joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Brugge kellatorn

Brugge kellatorn (hollandi keeles Belfort van Brugge) on 13. sajandil ehitatud kellatorn Brugge kesklinnas Belgias, linna üks sümbolehitisi. Ajalooliselt oli kellatorn koht, kust jälgiti linna, ennetamaks tulekahju- ja muid ohtusid, samuti asus seal linna varakamber ja linnaarhiiv.

Kellatorn on 83 meetrit kõrge ja selle tippu viib 366 astet, tornist avaneb vaade linnale. Tornis on 47 kellaga kariljon.

Ajaloost 
Kellatorn ehitati turuplatsile umbes 1240. aasta paiku, kui Brugge oli tähtis Flandria tekstiilitööstuse keskus. Pärast 1280. aasta tulekahju ehitati torn suures osas uuesti, kuid linnarhiiv varasemast ajast hävis tules.

Kaheksakandiline ülakorrus lisati tornile ajavahemikus 1483–1487 ja seda kroonis puust teravatipuline tornikiiver püha Miikaeli kujuga tipus, hoidmas lippu ja lohe lamamas tema jalgade all. Katus hävis pikselöögist tekkinud tules 1493. aastal. Uus tornikatus, mis kestis kaks ja pool sajandit, hävis 1741. Katust enam ei taastatud ning kellatorn jäi madalamaks oma algsest kõrgusest; 1822. aastal täiendati tornitippu ažuurse uusgooti stiilis kiviparapetiga.

Kellatornist kahel pool ja taga seisab endine kangakaupmeeste turuhoone (Lakenhal), ristkülikukujulise põhiplaaniga, 44 m lai ja 84 m pikk siseõuega ehitis.

Alates 1999. aastast kuulub Brugge kellatorn koos teiste Belgia ja Prantsusmaa kellatornidega UNESCO maailmapärandi nimistusse. Samuti on see osa Brugge ajaloolisest vanalinnast, mis kanti nimistusse 2000. aastal.

Muud 
Ehitis on kesksel kohal Martin McDonaghi 2008. aasta filmis "Palgamõrvarid Brugges" ("In Bruges").

Viited

Välislingid 
 Bruges Belfry Tower: Why Visit & Is It Worth the Climb? - Full Suitcase (blog)

Belgia ehitised
Brugge
UNESCO maailmapärandi nimistu objektid Belgias
Marcel Albers

Marcel Albers (29. aprill 1967 Eindhoven – 20. aprill 1992 Thruxton) oli Hollandi võidusõitja. Tal pole peresidemeid autojuhi Christijan Albersiga.

Karjäär 
Marcel Albers alustas oma karjääri Hollandi väikevormelites, võites 1989. aastal kohaliku Vormel Fordi meistritiitli. Järgmisel aastal, pärast liitumist Opel Euroseriesiga, lõpetas ta meistritiitli tubli kuuenda kohaga.

1991. aastal otsustas ta lülituda Inglise Vormel 3-le, saavutades aasta lõpus viienda koha ja saavutades Marlboro Mastersil kolmanda koha, eelnenud vaid David Coulthard ja Jordi Gené. Need etteasted tegid Albersist järgmise aasta Inglismaa Vormel 3 tiitli favoriidi.

1992. aasta hooaeg avanes Albersi võiduga Donington Parkis ja lõpetamisega Silverstone'is. Kolmandaks võistluseks, mis peeti Thruxtoni ringrajal, kvalifitseerus ta esireas. Pärast käigukastiprobleemidest mõjutatud võistluse algust lähenes ta Woodham Hillis vahetult enne šikaaniklubi pidurduspunkti oma meeskonnakaaslase Elton Juliani poole ja põrkas temaga kokku. Tema Ralt ületas raja ja paiskus ümber ning tabas tara. Tunni aja pärast vrakist välja võetud Albers suri teel haiglasse. Ta sai postuumselt võidujooksus seitsmenda ja meistrivõistlustel üheteistkümnenda koha.

Välised lingid 

 Marcel Albers, aadressil driverdb.com, DriverDB AB (inglise keeles).
 Kaart Motorsport Memorial (inglise keeles)
 Pilt surmaga lõppenud õnnetusest

Hollandi sportlased
Sündinud 1967
Surnud 1992
Tom Coronel

Tom Romeo Coronel (sündinud 5. aprillil 1972 Naardenis) on Hollandi võidusõitja. Võistleb World Touring Car Cup, olles kategooria üks tuntumaid nimesid.

Ajalugu 
Oma võidusõitjakarjääri alustas ta 1990. aastal pärast seda, kui teda nimetati kohalikus autokoolis kõige andekamaks sõitjaks, osaledes Hollandi Citroën AX Cupil, selja taga kaasmaalased Leon van der Slik, Jip Coronel ja John de Vos.

Tema suurimateks kordaminekuteks karjääri algusaastatel olid Hollandi Vormel Ford 1800 meistritiitli võit 1992. aastal, Jaapani Vormel 3 meistritiitli võit 1997. aastal Yuji Tachikawa, Takeshi Tsuchiya ja Shigekazu Wakisaka taga ja Vormel Nippon 1999. aastal, Satoshi Motoyama, Hidetoshi Mitsusada ja Ralph Firmani taga. Ta oli ka Vormel 3 Mastersi võitja 1997. aastal, Sébastien Philippe'i, Mark Webberi ja Nicolas Minassiani taga.

Välised lingid 

 Tom Coroneli ametlik veebisait (hollandi keeles)
 Tom Coronel in Driver Database (inglise keeles)

Hollandi sportlased
Sündinud 1972
63A (Tallinna bussiliin)

63 on Tallinna bussiliin, mis ühendab Priisle asumit Lasnamäel Kompassi asumiga Kesklinnas mõlemal suunal. Tänapäeval teenindab seda liini Tallinna Linnatranspordi AS Lasnamäe osakond (). Liin on käigus tööpäevadel ja laupäeviti ning alates 01.09.21 pühapäevati.

Liin avati 1. septembril 1988 ekspressina, kui Vormsi ja Kihnu tänaval ehitati tolle aja kohta luksuslikud merevaatega kortermajad. Pärast Eesti taasiseseisvumist muudeti bussiliin 63 ekspressist tavaliiniks, kuid 2005. aastani ei peatunud buss Kadriorus. Tööpäeviti sõidavad liinil lõõtsbussid, millest vähemalt kaks on madala sisenemisega sõidukid; laupäeviti sõidavad lühikesed bussid ja madala sisenemisega on neist ainult üks.

Marsruut

Priisle–Maneeži 
Buss nr 63 alustab marsruuti Priisle asumis Kärberi tänava lõpust. Sealt pöörab buss Ussimäe teele ja peatub samanimelises peatuses. Järgmiseks pöörab ta vasakule Priisle tänavale ning liigub mööda teetõusu Narva maantee ristmikule. Esimene peatus Narva maanteel sellel suunal on Kelluka tee, kus on võimalik ümber istuda bussidele 5, 6, 29 ja 31. Marsruut jätkub mööda Narva maanteed V. Reinmanni tänava ristmikuni, kust algab ümberpööramisring.

Ümberpööramisring  
Ümberpööramiseks kasutatakse 2003. aastast alates vastupäevasuunalist ringi, mille moodustavad V. Reinmanni, Gonsiori ja A. Laikmaa tänav. Enne 2003. aastat kulges liin mööda Maneeži tänavat, kuid bussidel läks sageli katki püsikiiruseühendus (vanades bussides oli teine mehaaniline süsteem, viimane Tallinnas sõitev Ikarus 280 lõpetas töö 2003. aasta alguses). Tänu Hobujaama peatusele on sõitjatel mugav ümber istuda trammidele.

Maneeži–Priisle 
 kulgeb liin mööda Narva maanteed kuni ristumiseni Priisle teega ja pöörab seejärel paremale Ussimäe tee suunas. Priisle-Ussimäe tee ristmikust kulgeb bussiliin Kärberi tänaval asuvasse lõpp-peatusse.

