23. veebruar

23. veebruar on Gregoriuse kalendri 54. päev. Juliuse kalendri järgi 10. veebruar (1901–2100).

Sündmused

Eestis
1582 – Liivi sõda: Tartusse saabus Poola suurhetman Jan Zamoyski oma vägedega, et järgmisel päeval linn venelastelt vastavalt Jam-Zapolski vaherahu tingimustele üle võtta.
1839 – Friedrich von Schubert immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonda.
1911 – Eesti meistrivõistlused kiiruisutamises: esimest korda oli kavas 10 000 m jooksu distants, mille võitis ajaga 23.46,6 Johannes Villemson.
1918 – Pärnus Endla teatri rõdul luges Maanõukogu liige Hugo Kuusner esmakordselt avalikult ette Eestimaa iseseisvuse manifesti.
1918 – toimus Keila lahing, mida koos samal päeval aset leidnud väljamõeldud Pihkva lahinguga peeti Punaarmee asutamise ajaks.
1934 – Theodor Rõuk esitas Andres Larka, Hendrik Vahtramäe Johan Laidoneri ja August Jürman Konstantin Pätsi riigivanema kandidaadiks 22. ja 23. aprilliks ette nähtud riigivanema valimisteks.
 1934 – algas kandidaatide esitamine VI Riigikogu valimisteks.
 1934 – August Maramaa valiti tagasi Viljandi linnapeaks.
1935 – esimese (siis teadaolnud) eestikeelse raamatu trükkimise 400. aastapäeva tähistamiseks kuulutati välja raamatuaasta.
1935 – avati Eesti Meremuuseum.
1936 – algas 25. veebruarini kestnud rahvahääletus Rahvuskogu kokkukutsumiseks. Rahvuskogu kokkukutsumine kiideti ülekaalukalt heaks (474 218 häält poolt, 148 824 vastu).
 1936 – Angerburgis toimusid Euroopa meistrivõistlused jääpurjetamises, kus klassis Monotüüp XV said eestlased kolmikvõidu.
1937 – saabus Eesti Vabariigi 19. aastapäeva pidustustele NSV Liidu armee kindralstaabi ülem, marssal Aleksandr Jegorov.
1937 – riigivanem Konstantin Päts nimetas Johannes Klesmenti oma peaesindajaks Rahvuskogu juurde.
1941 – riigipühana tähistati Punaarmee aastapäeva.
1954 – Nikita Hruštšovi kõne NSV Liidu teraviljatootmise edasisest suurendamisest ning uudis- ja jäätmaade kasutuselevõtmisest, millest lähtudes asus juba 25. märtsil Tallinnast Kasahstani poole teele umbes 200 noort uudismaaharijat.
1990 – Eesti NSV Ülemnõukogu tühistas konstitutsiooniparagrahvi, mis sätestas kommunistliku partei juhtiva rolli ühiskonnas.
1994 – Prantsusmaal Strasbourgis algasid Eesti ja Euroopa Liidu vabakaubandusläbirääkimised.
1996 – Moskva patriarhaat katkestas suhted Konstantinoopoli patriarhaadiga vastuseks viimase otsusele võtta Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik taas oma jurisdiktsiooni alla.
2004 – Tartus avati August Traksmaa bareljeef.
2004 – Tartus avati Jaan Kruusi bareljeef.

Maailmas
1455 – Gutenbergi piibli ilmumise kokkuleppeline kuupäev.
1574 – Prantsusmaal algas viies sõda hugenottide vastu.
1660 – Rootsi kuningaks sai Karl XI.
1766 – Lotringi hertsogiriik liideti Prantsusmaaga.
1820 – Suurbritannia pealinnas Londonis paljastati vandenõu Briti valitsuskabineti liikmete mõrvamiseks. Vandenõulaste kohtumispaiga järgi sai see tuntuks Cato tänava vandenõuna (Cato Street Conspiracy).
1836 – Mehhiko armee asus piirama Texase mässajate valduses olevat Álamo kindlust. Algas Alamo lahing.
1847 – Ameerika-Mehhiko sõda: USA võitis Mehhikot Buena Vista lahingus.
1854 – Bloemfontaini konventsiooniga tunnistas Suurbritannia lõplikult buuride Oranje Vaba Riiki (Oranje Vrystaat) iseseisva riigina.
1870 – Ameerika Ühendriikide armee loovutas kontrolli Mississippi osariigi üle tsiviiladministratsioonile. Osariik oli sõjaväe valitseda alates Ameerika kodusõja lõpust aastal 1865.
1887 – Prantsuse Rivierat tabas ulatuslik maavärin, kus hukkus 2000 inimest.
1893 – Rudolf Diesel sai patendi diiselmootorile.
1898 – Émile Zola vangistati pärast tema avaliku kirja "J'accuse" ilmumist.
1903 – Kuuba andis Ameerika Ühendriikidele 99 aastaks rendile 116 km² suuruse ala Guantánamo lahe piirkonnas.
1904 – Ameerika Ühendriigid omandasid Panamalt 10 miljoni USA dollari eest Panama kanali tsooni.
 1905 – Paul Percy Harris asutas Chicagos esimese Rotary klubi.
1918 – toimus Keila lahing, mida koos samal päeval aset leidnud Pihkva lahinguga peeti Punaarmee asutamise ajaks.
1919 – Benito Mussolini asutas Itaalias Rahvusliku Fašistliku Partei (Partito Nazionale Fascista).
1934 – Belgia kuningaks sai Léopold III.
1941 – Glenn T. Seaborg tootis ja isoleeris esmakordselt plutooniumi.
1944 – Nõukogude Liidus algas tšetšeenide ja inguššide küüditamine Sise-Aasiasse. Küüditati kogu rahvas.
1945 – Teine maailmasõda: Ameerika Ühendriikide väed vallutasid jaapanlastelt Filipiinide pealinna Manila.
 1945 – Türgi kuulutas sõja Jaapanile ja Saksamaale.
1947 – asutati Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO).
1965 – Mossad mõrvas Läti aviaatori-konstruktori Herberts Cukursi.
1966 – Süürias tuli riigipöördega võimule Nureddin al-Atassi valitsus.
1970 – loodi Guyana kooperatiivne vabariik.
1981 – Hispaanias nurjati sõjaväeline riigipöördekatse.
1982 – Gröönimaal toimunud nõuandval referendumil hääletas 53% osalenutest Euroopa Ühendusest lahkumise poolt. Misjärel Gröönimaa astus 1985. aastal Ühendusest välja. (vt ka Gröönimaa ja Euroopa Liidu suhted)
1991 – Lahesõda: Ameerika Ühendriikide maaväed ületasid Saudi Araabia piiri ja sisenesid Iraaki.
1997 – Vene orbitaaljaama Mir pardal toimus tulekahju. Tuli kustutati 14 minutiga ja jaam jätkas tööd oluliste kahjustusteta.

