "C U Again feat. Mikk Mäe (Cartoon vs Futuristik VIP)" (2016)
 "I Remember U feat. Jüri Pootsmann" (2016)
 "Your Stories (feat. Koit Toome)" (2017)
Howling (ft. Asena) (2020)
Cartoon - Don't Be A Stranger (feat. Jason Diaz) (2020)
Cartoon & Ewert and The Two Dragons - Fade Away (2020)
Cartoon x nublu x Gameboy Tetris - Biology (2021)
Cartoon x Time To Talk - Omen (ft. Asena) (2021)
Cartoon & Andromedik - Whatever (ft. Jüri Pootsmann) (2022) 
Cartoon -Piranha (ft. Pluuto) (2022)
Cartoon - No halo (ft. Asena) (2022)
Cartoon x Bedwetters - I'm not alright (2022)

Auhinnad

Eesti Muusikaauhinnad

R2 Aastahitt

R2DNB

Viited
https://et.wikipedia.org/wiki/Eesti_Laul_2016
https://www.youtube.com/user/NoCopyrightSounds
http://www.muusikaauhinnad.eu/voitjad-2017/
http://www.muusikaauhinnad.eu/ajalugu/2016-2/
http://r2.err.ee/aastahitt/
http://r2.err.ee/r2dnb/2016tulemused.php
https://muusikaplaneet.wordpress.com/2016/12/30/youtubeest16/
Eesti ansamblid
Elektroonilise muusika ansamblid
Vallimäe medal

Vallimäe medal on Rakvere linna aumärk, mida antakse füüsilisele isikule silmapaistvate saavutuste eest. Aumärgi andmise otsustab Rakvere linnavalitsus.

Vallimäe medali kavalerid
2009 Hidetoshi Tanaka, Volker Zillmann
2010 Aldona Wos, Korvpallivõistkond BC Rakvere Tarvas (Andres Sõber, Rando Maamägi, Janis Vahter, Rain Veideman, Valmo Kriisa, Martin Müürsepp, Raido Villers, Richard Anderson, Kristo Saage, Reinar Hallik)
2011 Paavo Latva-Rasku, Kari Maunula, Seppo Miettinen
2012 Kaido Höövelson

Viited

Välislingid
Vallimäe medal

Eesti teenetemärgid
Rakvere
Südametunnistuskohus

Südametunnistuskohus (saksa keeles Gewissensgericht) oli asehalduskorra ajal Liivi- ja Eestimaal aastatel 1783−1796 ning Kuramaal aastal 1796 tegutsenud kohus.

Ajalugu
Südametunnistuskohtud loodi asehalduskorra sisseseadmisel kolmes kubermangus täiesti uute kohtuinstantsidena. Nende eesmärgiks oli tsiviilprotsesside kiirendamine osapoolte lepitamise teel. Need asusid asehaldurkondade pealinnades. Pärast asehalduskorra kaotamist likvideeriti ka südametunnistuskohtud.

Koosseis
Tallinna südametunnistuskohtu koosseisu kuulusid president, kaks aadlikust assessorit, kaks linnakodanikust assessorit ja protokollija. Riia südametunnistuskohtu moodustasid kohtunik ehk eesistuja, kaks aadlikust assessorit, kaks linnakodanikust assessorit, kaks talupoegadest kaasistujat ja protokollija. Miitavi südametunnistuskohtu struktuur oli Riia omaga sarnane, lisandusid veel ümberkirjutaja ja teenija (Ministerial). Tallinna südametunnistuskohtu president oli aastatel 1783−1796 Moritz Engelbrecht von Kursell (1744−1799), Riia südametunnistuskohtu kohtunik aastatel 1784−1796 Friedrich Reinhold von Berg (1736−1809) ja Miitavi südametunnistuskohtu kohtunik 1796. aastal Friedrich Ernst von den Brincken (suri 1797).

Riia südametunnistuskohtu koosseis 1784. aastal
Kohtunik ehk eesistuja: Vakantne
Aadlikest assessorid: Christoph Adam von Richter ja Otto von Gavel
Linnakodanikest assessorid: Vakantne
Talupoegadest kaasistujad: Rikul Ansche, teine koht vakantne
Protokollija: Johann Ludwig Eichstädt

Tallinna südametunnistuskohtu koosseis 1787. aastal
President: Moritz Engelbrecht von Kursell
Aadlikest assessorid: Peter von Brevern ja Heinrich Reinhold von Vietinghoff
Linnakodanikest assessorid: Johann Berend Stein ja Hermann Johann Hetling
Protokollija: Kaspar zur Mühlen

Miitavi südametunnistuskohtu koosseis 1796. aastal
Kohtunik: Friedrich Ernst von den Brincken
Aadlikest assessorid: Karl von der Osten gen. Sacken, Karl von Heyking
Linnakodanikest assessorid: Jakob Leonhard Kupffer, Johann Georg Schuhmacher
Talupoegadest kaasistujad: Vakantne
Protokollija: Hermann Adam Kupffer
Ümberkirjutaja: Ernst von Medem
Teenija: Johann Grünfeldt

Vaata ka
Asehalduskord
Kuramaa asehaldurkond
Riia asehaldurkond
Tallinna asehaldurkond

Viited

Kirjandus
EAA, f. 6 (Tallinna südametunnistuskohus) .
Adressbuch der Revalischen Statthalterschaft. Vom Jahre 1787. Gedruckt mit Lindforscheschen Schriften .
Adress-Buch für die Kurlandisches Statthalterschaft. Mitau: Gedruckt bei Johann Friedrich Steffenhagen, 1796 .
Lieflandischer Adress- und Post- Calender auf das Jahr Christi 1784. Mitau: Gedruckt bei Johann Friedrich Steffenhagen, 1784 .
Vahtre, Sulev (peatoim.). Eesti ajalugu IV. Põhjasõjast pärisorjuse kaotamiseni. Tartu: Kirjastus Ilmamaa, 2003. Lk 109.

Eesti uusaeg
Liivimaa kubermang
Eestimaa kubermang
Kohtud
Kuramaa kubermang
Spordikoolituse ja -Teabe SA

Spordikoolituse ja -Teabe SA on Eesti sihtasutus. Sihtasutuse asutasid Eesti Olümpiakomitee ja Haridus- ja Teadusministeerium.

Sihtasutus viib muu hulgas läbi spordiga seotud inimestele mõeldud koolitusi, töötab välja spordialaseid kutsekvalifikatsioone, haldab Eesti Spordiregistrit.

Viited

Välislingid
Sihtasutuse koduleht

Eesti sihtasutused
Eesti spordiorganisatsioonid
Rae Huvialakool

Rae Huvialakool on huvikool Harju maakonnas Rae vallas Jüri alevikus. Kooli direktor on Siiri Laid.

Koolis on neli osakonda (kunsti-, muusika-, spordi- ja tantsuosakond) ja koolil on viis filiaali (Jüri, Lagedi, Vaida, Peetri ja Järveküla filiaal).