Tähtsad asutused 
Bussiliiniga 63 on võimalik sõita näiteks Lauluväljakule ja Tallinna Ülikooli.

Välislingid 
 Bussi nr 63 sõiduplaan

Tallinna bussiliinid
1PR (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 1 sõidab Viru keskuse bussiterminali ja Viimsi keskuse vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS (kuni 2012. aastani Tallinna Autobussikoondis) ning liiklus toimub kõigil päevadel.

Liini ajalugu

Peatuste loend

Viru keskus > Viimsi keskus
 Viru keskus, 5. peatus
 Pronksi
 L. Koidula
 J. Poska
 Reidi tee
 Lauluväljak
 Lillepaviljon
 Maarjamägi
 Mälestusvälja
 Lillepi
 Rummukõrtsi
 Rummu
 Pirita
 Supluse puiestee
 Randvere tee
 Mähe tee
 Kaasiku
 Aia tee
 Tuule tee
 Merivälja
--- Tallinna linna (1. tsoon) ja Viimsi valla (2. tsoon) piir ---
 Viimsi vallamaja
 Mõisapargi
 Viimsi Kool
 Viimsi keskus

Viimsi keskus > Viru keskus
 Viimsi keskus
 Mõisapargi
--- Viimsi valla (2. tsoon) ja Tallinna linna (1. tsoon) piir ---
 Merivälja
 Tuule tee
 Aia tee
 Kaasiku
 Mähe tee
 Randvere tee
 Supluse puiestee
 Pirita
 Rummu
 Lillepi
 Mälestusvälja
 Maarjamägi
 Lillepaviljon
 Lauluväljak
 Reidi tee
 J. Poska
 F. R. Kreutzwaldi
 Pronksi
 Hobujaama

Vaata ka
 Tallinna bussiliin 1A
 Tallinna ühistranspordiliinid

Viited

Tallinna bussiliinid
Pavlivka (Volnovahha rajoon)

Pavlivka (ukraina keeles Павлівка) on küla Volnovahha rajoonis Donetski oblastis.

Donetski oblasti külad
Dricāni

Dricāni (ka Dricani, vanasti ka Dricēni, latgali Drycāni) on küla (vidējciems) Lätis Rēzekne piirkonnas, Dricāni valla halduskeskus.

Küla asub valla keskosas merepinnast 145 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Rēzeknest 20 kilomeetri kaugusel.

Küla nimi tuleneb latgali keelest. See võib tuleneda sõnast dricināt, mis tähendab värisema. See võib ka tuleneda sõnast driči, mis tähendab tatart.

Esimesed teated külast pärinevad aastast 1568, mil Zygmunt II August selle Ernestow de Rueckile lääniks andis. Aastal 1625 andis Zygmunt III Waza küla Tiesenhausenitele, ent hiljem said sealse mõisa omaikeks taas Recked. XIX sajandil läks sealne ala abielu teel [Manteuffel]]ite valdusesse. Praegune asula on kujunenud endise Dricēni mõisa (Dryceny) keskuse juurde. Küla staatus anti sellele aastal 1935. Asula jaguneb kaheks osaks. Vana keskus asub mõisa juures alguses, kus asuvad katoliku kirik, kalmistu, vana rahvamaja ja vana vallamaja. Uuem osa rajati nõukogude perioodil, mil küla kujunes kohaliku Dricēni sovhoosi keskasulaks. Seal asuvad kultuurimaja ja uus vallamaja.

Elanikkond

Viited

Välislinke 
Küla Poola geograafilises sõnastikus

Rēzekne piirkonna külad
41. ühendarmee

41. ühendarmee (vene keeles 41-я общевойсковая армия) on Venemaa maavägede väeüksus.

Koosseis 
  35. motolaskurbrigaad
  55. motolaskurbrigaad 
  74. motolaskurbrigaad
 120. suurtükiväebrigaad
 119. raketibrigaad

Venemaa Föderatsiooni maaväed
Venemaa merejalavägi

Venemaa merejalavägi on Venemaa mereväe merejalaväeüksuste nimetus.

Koosseis

Balti laevastik 
  336. merejalaväebrigaad

Musta mere laevastik 
  810. merejalaväebrigaad

Põhjamere laevastik 
  61. merejalaväebrigaad

Vaikse ookeani laevastik 
  155. merejalaväebrigaad

Venemaa merevägi
90. tankidiviis

90. kaardiväe tankidiviis (vene keeles 90-я гвардейская танковая дивизия) on Venemaa maavägede väeüksus.

Venemaa Föderatsiooni maaväed
2009. aasta Saksamaa parlamendivalimised

2009. aasta Saksamaa parlamendivalimised toimusid 27. septembril 2009. Need olid 17. Saksamaa Liidupäeva valimised.

Alates 2005. aasta valimistest oli võimul olnud Angela Merkeli juhitud CDU-CSU ja SPD "Suur koalitsioon" (Große Koalition). Merkel aga soovis saavutada CDU-CSU enamuse partei traditsioonilise koalitsioonipartneri FDPga.

SPD parteikonverentsil 18. oktoobril 2008 nimetati peaministrikandidaadiks Frank-Walter Steinmeier. Steinmeier soovis luua valitsuse, kus SPD olnuks tugevam partei, kuid samas ka ilma Vasakparteita.

Valimiskampaania aega peeti erakordselt igavaks, kuna nii CDU-CSU ega SPD kandidaadid ei olnud kuigi karismaatilised. Lisaks kaitsesid mõlemad parteid oma tegevust suures koalitsioonis ja valmistusid võimaluseks sõbralikult suure koalitsiooni jätkamiseks. Merkel oli suhteliselt rahul vaoshoitud kandideerimisega, nähes seda CDU-CSUle kasulikuks tema heade rahuloluhinnangute tõttu.

Liidupäeva valimised olid viimased 2009 kui nn supervalimisaasta (Superwahljahr) valimistest - 7. juunil 2009 toimusid Euroopa parlamendi valimised ja seitse kohalikku valimist, augustis-septembris viie liidumaa Maapäevade valimised.

Valijaskond kokku: 62 168 489

Valimisosavõtt: 70,8% ehk 44 005 575

Kehtetuid sedeleid: 1,4% ehk 634 385

Kehtivaid sedeleid: 98,6% ehk 43 337 190

CDU-CSU valimistulemus 33,8% oli 60 aasta madalaim, kuigi nad võitsid 2005. aastaga võrreldes juurde 13 kohta. SPDle sai osaks ajaloo halvim tulemus, kaotades 76 kohta ja saades vaid 23% häältest. Samas teised parteid - FDP, Rohelised ja Vasakpartei, võitsid kohti juurde. FDP saavutas 14,6% partei läbi ajaloo parima tulemuse.

Valimiste tulemusena võitsidki CDU-CSU ja FDP enamuse (332 kohta) ja moodustasid uue koalitsiooni. Kui nad polnuks enamust saavutanud, kerkinuks päevakorrale suure koalitsiooni (CDU-CSU/SPD) jätkamine. Valgusfoorikoalitsiooni (SPD-FDP-rohelised) moodustamise välistas FDP juht Guido Westerwelle.

Viited 

2009. aasta valimised
Saksamaa valimised
Elle Kalmo

Elle Kalmo (ka Elle Einla, Elle Eljand ja Elle Boschi; 19. november 1930 – 14. märts 2020) oli Eesti laulja.

Ta on töötanud 1960ndatel helioperaatorina, 1970ndatel Eesti Raadios ja TU sektori insenerina.

Ta laulis Eesti Raadio Noortesaadete toimetuse ansamblis 1960ndatel ja ansamblis MERL aastatel 1971–1972.

Elle emigreerus 1990ndatel Kanadasse, kus töötas kindlustusvaldkonnas.

