Harilik tamm

{{Taksonitabel 
| nimi           = Harilik tamm
| värvus = taimed
| seisund        = LC
| seisundi_süsteem  = IUCN3.1
| seisundi_ref      = 
| pilt           = Liivaaugu tamm.jpg
| pildi_seletus  = Liivaaugu tamm
| pildi_laius    = 240px
| riik           = Taimed Plantae
| hõimkond       = Katteseemnetaimed Angiospermae
| klass          = Kaheidulehelised Magnoliopsida
| selts          = Pöögilaadsed Fagales
| sugukond       = Pöögilised Fagaceae
| perekond       = Tamm Quercus
| liik           = Harilik tamm
| binaarne       = Quercus robur
| binaarse_autor = L. (1753)
| levikukaart   = QuercusRobur ZasiegGatunku01.png
| levikukaardi_seletus = Hariliku tamme levila Euroopas
| sünonüümid = 
{{peidetud|Liigi sünonüümid|
Quercus abbreviata Vuk.
Quercus accessiva Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus accomodata Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus acutiloba Borbás
Quercus aesculus Boiss.
Quercus aestivalis Steven
Quercus afghanistanensis K.Koch
Quercus alligata Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus altissima Petz. & G.Kirchn.
Quercus amoenifolia Gand. (õigesti trükis avaldamata)j
Quercus appenina var. cylindracea (Guss. ex Parl.) Nyman
Quercus appenina var. rumelica (Griseb. & Schenk) Nyman
Quercus apula Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus arenaria Borbás
Quercus argentea Morogues
Quercus assimilis Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus asterotricha Borbás & Csató
Quercus asturica Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus atropurpurea K.Koch
Quercus atrosanguinea K.Koch
Quercus atrovirens Sm.
Quercus aurea K.Koch 1873 mitte Raf. 1838
Quercus australis A.Kern. 1876 mitte Link 1829
Quercus auzin Secondat ex Bosc.
Quercus avellanoides Vuk.
Quercus axillaris Schur
Quercus banatica Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus batavica Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus bavarica Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus bedoi Borbás
Quercus belgica Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus bellogradensis Borbás
Quercus borealis var. pilosa (Schur) Simonk.
Quercus brachycarpa Guss. ex Parl.
Quercus brevipes A.Kern.
Quercus brevipes Borbás
Quercus brutia Ten.
Quercus bruttia Borbás
Quercus castanoides Vuk.
Quercus commiserata Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus comptoniifolia K.Koch
Quercus concordia K.Koch
Quercus condensata Schur
Quercus coriifolia Vuk.
Quercus crispa Vuk.
Quercus croatica Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus cunisecta Borbás
Quercus cuprea K.Koch
Quercus cupressoides K.Koch
Quercus cupulatus Gilib. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus cylindracea Guss. ex. Parl.
Quercus dacica Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus danubialis Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus dilatata A.Kern. 1876 mitte Raf. 1838
Quercus discredens Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus dissecta K.Koch
Quercus emarginulata Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus erucifolia Steven
Quercus esthonica Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus estremadurensis O.Schwarz
Quercus ettingeri Vuk.
Quercus extensa (Schur) Schur
Quercus falkenbergensis Booth ex Loudon
Quercus farinosa Vuk.
Quercus fastigiata Lam.
Quercus femina Mill.
Quercus fennessii A.DC.
Quercus filicifolia A.DC.
Quercus filipendula Schloss. & Vuk.
Quercus foemida Mill.
Quercus fructipendula Schrank
Quercus frutetorum Gand. not validly published
Quercus geltowiensis K.Koch
Quercus germanica Lasch
Quercus grecescui Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus haas Kotschy
Quercus haerens Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus hentzei Petz. & G.Kirchn.
Quercus hispanica Willk. 1852 mitte Lam. 1785
Quercus hodginsii Lodd. ex Steud. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus hohenackeri Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus horizontalis Dippel
Quercus hyemalis Steven
Quercus imeretina Steven ex Woronow
Quercus immodica Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus implicata Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus kunzei Gand. (õigesti trükis avaldamata)
Quercus kurdica Wenz.
Quercus laciniata Lodd.