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Huviharidus
Harju maakonna koolid
Rae vald
Iiris (raamatusari)

"Iiris" on kirjastuses Varrak aastatel 1994–2001 välja antud raamatusari.

See on raamatusarjade "Moodne aeg" ja "20. sajandi klassika" eelkäijaks.

Sarjas "Iiris" ilmunud raamatud 
 Evelyn Waugh "Tagasi Brigsheadi" (1994)
 Edith Wharton "Süütuse aeg" (1995)
 Willem Elsscot "Liimilevõtmine. Jalg" (1995)
 Gabriel García Márquez "Armastus koolera ajal" (1995)
Mihhail Bulgakov "Meister ja Margarita" (1995)
 Iris Murdoch "Meri, meri" (1996)
 David Lodge "Väike maailm" (1996)
 Hanif Kureishi "Äärelinna Buddha" (1996)
 William Trevor "Kaks elu" (1997)
William Boyd "Sinine pärastlõuna" (1997)
 Margaret Atwood "Kassisilm" (1997)
 John Fowles "Maag" (1997)
 Max Frisch "Montauk" (1997)
 Toni Morrison "Armas" (1997)
 Angela Carter "Õhtud tsirkuses" (1998)
 Jeanette Winterson "Kirg"
 Mario Vargas Llosa "Lituma Andides" (1998)
 Peter Ackroyd "Hawksmoor" (1998)
 Andreï Makine "Prantsuse testament" (1999)
 Penelope Fidgerald "Taevasinine lill" (1999)
 Graham Swift "Viimased korraldused" (1999)
 Patrick McCabe "Lihunikupoiss" (1999)
 Tomás Eloy Martínes "Püha Evita" (1999)
 Louis Paul Boon "Menuett" (1999)
 Doris Lessing "Kuldne märkmeraamat" (2000)
 Cormac McCarthy "Kõik need ilusad hobused" (2000)
 Bernhard Schlink "Ettelugeja" (2000)
 David Šahar "Tema Majesteedi agent" (2000)
 Daniel Katz "Saksa sigakoer" (2000)
 Dezsö Kostztolányi "Nero, verine luuletaja" (2000)
 Jens Bjørneboe "Vabaduse silmapilk" (2001)

Eesti raamatusarjad
Meta Pärnamägi

Meta Pärnamägi (22. detsember 1913 – 26. september 1992) oli eesti õpetaja.

1936. aastal lõpetas ta Tartu Pedagoogiumi.

1937. aasta septembrist määrati ta Rakke valla Lahu algkooli õpetajaks.

1950. aastatel töötas ta Simuna kooli õpetajana.

Ta on maetud Simuna kalmistule.

Tunnustused
1960 Eesti NSV teeneline õpetaja

Viited

Eesti õpetajad
Eesti NSV teenelised õpetajad
Simuna kalmistule maetud
Sündinud 1913
Surnud 1992
Tallinna spordihall

Tallinna spordihall on spordihall Tallinna kesklinnas aadressil Herne 30.

Hallis on muu hulgas 200 m pikkune 4-rajaline tehiskattega jooksuovaal, mitu tenniseväljakut, korvpalliväljak, jõusaal, tõstepõrand.

Hall avati 11. veebruaril 1996 ja tollal oli see Baltimaade moodsaim kergejõustikurajatis.

Viited

Välislingid

Tallinna spordiehitised
Kesklinna linnaosa ehitised
Eesti spordihallid
Juhkentali
Hilja Levandi

Hilja Levandi (sünninimi Hilja Siitam; 21. juuli 1913 Kõressoo küla Suigu vald Pärnumaa – ?) oli eesti pedagoog.

1933. aastal lõpetas ta Tartu Pedagoogiumi ja sai õpetajakandidaadi kutse. 1935. aastal sai samas algkooliõpetaja kutse.

1934. aastast töötas ta Parasmaa Algkooli õpetajana.

Aastatel 1947–1960 töötas Suigu Algkoolis, 1960–1961 Murru Algkoolis õpetaja ja isetegevusjuhina.

Ta on töötanud ka Massiaru Abikoolis.

Tunnustused
1958 Eesti NSV teeneline õpetaja
1978 Tööveterani medal

Isiklikku
Tema isa oli haridustegelane Hans Siitam. 

Tema abikaasa Madis Levandi oli samuti pedagoog. Nende poeg Anti Levandi on suusatreener, pojapoeg Allar Levandi kahevõistleja.

Viited

Välislingid
ERR arhiiv. AB-raadio: Hilja ja Madis Levandi (1987)

Eesti pedagoogid
Eesti NSV teenelised õpetajad
Sündinud 1913
Koerasolge

Koerasolge (Toxocara canis) on üks levinumaid koerlaste parasiite. Lahksuguline helmint (nugiuss) on täiskasvanuna 9–18 cm pikk, kollakasvalge ja leidub enamasti lõpp-peremehe soolestikus. Täiskasvanud koertel põhjustab solge tavaliselt asümptomaatilist haigust, seevastu võib kutsikatel tugev infektsioon olla surmav.

Peremeesorganismiks on üldiselt selgroogsed, harva ka selgrootud . Inimesed haigestuvad fekaal-oraalsel teel koerasolkme munadega. Koerasolkme põhjustatud toksokariaasil on kaks vormi: vistseraalne rändvastne ja okulaarne rändvastne . Vältimaks haiguse kandumist emalt vastsündinud kutsikatele on ennetatav anthelmintne ravi rangelt soovituslik. Efektiivsete anthelmintsete ravimite alla kuuluvad püranteel, fenbendasool, selamektiin .

Morfoloogia 
Täiskasvanud solkme ümmargune keha on kaetud kollase kutiikulaga, millel on võimalik eristada ogalist kraniaalset ja kaudaalset osa. Isane uss on 9–13 cm pikk ja 0,2–0,25 cm lai ning emane uss vastavalt 10–18 cm pikk ja 0,25–0,3 cm lai. T. canis munad on 27–85 μm pikad ning omavad ovaalset või sfäärilist kuju, teralist pinda ning paksu seina.

Nakatumine ja elutsükkel 
Koerad võivad nakatuda toksokariaasi enamasti kahel moel: nakatunud ema kaudu vahetult kas enne või pärast sündi, või keskkonnast süües teise looma solkme munadega nakatunud väljaheiteid, nakatunud hiirt või muud looma.
Koera organismi sattunud munad kooruvad ning neist saavad vastsed, kes on võimelised läbima seedetrakti seinu. Noortel koerlastel liigub solge vereringe kaudu alveoolidesse ja trahheasse ning sealt köhimise kaudu neelatakse nugiuss tagasi seedetrakti ja maksa. Soolestikus kasvavad noored ussid täiskasvanuks ja hakkavad omakorda mune munema.