2006. aastal tahtis ta ansambliga MERL taasühineda vaid tuurile minemiseks. Sellest ja Eestisse naasmisest ta aga loobus, kui teised ansambliliikmed kavatsesid korraldada vaid ühe kontserti.

Viited
Uus Virulane (1906)

Uus Virulane oli ajaleht, mis ilmus 1. novembrist 1906 kuni 15. juunini 1907 Tallinnas.

Väljaandjaks ja vastutavaks toimetaja oli Jaak Järv ning ajalehte trükiti Märt Antje trükikojas.

Väljaanne ilmus 6 korda nädalas.

Eesti endised ajalehed
Jaunstrūžāni

Jaunstrūžāni (ka Strūžāni) on küla (lielciems) Lätis Rēzekne piirkonnas, Stružāni valla halduskeskus.

Küla asub valla lõunaosas, piirkonna keskusest Rēzeknest 23 kilomeetri kaugusel. Külas on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu.

Aastani 1957 asusid küla kohal heina- ja karjamaad, siis rajati Stružāni soo serva turbatööstus, mille juurde tekkis tööliste asula. Esimesed töölised elasid barakkides, ent aastal 1958 asuti sinna ehitama ka elumaju. Aasal 1963 rajati külla briketivabrik. mis tõi kaasa uute elumajade valmimise. Ühtlasi alustati sinna ka infrastruktuuri rajamisega - vabriku kontori juures avati postkontor, valmisid ka haigla, söökla, kool, kultuurimaja ja muud teenindusasutused.

Aastal 2022 oli külas 729 elanikku.

Viited

Rēzekne piirkonna külad
Ülalpidamiskohustus

Ülalpidamiskohustus on perekonnaseadusest lähtuv kohustus elatada sugulast või abikaasat. Sugulase ülalpidamise kohustus on nt. vanemal alaealise lapse, täisealisel lapsel vanema, vanavanemal lapselapse suhtes. 2022. aasta aprillis vastu võetud sotsiaalhoolekande seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse kohaselt ei ole enam lapselaps kohustatud vanavanemat ülal pidama.

Ülalpidamist saavad isikud ja selleks kohustatud isikud
Ülalpidamise saamiseks on õigustatud:

1) alaealine laps;

2) laps, kes täisealisena omandab haridust põhi-, kesk-, kutse- või ülikoolis kuni 21. eluaastani;

3) muu majanduslikes raskustes sugulane, kes ei suuda ennast ise ülal pidada.

Ülalpidamiskohustus laieneb täisealistele esimese astme ülenejatele ja alanejatele. Ülenejad sugulased on vanemad ja alanejad sugulased on lapsed.

Ülalpidamiskohustuse täitmise järjekord
Ülalpidamiskohustus täidetakse järgnevas järjekorras:
 
1) abikaasa (sh lahutatud abikaasa);

2) täisealine laps;

3) täisealine lapselaps;

4) vanem;

5) vanavanem.

Ülalpidamise ulatus ja viis
Ülalpidamise ulatus kujuneb ülalpidamist saama õigustatud isiku vajadusi ja tavapärast elukorraldust arvestades. Ülalpidamine seisneb eelkõige raha perioodilises maksmises. Ülalpidamiseks kohustatud isik saab ammendaval põhjusel taotleda õigust ülalpidamiskohustust täita teisel viisil, seda kas osapoolte kokkuleppel või kohtuotsusega. Elatist makstakse järgmise kuu eest ette. Kuutoetus ühe lapse kohta peab olema suurem kui pool Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäära.

Ülalpidamiskohustused
Vanem ja laps

Kui vanemal ei ole abikaasat või kui abikaasa ei ole suuteline ülalpidamist andma, siis on võimalik last (18-aastane) elatist maksma kohustada. Seejuures on piisava aluse korral  lapsel õigus nõuda, et kohus peab ta vanema ülalpidamiskohustusest täielikult vabastama.
Alaealise lapse ülalpidamiskohustus on võrdselt jagatud tema vanemate vahel. Alaealine laps on õigustatud saama ülalpidamist võrdselt abikaasaga ja mõningal juhul ka lahutatud abikaasaga.

(Lahutatud) abikaasa

Abikaasadel on vastastikune kohustus perekonda ülal pidada. Kui abikaasad elavad eraldi, peab üks abikaasadest teise abikaasa esmatasandi vajaduste katmiseks tegema regulaarseid makseid, välja arvatud juhul, kui lahus elav abikaasa suudab end ise elatada või kui eraldi elamise on tinginud tema enda käitumine. Lahutatud abikaasa on õigustatud saama teiselt abikaasalt ülalpidamist juhul, kui ta ei suuda kas oma vanuse või oma tervisliku seisundi tõttu lahutuse järel ennast ise ülal pidada ja selline abivajadus oli olemas abielu lahutamise ajaks.

Ühist last kasvatav vanem 

Teisel vanemal on kohustus ühise lapse eest hoolitsevat vanemat ülal pidada 8 nädalat enne ja 12 nädalat pärast lapse sündi. Olukorras, kus emal ei ole rasedusest või sünnitusest tingitud komplikatsioonide tõttu võimalik end ise elatada, peab isa teda kuni paranemiseni ülal pidama. Sama kohustus on teisel vanemal juhul, kui emal ei ole lapse eest hoolitsemise tõttu võimalik elatist teenida. Ülalpidamiskohustus algab neli kuud enne lapse sündi ja lõpeb kolme aasta täitumisel pärast lapse sündi.

Allikad
Stamfordi ülikool

Stamfordi ülikool oli 14. sajandil lühikest aega Stamfordis Lincolnshire'is tegutsenud Inglise ülikool.

Barnby Williami juhitud Põhja-Inglismaa õppejõudude ja üliõpilaste grupp lahkus 1333. aastal Oxfordis tekkinud sisetülide, ohtude, mõrvade, vigastamiste ja röövimiste tõttu Stamfordi, et seal Warenne'i krahvi Johni kaitse all rahulikes tingimustes õppida ja harituks saada. Edward III käsul ülikooli tegevus keelati. 26. juulil 1335 toimunud juurdluse ajal leiti ülikooli koosseisust kohapeal 38 isikut, sealhulgas 17 magistrit (sealhulgas Barnby William), üks bakalaureus ja 15 kraadita üliõpilast. 

Kuni 1827. aastani pidid Oxfordi ülikooli vilistlased tõotama, et ei pea ega kuula akadeemilisi loenguid Stamfordis.
Austraalia Esindajatekoda

Austraalia Esindajatekoda (House of Representatives) on Austraalia parlamendi alamkoda.

Esindajatekoja koosseis ja õigused on kirjeldatud Austraalia põhiseaduse esimeses peatükis. Esindajatekoja liikmete ametiaeg kestab kolm aastat, mida arvestatakse koja esimesest istungipäevast. Liikmete ametiaeg on Austraalia ajaloo jooksul täitnud ainult 1910. aastal ning tavaliselt läheb koja koosseis laiali enne ametiaja lõppu. Esindajatekoja valimised toimuvad sageli samaaegselt Senati valimistega. Valitsus ja peaminister peavad ametisse astumiseks ja ametis püsimiseks saama ja säilitama Esindajatekoja heakskiidu.

2022. aastal koosnes Esindajatekoda 151 liikmest. Liikmete arv on muutlik ning see sõltub valimisringkondade muutustest.

Viited

Austraalia poliitika
Parlamendid
Märt Antje

Märt Antje (Mart Antje) ( 7. mai 1864 – 15. november 1944) oli Tallinna ettevõtja ja trükikoja omanik.

Märt Antje ostis omale trükikoja 1906 aastal Mihkel Martnalt. Töötanud päevalehes "Virulane" ja oli selle lisalehe "Kirjandus ja Teadus" väljaandja ja vastutav toimetajana.1909. aastal ostis "Virulase" Jaak Järvelt. 

1930-aastatel oli toiduainetekaupluse omanik Tallinnas.