Quercus lanuginosa Beck 1890 mitte Thuill. 1799
Quercus lasistan <small>Kotschy ex' A.DC.</small>Quercus lentula Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus longaeva Salisb.
(õigesti trükis avaldamata)Quercus longiglans DebeauxQuercus longipedunculata Cariot & St.-Lag.Quercus longipes StevenQuercus louettii DippelQuercus lucorum Vuk.Quercus ludens Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus lugdunensis Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus macroloba Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus madritensis Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus malacophylla (Schur) SchurQuercus mestensis Bondev & GancevQuercus microcarpa Lapeyr.Quercus microcarpa Morogues Quercus monorensis Simonk.Quercus montivaga Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus natalis Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus nescensis Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus nigricans K.KochQuercus ochracea MoroguesQuercus oelandica Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus orocantabrica Rivas Mart., Penas, T.E.Díaz & LlamasQuercus paleacea Desf.Quercus palmata Vuk.Quercus parmenteria MutelQuercus pectinata K.KochQuercus pedemontana CollaQuercus pedunculata Ehrh.Quercus pedunculata Hoffm.Quercus pedunculiflora K.KochQuercus pendula (Neill) Lodd.Quercus pendulina Kit.Quercus petropolitana Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus pilosa (Schur) Simonk.Quercus pilosula Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus pinnatipartita (Boiss.) O.SchwarzQuercus plebeia Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus pluriceps Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus pseudopedunculata Vuk.Quercus pseudoschorochensis Boiss.Quercus pseudosessilis SchurQuercus pseudotscharakensis Kotschy ex A.DC.Quercus pulverulenta K.KochQuercus purpurea Lodd. ex LoudonQuercus pyramidalis C.C.Gmel.Quercus pyrenaica Steven 1813 mitte Willd. 1805Quercus quaerens Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus racemosa Lam.Quercus robur (Ten.) A. DC.Quercus rossica Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus rostanii Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus rubens Petz. & G.Kirchn.Quercus rubicunda DippelQuercus rumelica Griseb. & SchenkQuercus salicifolia Steud. (õigesti trükis avaldamata)Quercus scandica Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus schlosseriana Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus scolopendrifolia K.KochQuercus scotica Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus scythica Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus semipinnata Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus sessiliflora var. condensata (Schur) NymanQuercus sessiliflora var. microcarpa (Lapeyr.) NymanQuercus sessiliflora var. pedemontana (Colla) NymanQuercus sessiliflora var. tcharachensis AlbovQuercus sieboldii DippelQuercus similata Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus speciensis DippelQuercus stilbophylla Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus subvelutina SchurQuercus svecica BorbásQuercus tanaicensis Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus tardiflora Czern. ex Stev.Quercus tennesi Wesm.Quercus tephrochlamys Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus tetracarpa Vuk.Quercus tholeyroniana Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus thomasii Ten.Quercus tomentosa Ehrh. ex A.DC. (õigesti trükis avaldamata)Quercus tozzae DippelQuercus transiens Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus tricolor Petz. & G.Kirchn.Quercus tristis Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus turbinata Kit.Quercus urbica Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus vallicola Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus verecunda Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus versatilis Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus vialis Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus viminalis BoscQuercus virgata Martrin-DonosQuercus volhynica Gand. (õigesti trükis avaldamata)Quercus vulgaris BubaniQuercus welandii Simonk.Quercus wolgensis Gand.(õigesti trükis avaldamata)
}}
}}
Harilik tamm (Quercus robur L.) on pöögiliste sugukonda tamme perekonda kuuluv heitlehine lehtpuu.