Inimene on solkmetele parateenseks ehk mitteadekvaatseks peremeheks, kelles parasiidi vastsed ehk larvid migreeruvad eri elunditesse ja kehaosadesse, kuid ei arene täiskasvanuks. Mitteadekvaatsete peremeeste puhul eelistavad vastsed rännata silmadesse ja kesknärvisüsteemi, kus võivad elada ja säilitada nakatamisvõime kuni peremehe elu lõpuni, kahjustades seal kudesid ja elundeid. Ka üksainuke larv on inimesele tugevalt patogeenne.

Ravi 
Inimeste jaoks, kes kannatavad koerasolkme sisikonnainfektsiooni all, kasutatakse ravimitena albendasooli, mebendasooli ja tiabendasooli. Koerte ja kutsikate täiskasvanud solkme ravimiseks kasutatakse anthelmintikume. Parim ravi kutsikatele on püranteelpamoaadiga, mis takistab vastsete reproduktsiooni ja haiguse põhjustamist. Lisaks sellele kasutatakse looma nahale määrimiseks selamektiini, mis vereringesse imendudes ravib efektiivselt ka lestadest, sügelistest ja kirpudest põhjustatud haigusi.

Ennetamine 
Toksokariaasi nakatumist pole võimalik täielikult vältida, mistõttu soovitatakse loomadele teha regulaarset ussitõrjet: kuuekuuseks saamiseni iga kuu, edasi neli korda aastas. Roojaproov võib olla heaks meetodiks nakkuse tuvastamisel. Inimeste puhul on heaks ennetuseks regulaarne kätepesu, liha kuumutamine õigel temperatuuril ning jälgimine, et väikelapsed ei sööks mulda.

Viited

Välislingid 
 

Eesti ümarussid
Parasiidid
Amol

Amol (varasem eestikeelne  nimekuju Amul) on linn Kirde-Iraanis, Mazandarani provintsi suuruselt teine linn.

Pilte 

Iraani linnad
Jüri Jalvet

Jüri Jalvet (kuni 1937. aastani Jüri Jaanson; 28. märts 1899 Olustvere vald, Viljandimaa – 29. aprill 1945 Solikamsk, Permi oblast) oli Eesti metsandustegelane.

Tema vanemad olid Hans Jaanson ja Pauline Jaanson (sündinud Liigus).

Ta õppis 1922–1928 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsandusosakonnas, EYS Veljesto liige.

Ta osales Vabadussõjas, oli Koorküla ja Märjamaa metsaülem, arreteeriti 25. aprillil 1941 Märjamaa vallas.

Eesti metsaülemad
EYS Veljesto liikmed
Vabadussõja veteranid
Perekonnanimede kaitseregister
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1899
Surnud 1945
Gennadi Skromnov

Gennadi Skromnov (sündinud 19. mail 1949) on Eesti looduskaitsetegelane.

Ta on portaali www.looduskalender.ee looja ja kauaaegne vedaja.

Ta on pikemalt elanud Ruhnu saarel.

Tunnustused
2008 Aasta Tera (Maalehe aastaauhind)
2013 Eerik Kumari looduskaitsepreemia

Viited

Välislingid
Raadiovestlus Gennadi Skromnoviga.

Eesti looduskaitsjad
Sündinud 1949
Rudolf Kuuskmaa

Rudolf Kuuskmaa (kuni 17. veebruarini 1931 Rudolf Kuuskmann; 19. september/1. oktoober 1888 Anija vald – 20. september 1955 Tallinn) oli eesti advokaat ja NMKÜ esimees.

Viited

Eesti advokaadid
Majaomanikkude Koja liikmed
Tallinna linnavolikogu liikmed
Tallinna Jaani koguduse liikmed
Perekonnanimede kaitseregister
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1888
Surnud 1955
Tallinna Spordikool

Tallinna Spordikool (lühend TSK) on spordikool Tallinnas aadressil Pärnu maantee 6. TSKi juhataja on Maksim Butšenkov.

TSKis õpetatakse muu hulgas iluuisutamist, iluvõimlemist, võrkpalli, korvpalli, epeevehklemist, poksi, jäähokit, rannavõrkpalli.

Viited

Välislingid
TSKi koduleht

Eesti spordikoolid
Tallinna sport
Tallinna koolid
Võru Spordikool

Võru Spordikool on spordikool Võrus aadressil Räpina maantee 3a. Kooli direktor on Mare Lüüs.

Kool asutati 8. juunil 1945. 

Koolis on seitse osakonda: kergejõustiku-, kreeka-rooma maadluse, orienteerumise-, murdmaasuusatamise-, laskesuusatamise-, kahevõistluse- ja võrkpalliosakond.

Viited

Välislingid
Koolid koduleht

Eesti spordikoolid
Võru koolid
Võru sport
Lepajõe

Lepajõe on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Lepajõe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Jürisson.

Eestis oli seisuga 1. jaanuar 2019 perekonnanimi Lepajõe 8 mehel ja 7 naisel.

 Jaan Lepajõe (1928–1999), eesti põllumajandusteadlane
 Leida Lepajõe (1928–1993), eesti põllumajandusteadlane, eelmise abikaasa
 Marju Lepajõe (1962–2019), eesti religioonloolane ja klassikaline filoloog, eelmiste tütar

Viited 

Eestistamisel antud perekonnanimed
Triinu Jalg

Triinu Jalg (sündinud 22. juunil 2005) on Eesti kabetaja, juunioride maailmameister (2022). 

Jalg on pärit Palamuselt ja õpib Tartus Jaan Poska Gümnaasiumis. 

Ta esindas Eestit 2017. aasta naiste maailmameistrivõistlustel rahvusvahelises kabes. 2018. aastal Kranevos peetud IDF-i Euroopa meistrivõistlustel vene kabes võitis ta minikadettide vanuseklassis 3 pronksmedalit (klassika, kiir ja välk) . 

Ka ta vanem õde Merilii Jalg mängib kabet.

2022. aasta novembris toimusid Türgis Antalyas noorte maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes, kus Jalg võitis juunioride (U19) arvestuses välkkabe ajakontrolliga turniiril esikoha ja saavutas selle tulemusega maailmameistri tiitli.

Viited 

Eesti kabetajad
Sündinud 2005
Juta Ott

Juta Ott (9. november 1919 – 10. aprill 2007) oli eesti õpetaja.

Ta lõpetas Tallinna Muusikakooli.

Ta töötas algklasside õpetajana Tallinna 7. Keskkooli , hiljem õpetajana Tallinna 52. Keskkoolis ja Tallinna 3. Logopeediakoolis.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Tunnustused
1971 Eesti NSV teeneline õpetaja

Isiklikku
Tema abikaasa Roman Ott oli keemik.

Viited

Eesti õpetajad
Eesti NSV teenelised õpetajad
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1919
Surnud 2007
Ieriķi mõis

Ieriķi mõis (saksa keeles Ramotzky, varem Erichshof, läti keeles Ieriķu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Āraiši kihelkonnas.

Mõisa nimest
Mõisa lätikeelne nimi on tulenenud Erich Johnsoni järgi, kes valdas mõisa XVII sajandil.