Viited 
Eesti ettevõtjad
Eesti trükikojad
Sündinud 1864
Surnud 1944
Edukas Eesti Ettevõte

Edukas Eesti Ettevõte sertifikaat on Eesti tuntuim, vanim ja laialdasemalt kasutusel olev kvaliteedimärgis, mida saavad osta vaid eeskujuliku krediidireitinguga (A, AA või AAA) ettevõtted.

Sertifikaati on väljastatud alates 2005. aastast.
Tippecanoe lahing

Tippecanoe lahing oli kokkupõrge 7. novembril 1811 Battle Groundi lähedal Indiana territooriumil Ameerika Ühendriikide valitsusvägede ja indiaanlaste vahel. Ühendriikide vägesid juhtis Indiana kuberner William Henry Harrison, põliselanikke šoonide pealik Tecumseh ning tema vend Tenskwatawa, kes olid Metsiku Lääne koloniseerimise vastastest hõimudest moodustanud liidu. Osapoolte vahelised pinged olid pikalt kasvanud ning Harrison otsustas u 1000 mehega rünnata indiaanlaste liidu kantsi Prophetstownis Tippecanoe ja Wabashi jõgede liitumiskohas.

Tecumesh ei olnud veel Ameerika Ühendriikidele vastu astumiseks valmis ning oli parajasti eemal võitlejaid värbamas, Prophetstowni oli jäänud tema vend Tenskwatawa, kes oli usuline, mitte sõjaline juht. Harrison jäi 6. novembril Prophetstowni lähedale laagrisse ning leppis Tenskwatawaga järgmiseks päevaks kohtumise kokku. Varahommikul ründasid Prophetstowni võitlejad Harrisoni sõjaväge ning kuigi neil õnnestus USA vägesid üllatada, jäi Harrison koos oma meestega enam kui kaheks tunniks positsioonidele. Pärast lahingut põletasid Harrisoni mehed Prophetstowni maha ning hävitasid talve toiduvarud. Sõdurid läksid pärast seda koju.

Harrison kogus eduka lahinguga kuulsust ning see andis talle edu ka 1840. aasta presidendivalimistel. Tecumesh' hõimuliidu jaoks oli lüüasaamine valus ning kuigi seda üritati korduvalt, ei õnnestunud indiaanlastel enam nii võimast üksust kokku panna.

Viited

1811
Lahingud
Indiaanisõjad
Helpinver

«Helpinver» (rahvusvaheline portaal) on Venemaa ja rahvusvaheline mitteäriline portaal, mis tegeleb Venemaa ja Venemaa piirkondade globaalsete probleemide näitamisega. Portaal sai ülevenemaalise preemia impordi asendamise alal "Projektijuht - 2019" nominatsioonis "Algatus".

Auhinnad 

 Venemaa Interneti-tööstuse "Runet Award 2021" finalist nominatsioonis "Runeti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arendamise eest"  .
 Impordi asendamise alal ülevenemaalise auhinna "Projektijuht 2019" laureaat nominatsioonis "Algatus"  .

Märkmed
Bad Mitterndorf

Bad Mitterndorf on linn (Marktgemeinde) Salzkammergutis Austria Steiermargi liidumaal.

Asudes Salzburgi ja Grazi vahel, on see populaarne talispordikeskus ning suviti ka jalutamise ja rattasõidu koht. Bad Mitterndorfis on kaks tervisespaad, kus on termid, väliujula ja muud terviseteenused, kohvikud ja vaba aja veetmise alad. Linnas tegutseb pühade ajal lasteklubi. Bad Mitterndorfis asub ka üks maailma viiest lennumäest, Kulm. Linn on hea asukohaga ekskursioonide tegemiseks Hallstatti, Altausseesse ja selle maikuisele nartsissifestivalile, Bad Ischli ja Kaiservillasse ning Salzburgi 95 km kaugusel.

Inimesi 

Kuulsate elanike hulka kuuluvad suusahüppajad Hubert Neuper (1980. aasta olümpiahõbe ja 1982. aasta MM-i teine) ja Wolfgang Loitzl (2009. aasta maailmameister ja 2008.–2009. aasta nelja hüppemäe turniiri meister). Bad Mitterndorf on ka 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitja Thomas Neuwirthi ehk Conchita Wursti kodulinn.

Viited 

Steiermargi liidumaa vallad
81. üksik aeromobiilne brigaad

81. üksik aeromobiilne brigaad (ukraina keeles 81-ша окрема аеромобільна бригада) on Ukraina dessantvägede väeüksus.

Ajalugu 
81. üksik aeromobiilne brigaad formeeriti 2014. aastal. Brigaad hõivas 2022. aasta sügisel koostöös Serhi Kultšõtskõi nimelise pataljoniga varem Vene vägede käes olnud Lõmani.

Koosseis 
  90. üksik Ukraina kangelase vanemleitnant Ivan Zubkovi nimeline aeromobiilne pataljon
  122. üksik aeromobiilne pataljon

Autasud

Ukraina kangelane 
 2015 - vanemleitnant Ivan Zubkov (postuumselt)

Julguse ja Vapruse Eest 
 2022 - 90. üksik Ukraina kangelase vanemleitnant Ivan Zubkovi nimeline aeromobiilne pataljon.
 2022 - 122. üksik aeromobiilne pataljon

Viited 

Ukraina sõjandus
Pähklimäe terviserada

Pähklimäe terviserada on terviserada Narva linnas Ida-Virumaas. Seda haldab sihtasutus Narva Linna Arendus.

Loomine 
Pähklimäe looduspark asub mäe seljandikul, 21–23 meetri kõrgusel merepinnast, selle nimi on seotud metsaga, kus kasvab ainuke pähklipuu Eestis  – harilik sarapuu.

Pähklimäele suusa- ja tervisespordikeskuse rajas Narva Linnavalitsus koostöös Eesti Terviserajad SA-ga ja Äkke Spordiklubiga. Alates 2005.a on looduspargis korraldatud nii suusa-, jooksu-, kui ka jalgrattavõistlusi, üritusi nii lastele,  atleetidele kui ka tervisesportlastele. 2005. aastal loodi Pähklimäele suusa- ja puhkekeskus, samal aastal peeti ka esimesed murdmaasuusatamise, jooksmise, rattasõiduvõistlused lastele ja täiskasvanutele.

Ajalugu 
2012. aastal loodi metsa esimene matkarada, mis on 3 kilomeetrit pikk. Loodus Pähklimäel on mitmekesine, seal kasvavad männid, tüügaskased, kuused, lepad. Terviserada on varustatud infotahvlitega, mis tutvustavad külastajatele Pähklimäe loodust.

Pähklimäel on ka vaba aja veetmise kompleks ja kohad füüsiliseks arenguks nagu suusanõlvad. Pähklimäe suusanõlvad on külastatavad talvel, valida saab mitme raja vahel - pikkusega 1 km, 3,3 km ja 15 km.

Lisaks on MTB rada, 3,5-kilomeetrine rada on ring, mis loodud erinevatest pinnastest: muld, kivid, killustik, juured, sillad. Jooksu- ja suusarajal kuni 3,7 kilomeetrit on alates 2014. aastast rajavalgustus.

Viited 

Tervishoid
Sport
Eesti terviserajad
Ida-Viru maakond

Välislingid 

 Pähklimäe  terviserada SA Eesti Terviserajad koduleht
 Akkesport Akkesport
 Eesti spordiregister Eesti spordiregister
Pöördes

“Pöördes” on autosid kajastav telesaade. 

Esimene hooaeg esilinastus Elisa Huubis 2022. aasta oktoobri lõpus. 

Koit Toome on tutvustanud järgmisi autosid: Porsche Carrera GT. Saates sattus ta kahe BMW-ga avariisse, ühega neist sõitis vastu majaseina ja teisega juhtus midagi tema esmakordsel driftimisel.

