Pension

Pension (ladina pensio, 'maks') on korrapärane väljamakse vanaduse, töövõimetuse või toitja kaotuse korral. Pensioni saaja on pensionär.

Eesti pensionisüsteem
Eesti pensionisüsteem toetub kolmele sambale:
I sammas – riiklik pension
II sammas – kohustuslik kogumispension
III sammas – täiendav kogumispension

Riiklik pensionikindlustus ehk I pensionisammas
Riikliku pensioni liigid on vanaduspension, töövõimetuspension, toitjakaotuspension, rahvapension, väljateenitud aastate pension ja soodustingimustel vanaduspension.

Vanaduspensioni makstakse pensioniikka jõudnud isikule, kellel on nõutav pensionistaaž. Üldine pensioniiga Eestis oli 2015. aastal meestel 63 aastat ja naistel 62,5 aastat. Pensioniiga tõuseb järk-järgult 65. eluaastale aastaks 2026. Näiteks 2020. aastal hakkavad vanaduspensioni saama 1956. aastal sündinud – nende pensioniiga on 63 aastat ja 9 kuud.

Riiklik pensionikindlustus tugineb solidaarsuspõhimõttele, st pensionisüsteemis toimuvad põlvkondadevahelised ja põlvkonnasisesed ümberjaotused.

Riiklike pensionide maksmist reguleerivad riikliku pensionikindlustuse seadus, soodustingimustel vanaduspensionide seadus ja väljateenitud aastate pensionide seadus.

Riiklikud pensionid jagunevad: 
tööpanusest sõltuvad pensionid – vanaduspension, töövõimetuspension, toitjakaotuspension, väljateenitud aastate pension ja soodustingimuste vanaduspension
rahvapensionid – vanaduse, töövõimetuse või toitja kaotuse korral.

Ennetähtaegsele vanaduspensionile võib jääda kuni 3 aastat enne seadusekohast pensioniiga, kuid sel juhul vähendatakse pensioni suurust iga varem pensionile jäädud kuu eest 0,4% võrra.

Edasilükatud vanaduspensioni puhul suurendatakse pensioni 0,9% võrra iga kuu eest, mille võrra inimene oma pensioni taotlemist edasi lükkab.

Õigus enne üldist pensioniiga pensionile jääda on sooduskorras:

1) emal, isal, vanema abikaasal, eestkostjal või hooldajal, kes on kasvatanud vähemalt kaheksa aastat alla 18-aastast keskmise, raske või sügava puudega last või viit või enamat last – viis aastat enne vanaduspensioniikka jõudmist;
2) emal, isal, vanema abikaasal, eestkostjal või hooldajal, kes on kasvatanud vähemalt kaheksa aastat nelja last – kolm aastat enne vanaduspensioniikka jõudmist;
3) emal, isal, vanema abikaasal, eestkostjal või hooldajal, kes on kasvatanud vähemalt kaheksa aastat kolme last – üks aasta enne vanaduspensioniikka jõudmist;
4) hüpofüsaarse kääbuskasvuga isikul – 45-aastaselt.

Soodustingimustel vanaduspensionide seadusega ning väljateenitud aastate pensionide seadusega reguleeritakse isiku teatud tootmisalade, tööde, kutsealade, ametialade korral õigust vanaduspensionile.

Riiklikke pensione rahastatakse sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa vahenditest ja riigieelarve siiretest.

Kohustuslik kogumispension ehk II pensionisammas
II samba ehk kogumispensioni puhul tasutakse töötamise ajal vabatahtlikult enda poolt valitud suuruses pensionimakseid, et koguda endale vara pensionieaks. Kogumispensioni süsteem on eelfinantseeritav. Pensionifondid investeerivad töötajate poolt tasutud pensionimaksed erinevatesse finantsinstrumentidesse, eesmärgiga pensionivarade väärtust kasvatada. Kohustusliku kogumispensioni puhul tuleb pensioniikka jõudmisel (üldreeglina) sõlmida annuiteetleping kindlustusseltsiga, kes võtab endale kohustuse maksta inimesele pensioni elu lõpuni.

II samba kogumispensioniga liitumine on kohustuslik alates 1983. aastast sündinud inimestele, kes koguvad enda pensioni ise, makstes oma brutopalgast 2% pensionifondi. Riik lisab sellele töötaja palgalt arvestatava sotsiaalmaksu arvelt 4%.

Täiendav kogumispension ehk III pensionisammas
III samba ehk täiendav kogumispension on isikute poolt valitud kindlaks määramata sissemaksete suurusega maksed, mille suurust on võimalik muuta kogu maksete perioodi kestel. Täiendav kogumispension kogutakse isiku enda poolt valitud suuruses, lähtudes oma sissetulekutest, et hoida väljakujunenud elustandardit vanaduspõlves.

Täiendava kogumispensioni kogumiseks on võimalik sõlmida pensionikindlustusleping elukindlustusseltsiga või teha makseid vabatahtlikku pensionifondi. Täiendava kogumispensioni sissemaksed on teatud piirides maksustatavast tulust mahaarvatavad.