Välislingid 
Ieriķi mõisa peahoone

Läti mõisad
Āraiši kihelkond
Bērzaune mõis

Bērzaune mõis (saksa keeles Schloß Bersohn) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Bērzaune kihelkonnas.

Kirjandus
Sakk, Ivar. Läti mõisad. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 158.

Läti mõisad
Bērzaune kihelkond
Devēne mõis

Devēne mõis (saksa keeles Dewen, läti keeles Devēnes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Vestiena kihelkonnas. Tänapäeval asb mõisasüda Lätis Madona piirkonnas Vestiena vallas.

Läti mõisad
Vestiena kihelkond
Viesiena mõis

Viesiena mõis (saksa keeles Fehsen) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Vestiena kihelkonnas.

Läti mõisad
Vestiena kihelkond
Medusa (Rubens)

"Medusa" on itaalia kunstniku Peter Paul Rubensi (1577–1640) maal, mis kujutab antiikmütoloogia tegelase Medusa maharaiutud pead. See on loodud 1618. aasta paiku vähemalt kahes versioonis. Tänapäeval asub selle üks versioon Austrias, Viini kunstiajaloo muuseumis (Kunsthistorisches Museum), teine versioon või koopia aga Moraavia galeriis Brnos, Tšehhi Vabariigis. Maalil kujutatud madude autoriks on peetud Frans Snydersit.

Enne Rubensit polnud Medusa varauusaegses kunstis kuigi sage motiiv, selle kujutamisega paistsid silma Leonardo da Vinci ja Caravaggio. Da Vinci kaks Medusa versiooni on kadunud, kuid Caravaggiost erineb Rubensi maal tugevalt nii motiivivalikult (Caravaggio kujutab Medusa surmahetke) kui ka kompositsioonilt.

Maali keskne figuur on keskteljest veidi paremale jääv Medusa koolnukahvatu nägu, millel peegelduvad ehmatus ja hirm. Maod, kes antiikmütoloogia järgi olid ta juusteks, on osalt Medusa peast eraldunud, ühtlasi paistab punasteks madudeks muunduvat ka ta veri, mis voolab välja kaelast. Teose heledal esiplaanil on ka ämblikud, skorpionid ja sisalik (või salamander). Tumedale tagaplaanile jääb rustikaalne maastik mäenõlva ja veekoguga.

Hollandi 17. sajandi luuletaja ja riigimees Constantijn Huygens kirjeldas muljet, mille Amsterdamis nähtud "Medusa" talle jättis, järgnevalt: "Näib, nagu kerkiks Rubensi paljudest maalidest mu vaimusilma ette alati ükssama... See kujutab Medusa maharaiutud pead, mida ümbritsevad ta juustest väljailmuvad maod. Maalil on ta kujutanud imepäraselt kaunist naist, kes on endiselt ligitõmbav, kuid tekitab ka õõva, kuna just on saabunud surm ning õelad maod ripuvad ta meelekohtadel, säherduse kirjeldamatu läbimõeldusega, et vaatajat haarab äkitselt õud, kuna pilt on ühtaegu elav ja kaunis."

Viited

Välislingid
 "Medusa" Kunsthistorisches Museumi kodulehel (arhiivikoopia)
 "Medusa", Peter-Paul-Rubens.org
 "Medusa", PeterPaulRubens.net
 Rubens Head of Medusa from the collection of the Kunsthistorisches Museum (Vienna), CodArt.nl (Peterburi Ermitaaži näitusekataloog 2007. aastast)

Peter Paul Rubensi maalid
Johannes Rebane

Johannes Rebane (17. juuli 1923 Mäeselja, Kavilda vald – 5. september 2006) oli eesti näitleja, kes tegi ka lavastusi.

Ta õppis aastatel 1941–1944 Tallinna 12. gümnaasiumis. 1949. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi.

Aastatel 1942–1944 töötas ta Draamateatri nukuteatris, 1944–1946 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris, 1948–1951 Lõuna-Eesti Teatris ja 1952–1956 Ugalas. Aastatel 1956–1991 töötas ta Eesti Draamateatris. Ta on esinenud Eesti Televisiooni ja Eest Raadio rahvaloomingusaateis (sealhulgas teatrimälestustega).

Johannes Rebane suri 5. septembril 2006 ja ta maeti 8. septembril 2006 Metsakalmistule.

Isiklikku 
Ta oli aastast 1957 abielus näitleja Leili Bluumeriga.

Lavastusi 
1950 Eduard Vilde "Pisuhänd" (mängis ka Piibelehte)
1951 Ivan Personov / Gavriil Dobržinski "Suur ketser" (mängis ka Piiskoppi)
1990 rahvaloominguline kompositsioon "Siis, kui jalgu puhkab hobu"

Rolle 
1945 Jevgeni Švarts "Lumekuninganna" (Klaus)
1945 Viktor Švemberger / Helmut Vaag "Beri-Baar" (Beri-Baar)
1949 Aadu Hint "Kuhu lähed, seltsimees direktor?" (Harald Lauer)
1952 Molière "Ebahaige" (Diafoirus)
1954 Juhan Liiv / Karl Ader "Vari" (Villu)
1956 August Kitzberg "Püve talus" (Saaremaa Priidu)
1958 Tammsaare / Andres Särev "Vargamäe" (Juss)
1959 Tammsaare / Andres Särev "Vargamäe vanad ja noored" (Eedi)
1960 Oskar Luts / Andres Särev "Suvi" (Lible)
1961 Oskar Luts / Andres Särev "Tootsi pulm" (Lible)
1969 Eeva-Liisa Manner "Põletatud oranž" (härra Klein)
1974 John Arden "Seersant Musgrave'i tants (Pastor)
1978 Shakespeare "Hamlet" (Reynaldo)
1980 Elias Lönnrot / Károly Kazimir / Guyla Ortutay "Kalevala" (Põhjala peremees)
1984 Jaan Kross "Keisri hull" (Schwalbe)
1985 Mats Traat "Pommeri aed" (volimees Kuurits)

Viited

Kirjandus 
 Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000

Eesti näitlejad
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1923
Surnud 2006
Gradonatšalstvo

Gradonatšalstvo (vene keeles градоначальство, 'linna ülemuskond') oli administratiiv-territoriaalne üksus  Venemaa Keisririigis.

Gradonatšalstvoid hakati moodustama 19. sajandi alguses Venemaa üksikutes kohtades, mis omandasid keisririigi jaoks erilise tähtsuse kas geograafilise asendi tõttu või mõnel muul põhjusel. Nad koosnesid linnast ja selle lähiümbrusest. Gradonatšalstvod allusid vahetult siseministrile. Esimesed gradonatšalstvod olid 1802. aastal moodustatud Musta mere äärsed Odessa, Feodossija ja Taganrog.

Gradonatšalstvo eesotsas oli keisri määratud gradonatšalnik.

Gradonatšalstvod kaotati 1917. aastal pärast Veebruarirevolutsiooni.