Osatäitjad
 Koit Toome
 Saara Pius
 Indrek Raadik

Osad

1. hooaeg 

Telesaade “Pöördes” ei ole lihtsalt kodumaine autosaade, kus kihutavad erilised autod. Ekraanilt pedaalib su tuppa mootorite maailm, mis avab autode hingeelu täiesti uudsel moel – kiirus, ekstreemsused, adrenaliin! Luksusautod ja vormelid, autod, mis sõidavad kiiremini kui lennukid! Ole valmis ootamatusteks, sest see telesaade nihutab nii saatejuhtide kui ka tehnika piire. Fraas “Kiirus, ma olen kiirus!” saab siin täiesti uue mõtte, sest võidusõidud ja võistlusmoment on iga autosaate paratamatu osa ning pöördes saatejuhid testivad kõige kallimaid autosid, mida on võimalik Eestisse tuua.

Välislingid

 Elisa Huub voogedastuskeskkond

Viited
Äriõigus

Äriõigus (“commercial law”) on õigusvaldkond, millega reguleeritakse kaubandust ja äritegevust. Selle raames uuritakse tegureid, mis mõjutavad ettevõtte tegevust. Äriõigust peetakse tsiviilõiguse alaliigiks ja see hõlmab nii era- kui ka avalik-õiguslikke küsimusi. Äriõigusega reguleeritakse ettevõtetevahelisi lepinguid, töölevõtmise menetlust ning tarbekaupade tootmist ja müüki.

Äriõigus jaguneb kahte põhikategooriasse: esimene neist puudutab äriüksusi, tuginedes partnerlust, äriühinguid, pankrotti ja asutusi reguleerivatele seadustele; teine hõlmab äritehinguid, tuginedes lepinguid reguleerivatele seadustele.Äriõiguse üks põhieesmärke on ennetada küsimusi, mis võivad ettevõttele kahju tekitada või põhjustada õiguslikke konflikte. Äriõiguse kohaldamisala on määratletud nii riigisiseste seaduste kui ka rahvusvaheliste lepingutega.

Äriõigusel on riigi äritavade reguleerimisel oluline roll. Esiteks tegeleb äriõigus ettevõtete kompensatsiooni probleemidega ehk ettevõtted saavad vaidluste lahendamisel abi küsida kvalifitseeritud äriadvokaatidelt. Advokaadil on kohustus võtta kasutusele kõik mõistlikud meetmed, et vältida olukorda, kus klient rikub hüvitise- ja tasustamis seadust. Teiseks kaitseb äriõigus ettevõtete aktsionäre. Äriõiguse ekspert käsitleb vähemusaktsionäridega seotud konflikte, põhikirjasätteid, vahekohtu lahendeid ja muid küsimusi. Kolmandaks tugineb iga ettevõte äriõigusele kui nurgakivile, sest ettevõtluse alustamisega on seotud arvukalt õiguslikke menetlusi, rendilepinguid ja lube. Äriõiguse advokaat peab tundma kõiki asjakohaseid seadusi, et saaks ettevõttetel aidata oma tegevust edukalt alustada.

Viited 

Äriõigus
Turms, kuolematon

Turms, surematu on Mika Waltari ajalooline romaan. See ilmus 1955. aastal. Selle sündmused leiavad aset  Itaalias etruskide seas umbes 520–450 eKr.

"Turms, surematu" liigub aeglasemalt kui paljud teised Waltari ajaloolised romaanid. Romaani veniv stiil ei meeldi kõigile lugejatele, kuid kirjandusteadlane, professor Panu Rajala peab seda kogu romaani osas vajalikuks.

Peategelased 

 Dorieus, Sparta sõdur ja Turmsi sõber, kes pidas end Heraklesest põlvnenuks.
 Dionysius, kes juhtis Phokaia laevu Ladeni merelahingus ja kellest sai hiljem mereröövel.
 Mikon, arst, kes kuulus Asklepiose pärijate sekks ja Turmsi sõber
 Arsinoe (õige nimega Istafra), Eryxi jumalanna preestrinna, kelle Turms Sitsiiliast lahkudes kaasa võtab

Allikad 

 Mika Waltari: Turms, surematu. Tema maise elu umbes 520–450 eKr kümnes raamatus (WSOY, 11. väljaanne, ISBN 951-0-18750-X )

Välised lingid 

 Marjo Kytöharju: Mees, kes elas tuhandeid aastaid . Kirik & linn 22.1.2008.
 Panu Rajala: Ajalugu uurija ja kirjaniku pilgu läbi . Esitlus 14. veebruaril 2004. a.
 Panu Rajala: Etruskide jälgedes . Kirjutamine aastast 2005.
Ülevaatamata tõlgetega leheküljed
Turms, surematu

Turms, surematu on Mika Waltari ajalooline romaan. See ilmus 1955. aastal. Selle sündmused leiavad aset  Itaalias etruskide seas umbes 520–450 eKr.

"Turms, surematu" liigub aeglasemalt kui paljud teised Waltari ajaloolised romaanid. Romaani veniv stiil ei meeldi kõigile lugejatele, kuid kirjandusteadlane, professor Panu Rajala peab seda kogu romaani osas vajalikuks.

Peategelased 

 Dorieus, Sparta sõdur ja Turmsi sõber, kes pidas end Heraklesest põlvnenuks.
 Dionysius, kes juhtis Phokaia laevu Ladeni merelahingus ja kellest sai hiljem mereröövel.
 Mikon, arst, kes kuulus Asklepiose pärijate sekks ja Turmsi sõber
 Arsinoe (õige nimega Istafra), Eryxi jumalanna preestrinna, kelle Turms Sitsiiliast lahkudes kaasa võtab

Allikad 

 Mika Waltari: Turms, surematu. Tema maise elu umbes 520–450 eKr kümnes raamatus (WSOY, 11. väljaanne, ISBN 951-0-18750-X )

Välised lingid 

 Marjo Kytöharju: Mees, kes elas tuhandeid aastaid . Kirik & linn 22.1.2008.
 Panu Rajala: Ajalugu uurija ja kirjaniku pilgu läbi . Esitlus 14. veebruaril 2004. a.
 Panu Rajala: Etruskide jälgedes . Kirjutamine aastast 2005.
Ülevaatamata tõlgetega leheküljed
Sakstagals

Sakstagals (ka Sakstagols) on küla (vidējciems) Lätis Rēzekne piirkonnas, Sakstagalsi valla halduskeskus.

Küla asub valla põhjaosas, merepinnast 137 meetri kõrgusel Rēzekne jõe ääres, piirkonna keskusest Rēzeknest 14 ja Riiast 229 kilomeetri kaugusel.

Külas on postkontor, raamatukogu ja Francis Trasunsi muuseum.

Sakstagalsi on esmakordselt mainitud aastal 1582. Tänapäevane küla on kujunenud Ventspilsi—Moskva raudtee Sakstagalsi raudteejaama juurde. Ametlikult sai see küla staatuse aastal 1933.

Aastal 1935 oli külas 143 elanikku. 2020 oli elanikke 192, aastal 2022 aga 176.

Viited

Rēzekne piirkonna külad
Ida sõjaväeringkond

Ida sõjaväeringkond (vene keeles Восточный военный округ) on Venemaa relvajõudude sõjaväeringkond.

Koosseis

Ühendarmeed 
  5. ühendarmee
  29. ühendarmee
  35. ühendarmee
  36. ühendarmee

Venemaa relvajõud
Ökotsiid

Ökotsiid (tuleneb kreeka sõnast oikos ’kodu, elupaik’ ja ladina sõnast cadere ’tapma’) on keskkonnale laiaulatusliku kahju põhjustamine. Ökotsiidi on kuulutanud kuriteoks kümmekond riiki. Üle maailma on tehtud ettepanekuid kuulutada ökotsiid rahvusvaheliseks kuriteoks, mille eest saaks karistusi mõista Rahvusvaheline Kriminaalkohus.