Sündinud 

1417 – Paulus II, paavst 1464–1471
1443 – Matthias Corvinus, Ungari kuningas 1458–1490
1685 – Georg Friedrich Händel, saksa helilooja
1794 – August Matthias Hagen, baltisaksa maalikunstnik ja graafik
1874 – Konstantin Päts, Eesti riigitegelane ja esimene president 1938–1940
1878 – Kazimir Malevitš, ukraina futuristlik maalikunstnik
1883 – Victor Fleming, USA filmilavastaja
1886 – Anna Raudkats, eesti rahvatantsujuht
1891 – Aleksander Eller, eesti skulptor
1901 – Agathe Veeber, eesti graafik
1903 – Julius Fučík, Tšehhoslovakkia ajakirjanik
1929 – Jaan Einasto, eesti astronoom ja akadeemik
1929 – Aleksius II, Moskva ja kogu Venemaa patriarh aastatel 1990–2008
1935 – Peet Lepik, eesti semiootik ja kultuuriteoreetik
1938 – Paul Morrissey, USA filmirežissöör
1938 – Jüri Männiste, eesti arstiteadlane
1940 – Peter Fonda, USA filminäitleja ja -režissöör
1943 – Helmi Sakkov, eesti arhitekt
1951 – Mait Maltis, eesti laulja
1954 – Viktor Juštšenko, Ukraina president aastast 2005
1960 – Naruhito, Jaapani kroonprints
1965 – Michael Dell, USA ettevõtja
1971 – Magomed Jevlojev, Inguši ajakirjanik, jurist, ärimees ja opositsionäär
1971 – Risto Kallaste, eesti jalgpallur
1977 – Kristina Šmigun, eesti murdmaasuusataja
1994 – Dakota Fanning, USA näitleja

Surnud 

715 – Al-Walid I, Umaijaadide kaliif 705–715
1447 – Eugenius IV, paavst 1431–1447
1476 – Pietro Mocenigo, Veneetsia doodž 1474–1476
1766 – Stanisław Leszczyński, Poola kuningas 1704–1709 ja 1733–1736
1792 – Joshua Reynolds, briti maalikunstnik
1821 – John Keats, briti luuletaja
1839 – Mihhail Speranski, Vene liberaalne poliitik
1848 – John Quincy Adams, USA president 1825–1829
1855 – Carl Friedrich Gauss, saksa matemaatik, astronoom ja füüsik
1859 – Zygmunt Krasiński, poola luuletaja
1918 – Adolf Friedrich VI, Mecklenburg-Strelitzi suurhertsog
1930 – Horst Wessel, saksa luuletaja, üliõpilane ja SA ohvitser
1930 – Jonas Jablonskis, leedu keeleteadlane
1934 – Edward Elgar, briti helilooja
1945 – Aleksei Tolstoi, vene kirjanik
1945 – Rudolf Lange, Saksa politseiametnik, Läti SD ülem 1941–1944
1955 – Paul Claudel, prantsuse kirjanik ja diplomaat
1965 – Stan Laurel, inglise komöödianäitleja
1990 – David Samoilov, vene-juudi luuletaja
2000 – Stanley Matthews, briti jalgpallur
2006 – Antonio Rodotà, Euroopa Kosmoseagentuuri direktor 1997–2003
2007 – Liina Roomet, eesti keraamik

Pühad 
Katoliku kirikus püha Polykarpose ja püha Willigise mälestuspäev.
Vana-Roomas Terminalia – jumal Terminuse püha.
NSV Liidus Punaarmee päev (1919–1946), hiljem Nõukogude armee ja sõjamerelaevastiku päev (1946–1991).
Isamaa kaitsja päev (1991) Venemaal ja mitmes muus SRÜ riigis.
Guyanas Mashramani – iseseisvuspäev (1966) ja vabariigi aastapäev (1970).
Brunei iseseisvuspäev (1984).

Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +9,3 °C (1990)
Tallinna miinimumtemperatuur –26,3 °C (1865)
Tartu maksimumtemperatuur +10,1 °C (1990)
Tartu miinimumtemperatuur –27,5 °C (1956)

2007 – aasta kõige madalam temperatuur −30,3 °C Jõgeval
2018 – aasta kõige madalam temperatuur −26,5 °C Tiirikojal

Viited 

Veebruar 23