Gradonatšalstvod

Gradonatšalstvod 1917. aastal
Odessa (moodustati 1802)
 Kertš-Jenikale (1821)
Sevastopol (1872)
Petrograd (1873)
Nikolajev (1900)
Rostov Doni ääres (1904)
Moskva (1905)
Bakuu (1906)
Jalta (1914).

Varem eksisteerinud gradonatšalstvod
Feodossija (1802–1829)
Taganrog (1802–1887)
Izmajil (1830–1835)
Kjahta (1851–1863)
Derbent (1860–1863)
Dalni (praegu Hiina linn Dalian) (1899–1905)

Viited

Venemaa Keisririigi haldusjaotus
Valitsemine
Aasta liblikas

Aasta liblikas on liblikaliigile antav aunimetus. Aasta liblika valivad mingi maa lepidopteroloogid või entomoloogid, et liigile rohkem tähelepanu võita.

Eesti aasta liblikaks on Eesti Lepidopteroloogide Selts seni valinud:
2014 – päevapaabusilm
2015 – hiidkaruslane
2016 – mustlaik-apollo
2017 – sini-paelöölane
2018 – pääsusaba
2019 – kuslapuu-sõrmiktiib
2020 – teelehe-mosaiikliblikas
2021 – harilik päevakoer (Arctia caja)
2022 – vareskaera-aasasilmik (Coenonympha hero)

Vaata ka
Eesti rahvusliblikas
Aasta putukas (Läti)

Viited

Eesti liblikalised
Eesti aunimetused
Aasta loomad
Kovel

Kovel on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Volõõnia oblastis.

Kovel on tähtis raudteesõlm.

Asulat on kirjalikes allikates esimest korda mainitud 1310. aastal. Kovel sai Magdeburgi linnaõigused 1518. aastal. 1795. aastal läks Kovel Kolmanda Poola jagamise tagajärjel Venemaa keisririigi võimu alla.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Koveli elanikest ukrainlasi 95,42%, venelasi 3,65%, valgevenelasi 0,48%, poolakaid 0,09%, armeenlasi 0,06% ja sakslasi 0,04%.

Viited

Ukraina linnad
Volõõnia oblast
Gastroenteriit

Gastroenteriit on mittespetsifiiline termin, mida kasutatakse seedeelundkonna mitmesuguste haiguslikke seisundite kirjeldamisel. Üldjuhul mõeldakse gastroenteriidi all ägedat soolenakkust ehk seedekulgla põletikulist protsessi, mis mõjutab peamiselt mao ja peensoole limaskesta.

Gastroenteriidi rahvapärased nimetused on kõhugripp, kõhuviirus ja talvine oksendustõbi.

Sümptomid ja haigusnähtude kestus 
Sümptomite hulka kuuluvad kõhulahtisus, oksendamine ja kõhuvalu. Samuti võib esineda palavik, nõrkusetunne ja vedelikupuudus. Haigusnähud kestavad üldjuhul 24–60 tundi ning tavaliselt tervenevad inimesed täielikult ja ilma järelmõjuta. Imikule võib see haigus eluohtlik olla, sest oksendamise ja kõhulahtisuse tagajärjel tekib kiiresti vedeliku ning mineraalainete puudus ja lapsed on selles suhtes oluliselt tundlikumad kui täiskasvanud.

Tekkepõhjused 
Gastroenteriit võib olla tekkida viiruste, bakterite, parasiitide ja seene põhjustatud infektsioonidest. Kõige sagedasemaks gastroenteriidi tekitajateks on viirused. Lastel põhjustab raskeid haigusjuhtumeid kõige sagedamini rotaviirus. Täiskasvanute puhul on tavalised tekitajad noroviirus ja kampülobakter. Soolenakkuse võib saada pesemata või kuumutamata toidu söömisel, saastunud vee joomisel või tiheda kontakti kaudu juba nakatunud isikuga.

Ennetamine ja ravi 
Ennetuse hulka kuulub eelkõige käte korralik pesemine seebiga enne söömist ja pärast tualetis käimist. Oluline on vältida mustade kätega näopiirkonna puudutamist. Ennetusmeetodite hulka kuuluvad ka puhta joogivee tarbimine ja prügi õigeaegne väljaviimine. Laste puhul on soovituslik rotaviiruse vaktsiini kasutamine.

Spetsiifilist ravimit kõhugripi vastu ei ole. Haigusperioodil on oluline piisaval hulgal vedeliku tarbimine, milleks sobib kõige paremini gaseerimata mineraalvesi või taimetee. Rinnaga toitvatel emadel soovitatakse rinnaga toitmist jätkata. Tõsiste juhtude korral võib osutuda vajalikuks intravenoossete vedelike kasutamine. Vedelikke võib anda ka nasogastrilise toru abil. Lastele soovitatakse anda tsingipreparaate. Antibiootikume ei ole üldjuhul vaja manustada.

Viited 

Nakkushaigused
Seedeelundite haigused
Julius-Alfred Avaro

Julius-Alfred Avaro (5. mai 1897 Taheva vald, Valgamaa – 17. juuli 1941 Sosva) oli eesti ärimees.

Ta oli hotelli ja restorani omanik, arreteeriti Tõrvas 14. juunil 1941, suri eeluurimisel.

Perekonnanimede kaitseregister
Eestistatud nimega inimesed
Kaitseliidu Valgamaa maleva liikmed
Sündinud 1897
Surnud 1941
Johan Stiernstråle

Johan Stiernstråle (varem Johan Eriksson, ka Johannes Erici) (1607 Strängnäs − 22. detsember 1686) oli õpetlane ja mõisaomanik, Tartu ülikooli professor.

Elulugu
Johan Eriksson sündis Strängnäsi linnakodaniku Erik Johannsoni pojana; tema ema nimi ei ole teada. 1636. aastal immatrikuleeriti ta Uppsala ja samal aastal ka Tartu ülikooli tudengiks. Tartus kaitses ta kahe aasta pärast filosoofiamagistri kraadi. 1641. aastal valiti astronoomia- ja füüsikaprofessoriks. 1650. aastal sai temast Tartu õuekohtu assessor. Valiti veel samal aastal ülikoolis õigusteaduse erakorraliseks professoriks. 1652. aastal aadeldas kuninganna Kristiina tema ja ta sai perekonnanime Stiernstråle, mis Liivimaal tema järeltulijate puhul Sternstrahleks mugandus. Rootsi rüütelkonda introdutseeriti suguvõsa 1654. aastal. 1653. aastal nimetati ta Koporje lääni kreisifoogtiks; samale ametikohale nimetati uuesti 1666. aastal. Ta valiti 1654. aastal Tartu ülikooli õigusteaduse korraliseks professoriks. Jama ja Ivangorodi lääni kreisifoogtiks nimetati 1667. aastal. 1675. aastal sai temast Tartu õuekohtu viitsepresident. Teda peeti õpetatud meheks. Publitseeris 172 dissertatsiooni.