Mõiste 
Ökotsiidi on määratletud mitut moodi. Õigusteadlase Polly Higginsi järgi on ökotsiid „teatud territooriumi ökosüsteemi(de) laiaulatuslik kahju, hävitamine või kadu inimtegevuse või muude põhjuste tõttu niisugusel määral, et selle territooriumi elanike rahu, tervis ja heaolu on tõsiselt vähenenud“. Ökotsiidi kriminaliseerimise ekspertkomisjoni definitsiooni kohaselt tähendab ökotsiid „ebaseaduslikke või hoolimatuid tegusid, mis on toime pandud teadmisega, et suure tõenäosusega kaasneb tegevusega raske ja laiaulatuslik või pikaajaline kahju keskkonnale“.

Erinevates ökotsiidi definitsioonides on üldiselt nimetatud kolm omadust, mis peavad looduskeskkonnale tekitataval kahjul olema, et tegu saaks nimetada ökotsiidiks. Need omadused on:

 laiaulatuslikkus – puudutab mitmesaja ruutkilomeetri suurust pindala,
 pikaajalisus – vältab mitu kuud või ligikaudu ühe hooaja,
 raskus – kahjustab tõsiselt inimeste elu, elusloodust, loodusvarasid või muid ressursse.

Ajalugu 
Mõistet „ökotsiid“ kasutas esimest korda Arthur W. Galston 1970. aastal, viidates USA põhjustatud laiaulatuslikule keskkonnakahjule Vietnami sõjas, kui USA kasutas keemiarelva Agent Orange ja teisi mürke. Kaks aastat hiljem sai ökotsiid mõistena suurema tähelepanu osaliseks, kui Rootsi peaminister Olof Palme nimetas Stockholmis aset leidnud ÜRO inimkeskkonna konverentsi avakõnes vajadust pöörata kiiresti tähelepanu ökotsiidikuritegudele.

Ökotsiid kui rahvusvaheline kuritegu 
Ökotsiidi ei ole tunnistatud rahvusvaheliseks kuriteoks. Üle maailma on tehtud ettepanekuid lisada ökotsiid Rooma statuuti viienda rahvusvahelise kuriteona. See võimaldaks Rahvusvahelisel Kriminaalkohtul mõista õigust ökotsiidikuriteo üle, nagu juba mõistetakse õigust genotsiidi-, agressiooni-, sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude üle.

Ökotsiidi lisamist Rooma statuuti viiendaks kuriteoks toetavad teiste seas paavst Franciscus, ÜRO peasekretär Antonio Guterres, endine Soome president Tarja Halonen ja keskkonnakaitsja Jane Goodall. Samuti on noored üle maailma teinud üleskutse tunnistada keskkonna laiaulatuslik hävitamine rahvusvaheliseks kriminaalkuriteoks.

Teatud juhtudel on teoreetiliselt võimalik olemasolevate õigusnormide alusel võtta riike ökotsiidi toimepaneku eest rahvusvahelisele kriminaalvastutusele. Kuna looduskeskkonna hea seisund on tihedalt seotud inimeste heaoluga, võib looduskeskkonna olulist kahjustamist käsitleda inimsusvastase kuriteona juhul, kui kahju mõjutab oluliselt inimesi. Samuti on keelatud kasutada sõjas võtteid, mis kahjustavad ülemäära looduskeskkonda, ja nende kasutamine on karistatav. Seega on võimalik sõjaolukorras toime pandud ökotsiidi eest vastutusele võtta.

Vaata ka 
biotsiid
keskkonnavastane süütegu
semiotsiid
Keskkonnakirves

Viited 

Keskkonnakaitse
Looduskaitse
Keskkonnapoliitika
Keskkonnakorraldus
2013. aasta Saksamaa parlamendivalimised

2013. aasta Saksamaa parlamendivalimised toimusid 22. septembril 2013, kui valiti 18. Liidupäeva liikmed.

Peale 2009. aasta valimisi oli võimul olnud kristlike demokraatide (CDU-CSU) ja vabade demokraatide (FDP) koalitsioon, kantsleriks Angela Merkel (CDU) ja asekantsleriks Guido Westerwelle (FDP).

Kantslerikandidaate nimetavad tavaliselt ainult kaks põhiparteid - CDU-CSU ja sotsiaaldemokraadid (SPD), samas FDP, rohelised, Vasakpartei ja muud väiksemad parteid ei nimeta kandidaate, kuna nende võimalus tulla esimeseks on väga ebatõenäoline. Selle asemel nimetavad nad partei juhid. Kuna CDU-CSU oli juba valitsuses, siis Angela Merkel jäi ilma vaidlustamata kantslerikandidaadiks.

SPD kolm võimalikku kandidaati olid parteijuht Sigmar Gabriel, partei Liidupäeva fraktsiooni juht Frank-Walter Steinmeier ja endine rahandusminister Peer Steinbrück, samas võimalik neljas - Põhja-Rein-Vestfaali liidumaa peaminister Hannelore Kraft - ei olnud kantslerikohast huvitatud. Kuid kõigi kolme kandidaadi - Gabrieli, Steinmeieri ja Steinbrücki juhtimisel oli partei kas Liidupäeva või Maapäeva valimised kaotanud - Gabrieli all kaotas SPD Alam-Saksi Maapäeva valimised 2003. aastal, Steinbrücki all Põhja-Rein-Vestfaali valimised 2005. aastal ning Steinmeieri all kaotas partei eelmised, 2009. aasta Liidupäeva valimised. 28. septembril 2012 teatati, et partei kandidaadiks saab Steinbrück.

Valijaskond kokku: 61 946 900

Valimisosavõtt: 71,5% ehk 44 309 925

Kehtetuid sedeleid: 1,3% ehk 583 069

Kehtivaid sedeleid: 98,7% ehk 43 726 856

CDU-CSU esines vägagi hästi, absoluutenamusest jäi puudu vaid viis kohta. FDP aga jäi ootamatult alla 5% valimiskünnise, puudu jäi 0,24% (ligi 103 000 häält), mistõttu jäi esmakordselt Liidupäevast välja. Ka uus parempopulistlik/euroskeptiline partei (AfD) jäi alla valimiskünnise. Matemaatiliselt olnud võimalik puna-puna-roheline (SPD, Vasakpartei, rohelised) koalitsioon, kuid Merkel hoiatas selle eest. Ka paljud SPD siseringlased ei soovinud moodustada valitsust Vasakparteiga. Päev peale valimisi teatas Merkel, et alustas koalitsioonikõnelusi SPDga, kuid ei välistanud teisi võimalusi. Kuigi umbes 65% SPD liikmetest oli suure koalitsiooni (CDU-CSU/SPD) vastu, siis otsustati, et enne lõplikut lepet peetakse parteihääletus. Rohelised olid nõus moodustama koalitsiooni CDU-CSUga, kuid CSU juhid teatasid, et ei ole nõus. Rohelised polnud nõus moodustama koalitsiooni Vasakparteiga.

Esimesed koalitsioonikõnelused algasid oktoobri esimestel nädalatel. 27.–28. novembril jõudsid CDU-CSU ja SPD koalitsoonileppeni, mille 14. detsembril SPD kiitis hääletusel heaks 76%-ga. Kolmas Merkeli valitsus astus ametisse 17. detsembril.

Viited 

Saksamaa valimised
2013. aasta valimised
Äkkeküla spordikeskus ja puhkeala

Äkkeküla  spordikeskus ja puhkeala on mitmekülgsete sportimis- ja vaba aja veetmise võimalustega spordikompleks, mis asub Narvas.

Asukoht ja juurdepääs
Äkkeküla  spordikeskuse ja puhkeala aadress on Äkkeküla tee 12. 260 meetri kaugusel spordikeskusest asub bussi nr 1 peatus.

