Mati Unt

Mati Unt (1. jaanuar 1944 Linnamäe küla, Voore vald, Tartumaa – 22. august 2005 Tallinn) oli eesti kirjanik ja teatrilavastaja.
 
Unt õppis 1951–1958 Leedimäe koolis, lõpetas 1962. aastal Tartu 8. Keskkooli ja 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal.
 
Ta töötas aastatel 1966–1972 Vanemuise teatris ning 1975–1981 Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri kirjandusala juhatajana, 1981–1991 Noorsooteatris lavastajana, aastatel 1992–2003 töötas Draamateatris lavastajana, pärast seda jäi vabakutseliseks. 2005. aastal oli ta Tartu Ülikooli vabade kunstide professor.

Mati Undi looming hõlmab üle 15 romaani ja jutustuse, üle 10 näidendi ja dramatiseeringu, filmistsenaariume, esseistikat ja sadakond teatrilavastust.

1980. aastal kirjutas ta alla 40 kirjale.

Teosed

Romaanid, jutustused
"Hüvasti, kollane kass" (1963)
"Võlg" (1964)
"Elu võimalikkusest kosmoses" (1967)
"Mõrv hotellis" (1969)
"Kuu nagu kustuv päike" (1971; valikkogu)
"Tühirand" (1972)
"Ja kui me veel surnud ei ole, siis elame praegugi" (1973)
"Mattias ja Kristiina" (1974; valikkogu)
"Via regia" (1975)
"Must mootorrattur" (1976; valikkogu)
"Sügisball" (1979)
"Räägivad" (1984)
"Räägivad ja vaikivad" (1986)
"Öös on asju" (1990)
"Doonori meelespea" (1990)
"Tere, kollane kass!" (1992)
"Brecht ilmub öösel" (1996)

Näidendid

"See maailm või teine" (1966)
"Phaethon, päikese poeg" (1968)
"Charley tädi" (1970, dramatiseering)
"Südasuvi 1941" (1970, dramatiseering)
"Viimnepäev" (1972)
"Kolm põrsakest ja hea hunt" (1973)
"Good-bye, baby" (1975)
"Kümme neegrit" (1976)
"Peaproov" (1977)
"Vaimude tund Jannseni tänaval" (1984)
"Huntluts" (1999, teosed Oskar Lutsu motiividel)
"Graal!" (2001)'
"Stiil ehk Mis on maailma nimi"
"Meister ja Margarita" (2001, näidend Mihhail Bulgakovi samanimelise romaani motiividel)
"Vend Antigone, ema Oidipus" (2006, näidend Sophoklese ja Euripidese tragöödiate alusel)

Filmistsenaariumid
"Võlg" (1966)
"Saja aasta pärast mais" (1987)
"Surma hinda küsi surnutelt" (1977)
"Sügisball" (2007)

Esseistika
"Kuradid ja kuningad" (1989)
"Ma ei olnud imelaps" (1990)
"Argimütoloogia sõnastik" (1993)
"Vastne argimütoloogia" (1996)
"Sirise, sirise, sirbike" (2003)
"Theatrum mundi" (2004)

Tõlked
"Vabahärra von Münchhauseni imepärased reisid ja seiklused" (Gottfried August Bürger) (1974, 1992)
"Tänapäeva müüt: asjadest, mida nähakse taevas" (Carl Gustav Jung) (1995)
"Paberlaevuke" (Eugenio Barba) (1999)

Lavastused 
Vanemuise teatris
"Suits pööriööluhtadelt" (1967)
Friedrich Schilleri "Röövlid" (1983)
Witold Gombrowiczi "Iwona, Burgundia printsess" (1994)
A. H. Tammsaare / Undi "Taevane ja maine armastus" (1995)
Jean Anouilh' / Undi "Lõoke" (1997)
William Shakespeare'i "Hamleti tragöödia" (1997)
Witold Gombrowiczi "Laulatus" (1999)
Mihhail Bulgakovi / Undi "Meister ja Margarita" (2000)
Anton Tšehhovi "Kirsiaed" (2001)
"Vend Antigone, ema Oidipus" (2003)
Henrik Ibseni "Ehitusmeister Solness" (2004)