Mõisavaldused
1662. aastal läänistas kuninganna Hedwig Eleonora talle Tartu lähedal väikese Kirjutajamõisa (Kirritoja), mis jäi pärusvaldusena tema perekonnale kuni reduktsioonini; hiljem oli see Sternstrahlede rendivaldus. Ka sai ta sellel lisaks Galgauska mõisa omanikuks. 1675. aastal pantis ta Gerttenitelt Kärkna mõisa (Falkenau), mis oli tema valduses 1682. aastal. 1712. aastal jäeti see pandimõis perekonna valdusse.

Vaata ka
Sternstrahl
Kärkna mõis

Viited

Kirjandus
Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. VII kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1932. Lk 691 .

Rootsi aadlikud
Kärkna mõisnikud
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna professorid
Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna professorid
Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1607
Surnud 1686
Rock FM

Rock FM on Eesti rokiraadio, mis asutati 2017. aastal pärast Radio Mania tegevuse lõppu.

Lisaks muusikale on Rock FMi eetris uudised, ülevaated spordivõistluste tulemustest ning vahepalad, mida esitavad tuntud Eesti koomikud ja näitlejad.

2017–2021 oli jaama programmijuht Meelis Tõrv.

Sagedused
 Tallinn 88,8 MHz
 Tartu 104,2 MHz
 Pärnu 93,9 MHz
 Viljandi 87,8 MHz
 Haapsalu 95,2 MHz
 Narva 103,1 MHz

Lühiajalugu

1. novembril 2017 kuulutati Radio Mania tegevusele lõpp, kuna vähese publiku tõttu ei olnud raadiojaam enam majanduslikult kasulik. Sky Media raadiogrupp asutas 6. novembril 2017 uue rokkmuusikajaama Rock FM. Sagedus jäi samaks, 88,8 MHz.

Viited

Välislingid
 Rock FMi koduleht

Eesti raadiojaamad
Madison Mars

Madison Mars, kodanikunimega Madis Sillamo, on Pärnust pärit Eesti DJ ja produtsent, kes loob elektroonilist tantsumuusikat. 

Ta tegi debüüdi 2016. aastal plaadifirmas Hexagon lugudega "Theme O", "Milky Way" ja "Ready or Not". 

Hiljem on tähelepanu pälvinud looga "Atom", mis on välja antud 2017. aastal Spinnin Recordsis.

Välislingid
http://ekspress.delfi.ee/areen/kiivalt-hoitud-saladus-kes-on-madison-mars?id=76422237
http://skyplus.fm/madison-mars-kuidas-ma-tomorrowlandile-joudsin
http://publik.delfi.ee/news/muusika/video-voimas-moll-eesti-tousev-klubimuusikataht-madison-mars-tegi-amsterdami-hiigelfestivalil-oma-lavadebuudi?id=76037743
https://www.edmsauce.com/2017/09/03/madison-mars-atom/
https://muusikaplaneet.wordpress.com/tag/madison-mars/
Muusikaline struktuur

Muusikaline struktuur ehk muusika struktuur ehk heliehitis ehk helikooslus on muusikas väljaspool aega (outside time, hors-temps) paiknev muusikalise terviku kõigi osade seoste kogum. 

Muusikalise struktuuri võivad moodustada mistahes muusikaliste objektide seosed. 

Muusikalise struktuuri üks skeeme on partituur.

Iannis Xenakise (1992: 264-266) arvates asub muusikaline struktuur väljaspool aega: "[...] struktuurid on olemuslikult väljaspool aega (hors-temps). [...] Muusika paikneb ruumis nii väljaspool aega kui ka ajavoos. Seega, helikõrguste skaalad; kirikulaadide skaalad; kõrgema taseme morfoloogiad: struktuurid, fuugalaadsed arhitektuurid, matemaatilised valemid, mis põhjustavad helisid või muusikat, need on väljaspool aega, nii paberil kui ka meie mälus. [...] Aeg on tahvel, millele on kirjutatud universumi, milles elame meie, nähtused ja nende suhted väljaspool aega. Suhted, mis viitavad arhitektuurilistele struktuuridele, reeglitele." ([...] the structures, are essentially outside time (hors-temps). [...] Music participates both in space outside time and in the temporal flux. Thus, the scales of pitch; the scales of the church modes; the morphologies of higher levels; structures, fugal architectures, mathematical formulae engendering sounds or pieces of music, these are outside time, whether on paper or in our memory. [...] Time is the blackboard on which are inscribed phenomena and their relations outside the time of the universe in which we live. Relations imply architectural structures, rules.) 

Muusikateooria
Haapsalu Kutsehariduskeskus

Haapsalu Kutsehariduskeskus (lühend HKHK) on kutsehariduskeskus Lääne maakonnas Haapsalu lähedal Uuemõisa alevikus. 

Kooli ajalugu ulatub aastasse 1987, kui asutati Uuemõisa Ehituskool. 1990 kolis kool Taeblasse ja uueks nimeks sai Taebla Kutsekeskkool. 2005 kolis kool Uuemõisasse ja uueks nimeks sai Haapsalu Kutsehariduskeskus.

Aastast 2010 on kooli direktor Ingrid Danilov.

Samas hoones tegutseb Uuemõisa raamatukogu.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Eesti kutsekoolid
Haapsalu linn
Valgamaa Kutseõppekeskus

Valgamaa Kutseõppekeskus on kutseõppekeskus Valgas aadressil Loode tänav 3.

Kool asutati 1. septembril 1999 Helme ja Valga kutsekoolide liitmisel.

Kooli uus hoonetekompleks avati 1. septembril 2011.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Eesti kutsekoolid
Valga koolid
Valga Kultuuri- ja Huvialakeskus

Valga Kultuuri- ja Huvialakeskus on asutus Valgas aadressil Kesk tänav 1. Asutus toimib nii Valga kultuurielu keskusena kui ka huvihariduse andjana.

Keskuse hoone (tollal nimetati seda kultuurimajaks) avati 5. novembril 1967. 

Aastatel 1999–2001 hoonet renoveeriti ja tehti juurdeehitus.

Viited

Välislingid
Keskuse koduleht

Eesti kultuurikeskused
Eesti huvikoolid
Valga koolid
Valter Johanson

Valter Johanson (13. august 1931 Tartu – 4. august 1990 Tartu) oli eesti õpetaja, koolijuht, kabetaja, haridus- ja sporditegelane.

Haridus

Ta õppis Luunja Algkoolis. 1952. aastal lõpetas ta Tartu Õpetajate Instituudi, 1958. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi füüsika-matemaatikaõpetajana.

Töö

1952. aastast töötas matemaatika ja füüsika õpetajana. Erinevatel aegadel oli ta Sillaotsa kooli ja Aru kooli direktor.

Aastatel 1953–1962 oli ta Tartu Rajooni TSN Täitevkomitee Haridusosakonna juhataja. Aastatel 1967–1978 Tartu Rajooni TSN Täitevkomitee esimehe asetäitja.

Aastatel 1978–1990 oli ta Tartu 12. Keskkooli direktor.