Sportimisvõimalused

Pähklimäe  terviserada

Talveperioodil pakub keskus valgustatud, tähistatud, hooldatud suusaradasid (1 km, 3,3 km, 15 km pikkused), mis võimaldavad läbi viia treeninguid, võistlusi ja harrastussuusatamist.

Lisaks on MTB (Mountain bike), 3,5-kilomeetrine rada on ring, mis loodud erinevatest pinnastest: muld, kivid, killustik, juured, sillad.

Jooksu- ja suusarajal kuni 3,7 kilomeetrit on alates 2014. aastast rajavalgustus.

Spordivarustuse  laenutus

Spordikeskus  pakub erinevat varustust rentimiseks. 
Rulluisu, suusarollerite ja  suusalaenutus

Tubing

Talvel ja suvel võib rõngastega sõita, kuna Äkkekülas avatakse aastaringne tubing. Rada on kaetud spetsiaalse kunstmaterjaliga. See on sama ohutu ja libe, nagu tõeline lumi.

Trikirada
Trikirada (pump-track) on osa piirilinna põhjaosas Pähklimäe puhkealal asuva Äkkeküla spordi- ja vabaajakeskuse ekstreempargist.
Äkkeküla pump-track 'i hüppeliinon Baltiriikides olemasolevatest üksjärsemaid. Raja pikkus ei olerekordiliselt pikk,ent tõusude jalaskumiste nurgada valdavad selle ala asja spetsialistedele muljet.

Lasketiir
Äkkeküla  spordikeskuses olemas laskesuusatamise lasketiir. Laskekohtade arv 20

Laste mänguväljak

Laste mänguväljak asub looduslähedusest ja vabast liikumisest.
Mänguväljak on tsoneeritud erinevate tegevuste ja vanuseklassi järgi.  Mõeldud on nii väikelastele, kui ka seenioridele, kes saavad kasutada virgestusseadmeid kehalise toonuse tõstmiseks. 
Lasteväljaku kõrval  olemas  ahviraudtee, kus saab trossi abil sõita ühes puust teise.

Võistlused

Äkkeküla spordikeskuse korraldatud võistlusi

Ida-Virumaa argipäeva suusaõhtud 2022. III. etapp, Äkkeküla 

14. Eestimaa talimängude laskesuusatamine 06.02.2022 - 06.03.2022  

Vello Kaaristo Mälestusvõistlus, 08.01.2022 

Noortevõistlus õhkrelvadega, 26.09.2020 

Ida-Virumaa rullisari 2019 V. etapp – Ida-Virumaa meistrivõistlused 

Narva Firmajooks 2020, 10.09.2020
Ida-Virumaa rullisari 2019 V. etapp – Ida-Virumaa meistrivõistlused 

Äkkekülas toimus Husqvarna Eesti Olümpia maastikuratta krossisarja III etapp, 09.07.2019 

EV100 Narva jooksusari – Trail Run, 07.07.2018 

Husqvarna Eesti Olümpiakrossi Karikasari  IV etapp- Äkke GP XCO, 08.07.2018 

Äkkeküla õhtune suusasõit / Argipäeva suusaõhtu IV etapp, 15.02.2017 

I Narva suusamaraton (J), 4.02.2013 

Jalgrattamaraton, 15.08.2009

Viited 

Tervishoid
Sport
Eesti terviserajad
Ida-Viru maakond

Välislingid 
 Ida-Virumaa Spordiliit kalender Ida-Virumaa Spordiliit koduleht
 Pähklimäe  terviserada SA Eesti Terviserajad koduleht
 Akkesport Akkesport
 Eesti spordiregister Eesti spordiregister
Are Habicht

Are Habicht (sündinud 22. jaanuaril 1959 Viljandi  – 14. oktoober 2022, Võõbu küla, Järvamaa) oli eesti jalgpallikohtunik.

Hakkas jalgpallitreeningutel käima 13-aastaselt, kuid jalgpalli mängis ainult oma lõbuks. Alates 1992 pühendus kohtunikutegevusele. 1994 debüteeris Eesti meistriliigas abi- ja aasta hiljem väljakukohtunikuna. Oma viimase meistriliiga mängu pidas 2006, osales 17 mängus väljaku- ja 179 mängus abikohtunikuna. Sai 1997 ning uuesti 2000–04 Rahvusvahelise Jalgpalliliidu (FIFA) abikohtuniku kategooria. Oli 1997 Jüri Saare kõrval Saksamaa ja Norra naiskondade MM-i valikmängus abikohtunik. Tegutses Euroopa Jalgpalliliidu (UEFA) kohtunike vaatlejana klubide eurosarjades. Töötas Jalgpalliliidus kohtunike instruktori ja inspektorina. Hukkus liiklusõnnetuses.

Viited

Välislingid

Eesti jalgpallikohtunikud
Sündinud 1959
Surnud 2022
Mary Jane Kelly

Mary Jane Kelly (ka Marie Jeanette Kelly, Fair Emma, Ginger, Dark Mary ja Black Mary; u 1863 – 9. november 1888) oli iirlannast prostituut, kurikuulsa sarimõrvari Rappija Jacki ilmselt viimane ohver. Rappija Jack tappis 1888. aasta augusti lõpust novembrini Londoni Whitechapeli ja Spitalfieldsi linnaosades vähemalt viis naist. Mary Jane Kelly tapeti, kui ta oli umbes 25-aastane, töötas prostituudina ning elas vaesuses.

Kelly erines teistest Rappija Jacki ohvritest selle poolest, et teda ei tapetud mitte õues, vaid tema enda üürikorteris. Teiste ohvritega tegeles mõrvar vaid paar minutit, Kelly jõhkralt moonutatud keha kallal pidi Jack olema "töötanud" ligi kaks tundi.

Viited

Välislingid
 18. november 1888 Uudislugu Mary Jane Kelly surma uurimisest
 22. detsember 1888 Evening News Artikkel Mary Jane Kelly mõrvast
 2009. aasta Daily Telegraphi artikkel Rappija Jacki ohvritest
 BBC Newsi lugu Rappija Jacki mõrvadest
 Casebook: Rappija Jack
 Whitechapeli mõrvaohvrid: Mary Jane Kelly lehel whitechapeljack.com

Iirimaa inimesed
Prostituudid
Sündinud 1860. aastatel
Surnud 1888
Steccherinaceae

Steccherinaceae on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente sugukond.

Perekondi
Antrodiella — antrodiell
Ceriporiopsis — sarvpoorik
Junghuhnia — nääts
Steccherinum — oganahkis
Xanthoporus
Xanthoporus

Xanthoporus on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente perekond.

Liike
Xanthoporus syringae (endine sireli-lambaseenik, Albatrellus syringae)
Schizoporaceae

Schizoporaceae on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente sugukond.

Perekondi
Hyphodontia – näsanahkis
Oxyporus – tarjak
Tarjak

Tarjak (Oxyporus) on taelikulaadsete seltsi kuuluv kandseente perekond.

Suur osa perekonda kuuluvatest liikidest on fütopatogeenid, põhjustades valgemädanikku.

Liike
Oxyporus corticola – haavatarjak
Oxyporus latemarginatus – servtarjak
Oxyporus millavensis – kadakatarjak
Oxyporus obducens – ellipsoideoseline tarjak
Oxyporus populinus – vahtratarjak (tüüpliik)
Oxyporus ravidus – suureeoseline tarjak

Taelikulaadsed
Klavulinopsis

Klavulinopsis (Clavulinopsis) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

Liike
Clavulinopsis corniculata – sarvklavulinopsis
Clavulinopsis fusiformis – käävjas klavulinopsis
Clavulinopsis helvola – kollane klavulinopsis

Välislingid
 Klavulinopsis andmebaasis eElurikkus.
Ozolmuiža vald

Ozolmuiža vald (läti keeles Ozolmuižas pagasts) on vald Lätis Rēzekne piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Audriņi, Sakstagalsi ja Ozolaine vallaga ning Rēzekne linnaga.