Noorsooteatris
"Hamleti laulud" (1978)
"Kas mõistab järeltulev sugu, uus kauge seltsimees?" (1978)
Aleksei Tolstoi / Undi "Rästiku pihtimus" (1979)
A. H. Tammsaare / Undi "Ma armastasin sakslast" (1980)
Mihhail Lermontovi / Undi "Meie aja kangelane" (1980)
Fjodor Dostojevski / Undi "Pihtimus allilmast" (1981)
Federico García Lorca "Bernarda Alba maja" (1982)
Johann Wolfgang von Goethe "Torquato Tasso" (1982)
Daniel Keyesi "Lilled Algernonile" (1983)
Oskar Lutsu "Kapsapea ja Kalevi kojutulek" (1983)
Märta Tikkaneni "Sajandi armastuslugu" (1984)
Jean Genet' "Toatüdrukud" (1988)
Sławomir Mrożeki "Tango" (1989)
Stanisław Ignacy Witkiewiczi "Väikeses häärberis" (1990)
Friedebert Tuglase / Undi "Helene, Marion ja Felix" (1990)
A. H. Tammsaare / Undi "Priius – kallis anne. Taeva kingitus" (1991)
Peter Weissi / Undi "Rahvasõbra tagakiusamine ja tapmine vaimuhaiglas sadisti juhtimisel" (1992)

Eesti Draamateatris
Václav Haveli "Largo desolato" (1991)
Michel de Ghelderode'i "Vägeva vikatimehe võidukäik" (1992)
Yukio Mishima "Proua de Sade" (1992)
Undi "Mehetapjad" (1993)
Frank Wedekindi "Lulu" (1994)
Andrus Kiviräha "Jalutuskäik vikerkaarel" (1994)
Henrik Ibseni "Nukumaja ehk Norbert" (1995)
David Mameti "Oleanna" (1995)
Pierre Corneille' "Näitaja näitab ja vaataja vaatab ehk illusioon" (1996)
Franz Grillparzeri "Esiema needus" (1997)
William Shakespeare'i "Kuningas Richard III tragöödia" (1998)
Oskar Lutsu / Undi "Täna õhta kell kuus viskame lutsu" (1998)
Caryl Churchilli "Tipptüdrukud" (1998)
David Henry Hwangi "M Butterfly" (1999)
Samuel Becketti "Lõppmäng" (1999)
Undi "Vaimude tund Kadrioru lossis (2000)
Egon Ranneti "Kadunud poeg" (2001)
Ariel Dorfmani "Tütarlaps ja surm" (2005)

Soome Rahvusteatris
Rein Saluri "Minek" (1988)
Sławomir Mrożeki "Portree" (1990)

Endla teatris
August Strindbergi "Võlausaldajad" (1983)
Undi "Vaimude tund Jannseni tänaval" (1984)
Anton Rubinsteini "Deemon" (2005, ooper)

Von Krahli teatris
Oskar Lutsu / Undi "Inimesed saunalaval" (1999)
"Hot" (2002, William Shakespeare'i "Othello" ainetel)
"Stiil ehk Mis on maailma nimi" (2003)

Rakvere teatris
Harold Pinteri "Majahoidja" (2001)

Vanalinnastuudios
William Goldingu / Undi "Kärbeste saar" (2003)

Sadamateatris
Andrus Kiviräha / Undi "Romeo ja Julia" (2004)