Harilik tamm kasvab suuremas osas Euroopast, Väike-Aasias ja Kaukaasias, kohati ka Põhja-Aafrikas. Tamm ei kasva Põhja-Euroopas ega stepis.

 Nimetus 
Perekonna nimi Quercus tuleb keldi sõnadest quer ('ilus'), ja cus ('puu') ja liiginimetus robur ladina sõnast rubur, mis tähendab "võimu".

Ladinakeelse nimetuse eestikeelne vaste on "ilus võimas puu".

 Kirjeldus 

Puukroon on suur ja haruline, kaugelt vaadates moodustab ligikaudu kera. Tüvi on jäme, 1–1,5 m läbimõõdus, kuid vana puu võib olla ka märksa jämedam. Puukoor on hallikaspruun, paks ja sügavate pikilõhedega ehk korpas. Noore tamme koor on hall ja sile.

Lehed on äraspidimunajad, 7–40 cm pikad, kummastki servast kolme hõlmaga. Suvitammel lehed kuivavad ja langevad talveks maha. Talitammel lehed kuivavad, kuid erinevalt teistest lehtpuudest lehed maapinnale ei varise, vaid jäävad puule kevadeni.

 Õied

Tamm on ühekojaline puu. Vabalt kasvav tamm jõuab õitseikka 20–25-aastaselt, metsas aga alles 50–60 aasta vanuselt. Meie kliimas võivad puud õitsele puhkeda, koos lehtmisega, maikuus – tammel on nii vara kui ka hilja õitsevaid vorme. Tamme õied on lahksugulised. Isasõied on koondunud urbadesse, need paiknevad noorte lehekimpude juures ja on väga lühiealised, varisedes peagi maha. Igas urvas on kümmekond isasõit. Igal isasõiel 6–10 tolmukat ja neid ümbritseb kuuehõlmaline rohekaskollane õiekate. Emasõied paiknevad isasõitest kõrgemal, punakal varrel, võrsete tipus ühe kuni kolme kaupa, neil on punane kolmeharuline emakasuue. Emasõie kate on ka harilikult kuuehõlmaline, kuid sellele lisandub veel tillukestest soomusjatest lehtedest kausjas väliskate. Emasõied on kolmepesalise sigimikuga, igas 2 seemnealget. Harilik tamm on tuultolmleja. Seemnealged valmivad ja viljastuvad paar kuud hiljem.

Tõrud

Tamme viljaks on tõru. Tõrud küpsevad septembris-oktoobris. Need on pruunid, 1,5–3,5 cm pikad. Tõrusid ümbritseb alusel ühe kolmandiku kuni poole vilja pikkuses kausjas lüdi (rahvasuus "mütsike"). Tõru on 3–8 cm pikkuse varre otsas.

Tamm on tähtsal kohal ökosüsteemides. Arvukad putukad elavad tamme lehtedes, õites ja tõrudes. Tõrud moodustavad väärtusliku toiduallika pisiimetajatele ja lindudele, kes talveks tõrusid endale tagavaraks korjavad. Eriti tuntud on selle poolest oravad ja pasknäärid. Loomad ja linnud matavad tõrusid vigastamatul kujul maha ja need lähevad sageli kasvama. Seetõttu enne seda, kui inimesed tammesid istutama hakkasid, oli pasknäär põhiline tamme levitaja.

Tüvi

Tamme tüvi muutub koos taimega, nii on üle 15-aastaste puude tüvi kaetud paksu tumehalli sügavalt lõhelise koorega. Noorte tammepuude koor on sile, helepruuni värvusega ja matt või läikiv. Tammekoort kasutavad inimesed droogina.
 
Tammepuit on kõva ja vastupidav, sellist vajatakse mööbli jaoks ja siseviimistlustöödel. Aastarõngad eristuvad selgesti. Puidu tihedus on 720 kg/m³.

Maailma eri paigus on rajatud tammepuidu saamiseks tammeistandusi.

 Haigused 
Tammed on Phytophthora ramorumi peremeesorganismid ja võivad vastuvõtlikel puudel esile kutsuda ohtlikku seenhaigust, mis on tuntud tamme-äkksurmana. See võib esineb ka teistel puudel ja põõsastel.

Tammedel elutseb 90% Kesk-Euroopas tuntud 170 pahamoodustajatest putukatest. Ungari gallid (Gallae hungaricae) tekivad hariliku tamme lehtedel pahklase Cynips lignicola elutegevuse tagajärjel. Harilikult tammelt saadakse ka inglise galle, neid tekitab Adleria kollari. Galle kasutatakse droogina ja neid kogutakse sügisel.

Tamme okstele võib kinnituda poolparasiitne taim harilik puuvõõrik (Viscum album).

 Vanimad ja suurimad puud 

Tamm on pikaealine puu. Ta võib elada mitusada, isegi tuhatkond aastat vanaks. Paljusid vanemaid puid on tagasi lõigatud või isegi juurevõsudeni maha raiutud. Mõlemad kärpimistehnikad pikendavad puu eluiga ja võib-olla ka tervist.

Leedus Stelmužė mõisa pargis kasvav Stelmužė tamm on nii Leedu kui ka Baltimaade vanim tamm ja üks kolmest Euroopa vanimast tammest. Selle ümbermõõt on mõõtmiskõrgusel 9,58 meetrit ja kõrgus on 23 meetrit. Puu vanuseks arvatakse olevat 1500-2000 aastat. Umbes 1700 aasta vanuseks hinnatakse olevat Bulgaarias kasvav Graniti tamm. Kolmas väga vana tamm Euroopas on Taanis Jægersprisis kasvav Kongeenen (Tammekuningas). Selle vanuseks hinnatakse olevat 1400-2000 aastat. 

Baltimaade jämedaim tamm on Lätis kasvav Kaive tamm, mille ümbermõõt on üle 10 meetri. Rootsis Kvillekenis on üle 1000 aasta vanune tamm, mille ümbermõõt on 14 meetrit. 

Tammedest, mida pole kunagi tagasi lõigatud, kasvab üks vanimaid Saksamaal Ivenackis. Aastarõngaste uuringud annavad selle vanuseks 700–800 aastat.

