Prügijooks

Prügijooks (inglise keeles plogging) on uus ülemaailmne liikumine, mis ühendab omavahel spordi ja keskkonna eest hoolitsemise. Termin "plugging" tuleneb rootsikeelsest väljendist „plocka upp“ ehk „korja üles“ ning ingliskeelsest sõnast "jogging" ehk sörkimine. Liikumine sai alguse Rootsis 2016. aastal. Prügi korjamiseks tehakse sörkjooksu ja muid vabaõhu spordialasid. Prügijooksul osalejad võtavad treeningule kaasa prügikotid ja kindad, et trenni tehes korjata nende ette sattunud prügi, mis kahjustab linnaruumi ja loodust.

Prügijooks ei ole ainult individuaalne tegevus, vaid seda saab rakendada ka ettevõtte praktikas vabatahtliku algatuse või partnerluse osana kohaliku sidusettevõttega. Prügijooks võib aidata luua kogukonna nii kohalikest kui ka veebipõhistest inimestest, kes on huvitatud koostööst, et midagi muuta. See maksab ainult mõne prügikoti, kinnaste ja teie vaba aja hinna.

Ajalugu 

Liikumise algatas 2016. aastal Erik Ahlström. Peale väikesest Põhja-Rootsi suusakogukonnast Stockholmi kolimist valmistasid Ahlströmile meelehärmi prügihunnikud, mida ta hommikuti jalgrattaga tööle sõites nägi. Ahlströmi šokeeris looduses leiduvad prügikogused ja ta märkas, et praht võis teel seista nädalaid, ilma, et keegi selle üles võtaks. Seetõttu otsustas ta hakata prügi ise üles korjama. Peatumine, et prügi üles võtta, sai harjumuseks. Seejärel ka osaks tema treeningrutiinist, kuna Ahlström kaasas tegevuse oma jooksutrennidesse. Ajapikku hakkasid inimesed temaga liituma ja 2016. aastaks sai prügijooksust Rootsis ametlik üritus.

Erik Ahlström on prügijooksu ametliku rootsikeelse kodulehekülje https://www.plogga.se/ looja.

Mõju  

Prügijooks keskendub jooksu ajal nähtava prügi korjamisele ja enda liigutamisele. Selline väljakutse mõjub keskkonnale hästi, kuid see on kasulik ka inimese füüsilisele tervisele. Kui joosta ja pidevalt prügi korjates kükitada, siis põletab rohkem kaloreid, kui ainult joostes. Rootsi fitnessrakenduse Lifesum andmetel põletab poole tunni sörkimise ja prügi korjamisega keskmine inimene 288 kalorit. Ainult joostes põletataks kõigest 235 kalorit. Kiire kõndimine kulutab umbes 120 kalorit.

Prügijooks on saanud populaarseks üle maailma, sest prügiprobleem on aktuaalne ning tõsine ja tervisesportlastele endale ei meeldi samuti looduses sportimas käies ebameeldiv  vaatepilt. Meeldivas keskkonnas sportimise lahenduseks on mööda minnes prügi üles korjata. Paljud inimesed on teinud seda endale teadmata ning nüüd on sellisele liikumisviisile välja mõeldud ka sobiv termin.

Mike Rosen, ettevõtte Keep America Beautiful turundus- ja kommunikatsiooniosakonna vanemasepresident on kirjutanud, et: ’’Prügi mõjutab meie elukvaliteeti ja majandusarengut ning lõpeb sageli mereprahina, saastades veeteid ja ookeane ning kahjustades elusloodust ja keskkonda. Prügijooks on suurepärane, sest see on lihtne ja lõbus, samas annab igaühele võimaluse aidata luua puhtamaid, rohelisemaid ja ilusamaid kogukondi.’’ 

Liikumine on kogunud tuntust peamiselt sotsiaalmeedia kaudu. 18-aastane Felix Hamilton, kes elab Londonis ja Rootsis ning juhib koos oma venna Hugoga Instagrami @goplogging ja veebisaiti www.globalplogging.com, korjas idee aga otse Stockholmi tänavailt. Ta ütleb: „Kui ma Rootsis koolis käisin, märkasin, kui puhtad on tänavad ja kuidas jooksjad, isegi kärudega emad ja vanapaarid, tulid välja prügikotiga ja korjasid prügi. Londonis ei paistnud keegi prügist hoolivat: autojuhid viskasid kiirtoidupakendeid aknast välja, rekkajuhid urineerisid pudelitesse ja jätsid need kõnniteede äärte – näis, et loodeti, et keegi teine tuleb ​​nende tagant koristama." “ 

Felix otsustas proovida ja muuta inimeste suhtumist, kaasates sõbrad ja pere ning peagi sai alguse kohalik liikumine. „Prügijooks andis mulle võimaluse mitte tunda prügi pärast pettumust; on midagi, mida ma saaksin selle vastu kohe teha,” ütles Felixi tuttav Caroline Nathanson. Felix on otsustanud minna kaugemale kohaliku kogukonna motiveerimisest, eesmärgiga muuta see tõeliseks ülemaailmseks liikumiseks. Ta korraldas prügijooksu USA-s Floridas Vero Beachil, mis osutus edukaks. Nüüd kavatseb ta oma haaret veelgi laiendada, kasutades selleks kohalike omavalitsuste ja ettevõtete erinevaid programme.

Ülemaailmse liikumisel on Instagramis üle 30 000 hashtag’i ja paljud uudisteväljaanded, nagu BBC, Washington Post, Guardian ja HuffPo, on seda trendi märganud.

Prügijooks on kehale kasulik: jooksmine, kükid ja venitused ebaregulaarsete ajavahemike järel, prügi korjates, on kasulikud. See on kasulik maakerale, aidates plastjäätmeid nõuetekohaselt ümbruskonnast kõrvaldada, ja ka kohalikule keskkonnale, sest on teada, et puhtad linnaosad teevad inimesed õnnelikumaks. Lõpuks on see hea hingele – nagu Felix ütleb: „Prügi korjamine on kasulik planeedi tervisele. Jooksmine on tervisele kasulik. Samuti on see väga lõbus: kohtud mõttekaaslastega ja näed kohe oma tehtud head. “

Vaata lisaks 
 Let's Do It! World
 Teeme ära!

Viited 

Keskkonnakaitse