Valla pindala on 49 km². 2011. aastal oli seal 939 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 875 inimest. Valla halduskeskus on Ūzulmuiža küla. Vallavanem on Velta Runča.

Loodus 

Valla suurim jõgi on Rēzekne jõgi.

Vald jääb Latgale kõrgustikule. Kõrgeim koht asub Krīveņi külas (170 meetrit). Vallas leidub kruusa, liiva, turvast ja lubjakivi.

Ajalugu 

Aastani 1930 kandis Ozolaine vald Ozolmuiza valla nime. Aastal 1945 moodustati Ozolaine vallas Slabada külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1950 liideti Slabada külanõukoguga likvideeritavad Bumbiškase ja Ratinieki külanõukogud. Aastal 1971 liideti sellega veel Mežārese külanõukogu sovhoosi Sovetskaja Latvija maad, aastal 1973 aga osa Ozolaine külanõukogust. Aastal 1974 liideti osa külanõukogust (piirkonnas oli 500 elanikku) Rēzekne linnaga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Sama aasta sügisel hakkas Slabada vald kandma nime Ozolmuiža vald. Aastal 2009 liideti vald Rēzekne piirkonnaga. Aastast 2021 kuulub vald selle Dricāni allüksusesse.

Kaitstavad objektid 

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Ozolmuiža katoliku kirik ja selle kellatorn ning värav, lisaks veel Pilskalne Spriņģi linnamägi ehk Golberova Gora. Kohaliku kaitse all on Ozolmuiža kabel ja Voronova muinaskalmed.

Looduskaitse all on Ozolmuiža kabeli tamm, Ozolmuiža park, Brenči lehis ja Jaunsaimnieki mänd. Lisaks kasvab vallas üks looduskaitsealune nimetu põlispuu.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 517 lätlast, 376 venelast, 8 valgevenelane, 8 ukrainlast, 14 poolakat ja 4 leedulast.

Valla keskus Ūzulmuiža on staatusega vidējciems ja aastal 2022 oli seal 231 elanikku. Kolm küla on staatusega mazciems: Laļi 18 elanikuga aastal 2022, Lielie Garanči 106 elanikuga aastal 2022 ja Mazie Garanči 58 elanikuga aastal 2022. Ülejäänud külad on staatusega skrajciems: Bumbiškas 37 elanikuga aastal 2022, Dreijerovka 46 elanikuga aastal 2022, Jaunsaimnīki 89 elanikuga aastal 2022, Jaunsloboda 7 elanikuga aastal 2022, Kozori 27 elanikuga aastal 2022, Krīveņi 26 elanikuga aastal 2022, Krīvu Sloboda 27 elanikuga aastal 2022, Latvīšu Sloboda 10 elanikuga aastal 2022, Pauliņi 23 elanikuga aastal 2022, Pilskalns 2 elanikuga aastal 2022, Platači 29 elanikuga aastal 2022, Račeva 1 elanikuga aastal 2022, Ratinieki 59 elanikuga aastal 2022, Skujas 27 elanikuga aastal 2022, Spundžāni 43 elanikuga aastal 2022, Taurinka 4 elanikuga aastal 2022 ja Tievanāni 16 elanikuga aastal 2022.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Rēzekne piirkond
Ūzulmuiža

Ūzulmuiža (ka Ozolmuiža) on küla (vidējciems) Lätis Rēzekne piirkonnas, Ozolmuiža valla halduskeskus.

Küla asub merepinnast 157 meetri kõrgusel valla edelaosas. Külas on raamatukogu.

Tegemist on vana asulaga, kus asus varem Ozoli mõisa keskus. Aastal 1860 sündis seal Vene poliitik Michał Benisławski. 

Aastal 2022 oli külas 231 elanikku.

Viited

Rēzekne piirkonna külad
Super Liga 2022/23

Super Liga 2022/23 oli Eesti jalgpalli kõrgliiga 32. hooaeg selle taasasutamisest 1992. aastal.

Meeskonnad

I faas

II faas

Viited

Välislingid
Ametlik koduleht

Meistriliiga hooajad
2021. aasta Eesti spordis
Nathaniel Atkinson

Nathaniel Atkinson (sündinud 13. juunil 1999 Launcestonis, Tasmaanias) on Austraalia jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Šotimaa kõrgliigaklubis Heart of Midlothian ja Austraalia jalgpallikoondises.

2016. aastal liitus ta Austraalia klubiga Melbourne City, debüteerides hooajal 2017/18 Austraalia kõrgliigas. 2021. aastal tuli ta Melbourne Cityga Austraalia meistriks. Austraalia meistrivõistluste finaalmängus võideti 27. mail 2021 Sydneyt tulemusega 3:1. Atkinson lõi seal Melbourne City esimese värava ja pälvis finaalmatši parimale mängijale antava Joe Marstoni medali.

2021. aasta detsembris sõlmis ta kolme ja poole aasta pikkuse lepingu Heart of Midlothianiga.

Austraalia jalgpallikoondises tegi Atkinson debüüdi 29. märtsil 2022 MM-i valikmängus Saudi Araabia vastu. Ta kuulub Austraalia koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel. 2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril osales ta Austraalia olümpiavõistkonna koosseisus.

Saavutused 
Melbourne City
A-League'i Premiership: 2020–21
A-League'i Championship: 2021

Viited 

Austraalia jalgpallurid
Melbourne City FC mängijad
Sündinud 1999
Nero käsk

Nero käsk (saksa keeles Nerobefehl) oli Adolf Hitleri 19. märtsil 1945 välja antud käsk Saksamaa infrastruktuur hävitamiseks, et muuta see liitlasvägedele kasutuskõlbmatuks. Käsu ametlik nimi oli Hävitamismeetmete käsk riigi territooriumil (Befehl betreffend Zerstörungsmaßnahmen im Reichsgebiet) ja sai tuntuks Nero käsuna Rooma keiser Nero järgi, kes linnalegendi järgi oli andnud käsu 64. aastal Rooma süüdata.

1945. aastaks oli Saksamaa olukord raske - enamus vallutatud territooriumitest oli vabastatud või tagasi vallutatud, Ardennide vastupealetung oli ebaõnnestunud ja liitlased olid tungimas Saksamaale nii ida- kui ka läänerindel. Hitler ei olnud aga nõus tingimusteta alistuma, pidades seda Versailles' rahu häbi kordamiseks. Lisaks väitsid mõned tema lähikondlased, et Hitleri arvates oli Saksa rahvas teda alt vedanud, polnud oma suure ajaloolise missiooni vääriline ja pidi hukkuma koos tema režiimiga.

See polnud esimene kord, kui Hitler oli proovinud rakendada põletatud maa taktikat. Vahetult enne Pariisi vabastamist oli Hitler linna sõjaväekuberner kindral Dieter von Choltitzile andnud käsu linna tähtsad monumendid (nagu Eiffeli torn) ja transpordisõlmed õhata, mille aga von Choltitz täitmata jättis. Samamoodi oli Hitler andnud käsu 1944. aasta lõpus rakendada Hollandis põletatud maa taktikat, kuid Hollandi Reichskomissar Arthur Seyss-Inquart suutis selle ulatust suuresti piirata.

Käsk aga jäi täitmata, kuna Hitler tegi selle ülesandeks relvastusminister Albert Speerile. Kui Speer sellest teada sai, kaotas ta Hitlerisse usu ja palus, et talle antaks ainuisikuline võim selle teostamiseks. Speer aga veenis kindraleid ja Gauleitereid seda mitte täide viima. Hitler ei teadnud sellest midagi enne sõja viimaseid päevi, kui Speer teda Berliini punkris külastas ja tunnistas, et oli käsu meelega täitmata jätnud. Hitler sai tema peale vihaseks, kuid lubas tal sellegipoolest lahkuda. 42 päeva peale käsu andmist, 30. aprillil 1945, tegi Hitler enesetapu.

Viited