Tunnustus 
1976 – Friedebert Tuglase novelliauhind ("Via regia")
1978 – Juhan Smuuli preemia (näidend "Kollontai" ja filmistsenaarium "Surma hinda küsi surnutelt")
 1980 – Juhan Smuuli preemia ("Sügisball")
1980 – Eesti NSV teeneline kirjanik
 1987 – Juhan Smuuli preemia ("Vaimude tund Jannseni tänaval")
1990 – Eesti Teatriliidu lavastajaauhind
1990 – Priit Põldroosi nimeline auhind
1990 – Poola orden kultuuriteenete eest
1994 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Agrimütoloogiad")
1999 – Aleksander Kurtna nimeline auhind
2000 – Valgetähe III klassi teenetemärk
2001 – Eesti Teatriliidu lavastajaauhind
2001 – Friedebert Tuglase novelliauhind ("Nouvelle")
2002 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia
2003 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Vend Antigone, ema Oidipus", "Stiil ehk mis on maailma nimi" ja "Kärbeste saar")

Isiklikku 
Aastatel 1965–1968 oli ta abielus ajakirjanik Ela Tomsoniga ja 1968–1982 näitleja Mare Puusepaga. Ta elas aastaid koos näitleja Kersti Kreismanniga. Tema viimane abikaasa oli Lii Unt.

Mati Undil on poeg Indrek (sündinud 1969), kes on abielus olnud Pille Mineviga.

Viited

Kirjandus
Maarja Vaino. Mati Undi hämaruse poeetika. EKSA, 2019. ISBN 9789949684229
Maire Jaanus. Mati Unt's "We, Actors, Writers" co-translated with Mardi Valgemäe, The Literary Review, (Summer, 1996)
Maire Jaanus. Mati Unt's "The Ever-dying Farm," co-translated with Mardi Valgemäe, The Literary Review (Summer, 1996)
Maire Jaanus. Translation and Loss: Mati Unt's Doomsday, Lituanus (Summer, 1978) 21-5. – Eesti keeles: "Tõlkimine ja kaotus: Mati Undi 'Viimnepäev,'" Vikerkaar, nr.12 (1993)
Maire Jaanus. Mati Unt's Via Regia: Form and Praxis, Journal of Baltic Studies (Fall, 1977) 214–222. – Eesti keeles: "Mati Undi Via regia: vorm ja praxis," tõlk. Kristin Sarv, Vikerkaar, nr.1-2 (1997)
Maire Jaanus. Modernism in Estonia: The Prose of Mati Unt, Journal of Baltic Studies (Summer/Fall, 1975) 170–179. – Eesti keeles: "Modernism Eestis: Mati Undi proosa," tõlk. Anne Allpere, Vikerkaar, nr. 4 (1990) 55–60.
 Kalev Kesküla (koostaja). "Undi-jutud. Mälestusi Mati Undist", Hermes 2008, ISBN 9789985990087

Välislingid

Kersti Neiman, Mati Undi teoste analüüs
Lavastus "Deemon"
Tartu Ülikooli vabade kunstide professori Mati Undi 8 loengut "Siin ja praegu (7. veebruar – 30. mai 2005), videod
Mari Rebane. Mati Undist ilmus mälestusteraamat, ERR, 17. detsember 2008
Rebekka Lotman. Mati Unt oli rohkem vaim kui inimene, Postimees, 19. detsember 2008
Maarja Vaino. Kassi maja. Kodu kuvand ja inimsuhted Mati Undi 1960.–1970. aastate loomingus, Keel ja Kirjandus 4, 2015.
Maarja Vaino. Psühhoanalüütiline Unt, Keel ja Kirjandus 3, 2016
Andres Laasik. Kalev Kesküla: kõik, mis Mati Undist kirjas, on tõsi EPL, 3. jaanuar 2009
Arvo Uustalu. Mati Undi kogutud teoste ilmumine küsimärgi all Õhtuleht, 6. jaanuar 2009

 Mati Undi muuseum Tallinnas Kadriorus

Eesti kirjanikud
Eesti teatrilavastajad
Tartu Ülikooli vabade kunstide professorid
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid
Eesti NSV teenelised kirjanikud
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1944
Surnud 2005