Sporditegevus
1971. ja 1974. aastal tuli ta Eesti meeskonnas NSV Liidu meistriks kirikabes. Lisaks võitis NSV Liidu kirikabe meistrivõistlustel Eesti meeskonnas 2 hõbedat (1967, 1978) ja 2 pronksi (1964, 1969). 1967. aastal tuli kirikabes Eesti meistriks, 1987. aastal võitis Eesti kirikabe meistrivõistlustel võistkondliku kulla.

1960. aastast oli ta vabariikliku kategooria male- ja kabekohtunik.

1964. aastast oli ta Eesti NSV Kabeföderatsiooni presiidiumi liige, aastatel 1969–1976 Eesti NSV Kabeföderatsiooni presiidiumi esimees.

Tunnustused
1971 Spordiühingu "Jõud" auliige
1989 Eesti NSV teeneline õpetaja

Viited

Eesti koolijuhid
Eesti kabetajad
Eesti sporditegelased
Tallinna Ülikooli vilistlased
Eesti NSV teenelised õpetajad
Vana-Jaani kalmistule maetud
Sündinud 1931
Surnud 1990
Meistriliiga 2018

Meistriliiga 2018 (ametlikult sponsornimega Premium liiga 2018) oli Eesti jalgpalli kõrgeima liiga 28. hooaeg selle taasasutamisest 1992. aastal.

Hooaeg algas 25. veebruaril ning lõppes 10. novembril 2018. Meistriks tuli Nõmme Kalju. Tiitlikaitsja oli Tallinna FC Flora.

Meeskonnad
Liigast võttis osa kümme võistkonda. Eelmise hooaja järel kaotas JK Sillamäe Kalev rahaliste kohustuste mittetäitmise tõttu oma Meistriliiga litsentsi ja langetati II liigasse. 4. novembril 2017 teatati, et FCI Tallinn liitub Levadiaga.

Kahte klubi pidi asendama Esiliiga 2017 võitja Maardu Linnameeskond ja teine koht JK Tallinna Kalev. Detsembris teatas loobumisest Maardu Linnameeskond, kelle koht anti Esiliiga viiendale FC Kuressaare-le, sest kolmandana lõpetanud Rakvere Tarvas kohta ei soovinud ning neljas oli Flora duubel.

Staadionid ja asukohad

Personal ja võistlusvormid

Treenerivahetused

Liigatabel

|-
|colspan="11"| Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
|}

Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|

Hooaja esimene pool

Hooaja teine pool

Hooaja statistika

Individuaalne

|-
|

Suurimad väravakütid

Suurimad söötjad

|-
|

Vaata ka
Esiliiga 2018
Esiliiga B 2018
II liiga 2018
III liiga 2018
IV liiga 2018

Viited

Välislingid
Ametlik koduleht

Meistriliiga hooajad
2018. aasta Eesti spordis
The World's Drinks And How To Mix Them

"The World's Drinks And How To Mix Them" ("'Maailma joogid ja kuidas neid segada"') on kokteilikäsiraamat, mille kirjutas William Boothby. Raamat ilmus esimest korda 1900. aastal. 

Parandatud trükid ilmusid 1908., 1930. ja 1934. aastal. Kirjastas Palace Hotel San Franciscos, kus Boothby töötas. 1908. aasta väljaandes kirjeldatakse seda kui "usaldusväärset allikat", mille on välja töötanud "vilunud miksoloog". Raamatus avaldati esimene retsept sazeraci tegemiseks ning ühed varasemad retseptid kuiva martiini ja Bronxi kokteili jaoks.
1900. aasta kirjandusteosed
Raamatud
Laulasmaa Kool

Laulasmaa kool on kool Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Kooli direktor on Kristi Põldoja.

Kooli aadress on Laulasmaa, Kloogaranna tee 20.

2017 liideti kooliga järgmised õppeasutused: Klooga kool, Lehola kool, Tarekeste lasteaed, Klooga lasteaed, Karjaküla lasteaed.

Viited

Välislingid
Koolist Keila valla kodulehel

Harju maakonna koolid
Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasium

Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasium on humanitaarkallakuga gümnaasium Tallinnas Mustamäe linnaosas aadressil Tammsaare tee 145. Kooli direktor on Tatjana Lüter.

Kool asutati 1969.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Tallinna koolid
Nissi Põhikool

Nissi põhikool on põhikool Harju maakonnas Saue vallas Riisipere alevikus.

Kooli asutas 1917 Nissi Hariduse Selts. Eesti esimesel iseseisvusajal tegutses kool algkoolina. 1944 korraldati kool ümber Nissi 7-klassiliseks kooliks. 1961 korraldati kool ümber Nissi 8-klassiliseks kooliks. Aastast 1993 kannab kool nime Nissi põhikool.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Harju maakonna koolid
Saue vald
Elmar Raidal

Elmar Raidal (kuni 1935. aastani Elmar Glück; 6/18. oktoober 1889 Jäärja mõis, Saarde vald – 9. august 1943 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Eesti õpetaja, koolijuht ja ühiskonnategelane.

Küüditati juuniküüditamisel 14. juunil 1941 Nõukogude Liitu, suri GULAG-i vangilaagris.

Haridus
Õppis Jäärja Alliku vallakoolis ja Saarde kihelkonnakoolis. Omandas algkooliõpetaja kutse Sindi pedagoogilises klassis 1909. aastal. Jätkas õpinguid Treffneri gümnaasiumis ja omandas 1910. aastal kodukooliõpetaja kutse matemaatikas. Täiendas end ise ja ka mitmetel kursustel. Läks mobiliseerituna Esimesse maailmasõtta, lõpetas 1916. aastal Moskva Aleksei sõjakooli.

Töökäik
Aastatel 1908–1910 õpetas Tarvastus Mõnnaste vallakoolis, kui 1911. aastal valiti ta Mõisaküla haridusseltsi eesti erakooli juhatajaks. Juhatajana erakoolis töötas kuni 1919. aastani (välja arvatud sõjast tingitud vaheajad). Aastatel 1919–1941 oli Mõisaküla 6-klassilise algkooli juhataja.

Ühiskondlik tegevus
Oli Mõisaküla tuletõrje- (1933. aastast) ja haridusseltsi esimees, Mõisaküla ühispanga asutaja ning juhatuse liige (1912. aastast), Mõisaküla ühiskaupluse (tarbijate kooperatiivi kaupluse) asutaja ja juhatuse liige (ka esimees), Pärnumaa Õpetajate Liidu esimees 1921–1924 ja 1926–1941, linnavolikogu liige, Noorte Kotkaste malevkonna vanem, kaitseliidu tegelane, Eesti Õpetajate Liidu juhatuse liige.

Tunnustus
 1938 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk (24.02.1938)

Isiklikku
Sündis sepa pojana.

Tema poeg Arvo Raidal töötas samuti mh õpetajana (Kanadas). Tema tütar Valve Raidal-Klavins oli psühhiaater.

Esimeses maailmasõjas võttis sõjategevusest osa kompanii- ja majandusülemana. Rahvuslike väeosade loomisel astus Tartu tagavarapataljoni. Vabadussõjast võttis osa kompaniiülemana, hiljem teenis veidi ka kindralstaabis.