 Harilik tamm Eestis 

Eestis kasvab looduslikult kaks hariliku tamme teisendit:
 talitamm (raudtamm, lesetamm) (Quercus robur L. var. tardiflora Czern.)
 suvitamm (Quercus robur L. var. praecox'' Czern.)
 			
Eesti teadaolev vanim ja ühtlasi jämedaim puu on Tamme-Lauri tamm, mis kasvab Võrumaal Urvastes Tamme-Lauri talu juures. Puu vanuseks on mõõdetud 680 aastat ja ümbermõõt rinnakõrguselt on 825 cm. Seda puud on kujutatud ka Eesti 10-kroonisel rahatähel. Urvaste vallas kasvab ka Eesti jämeduselt teine tamm – Mäe-Lehtsoo tamm.

Eesti teadaolevalt kõrgeim (36,5 m) harilik tamm kasvab Audru mõisa pargis. Sagadi mõisa pargis kasvab tamm, mille kõrguseks on mõõdetud 32,6 m.

Tuntud harilikke tammi ja tammikuid Eestis

Sümboolikas

Inglismaal on tamm kujunenud monarhismi sümboliks. Selle juured ulatuvad Inglismaa kodusõtta, mil Charles II peitis end pärast kaotust Worcesteri lahingus 3. septembril 1651 mässulise parlamendi ehk ümarpeade käsilaste eest tamme otsa. See puu ei ole säilinud, aga seda nimetati Kuninglikuks tammeks. Seda sündmust tähistavad inglased igal aastal Charles II sünniaastapäeval 29. mail. Suurbritannias on selle mälestuseks 2007. aasta seisuga 541 kõrtsi, mille nimi on Royal Oak ('kuninglik tamm'). See on sageduselt kolmas Briti kõrtsinimi pärast "Krooni" ja "Punast Lõvi" . Suurbritannias on läbi aegade olnud 8 sõjalaeva Royal Oak. Sidet mereväega tugevdab tõik, et tammepuit oli sõjapurjelaevade peamine ehitusmaterjal. Suurbritannia mereväge nimetati sageli Vana Inglismaa puitmüürideks. Tamm on kujutatud ühenaelase mündi (1987. aasta väljalase) reversil.

Tammeleht sümboolikas
Rohelised tammelehed Albu valla vapil viitavad tammele, eestlase pühale puule – pika ea, tugevuse ja jõu võrdkujule. Tammelehed viitavad ka Albu mailt võrsunud A. H. Tammsaarele, Eesti ühele nimekaimale kirjanikule.

Eesti NSV-s oli roheline tammeleht looduskaitsemärgil.

Eestis on tammeleht looduskaitse sümbol. Looduskaitsealuste objektide juurde paigaldatud tutvustavatel siltidel kujutatakse püstist rohelist tammelehte.

Eesti looduskaitsemärkidel on kujutatud tammelehe kontuuri.

Tammelehed tõrudega on kujutatud Horvaatia 5-lipase mündi reversil. Seda münti vermitakse alates 1993. aastast.

Harilik tamm on Norra Vest-Agderi maakonna tunnuslill.

Euroopa aasta puu
2015. aastal valiti Euroopa aasta puuks Saaremaal asuv Orissaare staadioni tamm, 2016. aastal Ungaris Bátaszékis kasvav tamm ja 2017. aastal Poolas kasvav harilik tamm, Józefi tamm.

2016. aastal oli Euroopa aasta puu valimisel Eestist üles seatud Tamme-Lauri tamm, mis sai seitsmenda koha.

Mütoloogias

Tamme on peetud mütoloogias kõige austusväärsemaks ja kuninglikumaks puuks ning koguni inimkonna isaks. Kuninglikkus tuleneb tamme seostatusest peajumalatega, nagu Zeus, Jupiter, Odin, Dagda ja Jehoova.

Eesti pühapuudest on Fred Pussi kogutud andmetel tammesid 24 protsenti.

Vaata ka
 püramiidtamm
 tammekoor
 tammik

Viited

Kirjandus
 Kuresoo, R., Relve, H., Rohtmets, I. (2001) "Eesti elusloodus". Varrak. ISBN 9985-3-1041-1
 Viktor Masing. "Sinasõprus tammega. Pilte ja teadmisi, lugemist ja tegemist terveks aastaks (kellel kannatust, sellele kauemakski)". Illustratsioonid Sirje Eelmaa. Tallinn, Valgus, 1984.

Välislingid

 
 Harilik tamm bio.edu.ee lehel
 Aili Paju, "Tamm kasvab, kasukas seljas". loodusajakiri.ee

Pöögilised
Eesti pärismaised puuliigid