Viited

Välislingid
Ohvitseride andmekogu: Elmar Raidal
Geni: Elmar August Glück → Raidal

Eesti koolijuhid
Eesti õpetajad
Õpetajate Koja nõukogu liikmed
Kaitseliidu Pärnumaa maleva liikmed
Eesti tuletõrjujad
7. Jalaväerügemendi koosseis
Kotkajuhid
Eesti Punase Risti V klassi teenetemärgi kavalerid
Vabadussõja veteranid
Eestistatud nimega inimesed
Eesti represseeritud isikud
Sündinud 1889
Surnud 1943
Ernst von Blanckenhagen

Ernst Johann Gottlieb von Blanckenhagen (20. juuni (vkj) 1860 − 1. (ukj 14.) oktoober 1917 Tartu) oli Liivimaa põllumees ja mõisaomanik.

Elulugu
Ta oli rittmeister Johann Otto Gottlieb von Blanckenhageni (1830−1875) ja tema abikaasa Luise Auguste Elisabeth von Maydelli (1838−1917) poeg. Õppis 1873−1878 Tartu kubermangugümnaasiumis. 1890. aastal omandas Akenstaka ja Kniediņi mõisad, mis olid tema käes 1909. aastal; suviti elas ta Riias, suvel aga Kniediņis. Ta valiti 1896. aastal Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmeks.

Vaata ka
Blanckenhagen
Akenstaka mõis
Kniediņi mõis
Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi liikmeskond

Viited

Blanckenhagenid
Liivimaa aadlikud
Liivimaa mõisnikud
Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmed
Sündinud 1860
Surnud 1917
Cyrillus Kreegi nimeline Haapsalu Muusikakool

Cyrillus Kreegi nimeline Haapsalu Muusikakool on muusikakool Lääne maakonnas Haapsalus aadressil Kastani tänav 7. 

Kool asutati 1954. aastal Haapsalu Laste Muusikakoolina. Helilooja Cyrillus Kreek oli pedagoogitöö kaudu Haapsaluga tihedalt seotud. Aastatel 1921–1932 töötas Cyrillus Kreek muusikaõpetajana Läänemaa Õpetajate Seminaris ja aastatel 1954–1956 oli ta seotud ka Haapsalu Laste Muusikakooliga, õpetades lastele muusikalist kirjaoskust. Helilooja mälestuse auks kannab kool 2014. aastast Cyrillus Kreegi nime.

Kool alustas tegevust Haapsalu Rajooni Kultuurimajaga ühistes ruumides aadressil Lossiplats 1. Aastatel 1988-1994 tegutses kool aadressil Lossiplats 6. Praegusel aadressil (Kastani tänav 7) asub kool aastast 1994.

Muusikakoolis on õpetajatena töötanud mh Heljo Talmet, Alice Kansa, Mall Padil, Päivi Tõldsepp, Voldemar Rõõmus, Erich Meister, Pärt Ellerhein, Cyrillus Kreek, Magda Pirker, Loit Lepalaan, Marina Sillaste, Heljo Talmet, Jüri-Ruut Kangur, Sirje Kaasik jt.

Direktorid 

 1954-1981 Aade Nurme
 1981-1990 Peeter Saar
 1990-2017 Andres Kase
 Alates 2017 Jaak Vasar

Vilistlasi 

 Neeme Birk (trompet)
 Katri Rebane (Hallik)
 Katrin Lehismets (klaver, laul)
 Taavi Kuntu (trompet)
 Jaak Vasar (trompet)
 Madis Kari (klarnet)

Viited

Välislingid
Cyrillus Kreegi nimelise Haapsalu Muusikakooli veebisait

Eesti muusikakoolid
Lääne maakonna koolid
Haapsalu
Jõgeva kunstikool

Jõgeva kunstikool on kunstikool Jõgeval aadressil Aia tänav 40. Kooli haldab Jõgeva linnavalitsus. Kooli direktor on Kaia Lukats.

Kool asutati 1996.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Eesti kunstikoolid
Jõgeva
Jõgeva maakonna koolid
Jõhvi muusikakool

Jõhvi muusikakool on muusikakool Ida-Viru maakonnas Jõhvis aadressil Pargi tänav 40. Kooli direktor on Margit Raag.

Kool asutati 1953 Ahtmes. 1956 kolis kool Jõhvisse.

Koolis õpib tänapäeval 200 õpilast ja seal töötab 22 pedagoogi.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht
Jõhvi muusikakool kaardil

Eesti muusikakoolid
Jõhvi
Ida-Viru maakonna koolid
Kaiu muusikakool

Kaiu muusikakool on muusikakool Rapla maakonnas Rapla vallas Kaiu alevikus. Kooli juhataja on Maiu Rosenfeldt.

Viited

Välislingid
Muusikakoolist Kaiu valla kodulehel

Eesti muusikakoolid
Rapla vald
Rapla maakonna koolid
Karksi-Nuia muusikakool

Karksi-Nuia muusikakool on muusikakool Viljandi maakonnas Karksi-Nuias aadressil Tartu tänav 31.

Kool asutati septembris 1975 Nuia lastemuusikakoolina.

Koolis õpib üle 80 õpilase ja seal töötab 12 pedagoogi.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Eesti muusikakoolid
Karksi-Nuia
Viljandi maakonna koolid
Keila muusikakool

Keila muusikakool on muusikakool Harju maakonnas Keilas aadressil Ehitajate tee 1.

Kool asutati 1976.

Kooli direktor on Andres Teppo.

Viited

Välislingid
 Muusikakool Facebookis
 Muusikakool Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis

Eesti muusikakoolid
Keila
Harju maakonna koolid
Kilingi-Nõmme muusikakool

Kilingi-Nõmme muusikakool on muusikakool Pärnu maakonnas Kilingi-Nõmmes. Kooli direktor on Külli Kelu.

Kool asutati 1984.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Eesti muusikakoolid
Kilingi-Nõmme
Pärnu maakonna koolid
Lihula muusika- ja kunstikool

Lihula muusika- ja kunstikool on muusika- ja kunstikool Lääne maakonnas Lihulas aadressil Tallinna maantee 25. Kooli direktor on Piia Saak.

Kool asutati 1986 Lihula muusikakoolina. 1991 moodustati kooli juurde ka kunstiosakond ning kool nimetati ümber Lihula muusika- ja kunstikooliks.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Eesti muusikakoolid
Eesti kunstikoolid
Lihula
Lääne maakonna koolid
Otepää muusikakool

Otepää muusikakool on muusikakool Valga maakonnas Otepääl aadressil Koolitare tänav 7. Kooli direktor on Helen Kirsi.

Kool asutati 1975. aastal.

Viited

Välislingid
Otepää Muusikakooli õpilased konkursil edukad
Otepää Muusikakool tähistas 45.aastapäeva

Eesti muusikakoolid
Otepää
Valga maakonna koolid