Soome pensionisüsteem

Soome seadusjärgne pensionisüsteem koosneb 
 tööpensionist, mida koguneb palgatööst ja ettevõtlustegevusest 
 rahvapensionist ja garantiipensionist, mis tagavad miinimumkaitse.

Kõik Soomes töötavad isikud teenivad tööpensioni esimesest tööpäevast alates.

Soome tööpensionid makstakse isiku kodakondsusest olenemata igasse riiki. Kogunenud pension on raha, mille saab kätte tulevikus koos intressiga. Pensioniõigus ei aegu.

Välismaalt nagu Eestist Soome tööle läinud isikud kuuluvad enamasti Soome sotsiaalkaitse alla ja nad kindlustatakse Soomes nagu soomlastest töötajad. Kahes riigis töötavad isikud aga peavad selgitama, kumma riigi sotsiaalkaitse alla nad kuuluvad, et nad saaksid oma pensioni ja sotsiaalkaitse õigesti.

Soomes peab tööandja võtma tööpensionikindlustuse kõikidele 18–68-aastastele töötajatele, kellele on makstud palka vähemalt 56,55 eurot kuus (2014. a). Tööandja maksab tööpensionimaksu pensioniasutusele. Ettevõtja maksab oma kindlustuse ise.

Tööpensionimaksu suurus on aastati erinev. 2014. aasta keskmine tööpensionimaks on u 24% palgast. Töötaja osa sellest pensionikindlustusmaksust on 5,55% palgast kuni 53 aasta vanuseni ja sellest edasi kuni 68 aasta vanuseni 7,05% palgast. Ülejäänud osa maksab tööandja.

Ettevõtja võtab ettevõtjapensionikindlustuse ise ja maksab ettevõtjapensionimaksud samuti ise. Ettevõtjale koguneb pensioni sellest töötulust, mille pealt ta maksab ettevõtjapensioni kindlustusmaksu. 2014. aastal on ettevõtjakindlustusmaksu protsent 23,3% töötulust alla 53-aastasel ettevõtjal ja 24,8% töötulust alates 53-aastaseks saamisele järgneva aasta algusest.

Tööpension annab kaitse vanaduse, töövõimetuse ja perehooldaja surma korral. Kela maksab elamispõhist rahvapensioni ja garantiipensioni, kui tööpension jääb väikeseks. Rahvapensioni saamise eelduseks on, et isik kuulub Soome sotsiaalkaitse alla ja on elanud Soomes vähemalt 3 aastat pärast 16-aastaseks saamist.

Pensioni määra mõjutavad lisaks sissetulekule vanusega seotud kogunemisprotsent ja alates 2010. aastast ka elueakoefitsient.

Tööpensionidega tegelevad Soomes tööpensioniasutused, milleks on pensionifirmad, pensionifondid, pensionikassad ja mitmesuguste erialade pensioniasutused. Tööpensionisüsteemi keskorganina toimib Eläketurvakeskus. Rahvapensionide ja sotsiaalkaitsesoodustustega tegeleb Kela.

Tööpensioni kogunemine 

Soome tööpension moodustub kõikidest tööea jooksul teenitud tuludest palgatööl ja ettevõtjana. Pensioni määra mõjutavad lisaks teenitud tuludele vanusega seotud kogunemisprotsent ja 2010. aastast alates ka nn elueakoefitsient, mis kohandab tööpensioni eluea tõusuga.

Pensioni koguneb tööl olevatele 
 18–52-aastastele: 1,5%
 53–62-aastastele: 1,9%
 63–67-aastastele: 4,5% aasta töötuludest.

Pensioni koguneb ka erialase hariduse omandamiseks sooritatud õpingutest ning mõnedest sotsiaalsoodustustest.

Pensionisoodustused 

Soome tööpension pakub kaitset vanaduse, töövõimetuse ning perehooldaja surma korral. Muude pensionisoodustuste nagu rahva- ja garantiipensioni kohta saab täpsemat infot Kelast.

Vanaduspension  
Soomes võib vanaduspensionile jääda omal valikul 63–68-aastaselt.

Vanaduspensionina makstakse tööea ajal teenitud tööpension. Mida kauem isik on tööl, seda suuremat tööpensioni ta saab. Kui isik elab pensionile jäädes Soomes ja tööpension on jäänud väikeseks, võib ta saada lisaks tööpensionile rahvapensioni ja garantiipensioni.

Töövõimetuspension 

Töövõimetuspensioni saamise eelduseks on pikaajaline haigus, vigastus või puue, mis on kestnud vähemalt aasta aega. Töövõimetuspension võidakse anda 18–62-aastastele.

Perepension 

Perepensionideks on lesepension ja lapsepension. Need kindlustavad toimetuleku abikaasa või vanema surma korral. Lesepensioni saamise tingimustest on kõige tähtsam abielu või registreeritud paarisuhe. Alla 18-aastasel lapsel on õigus saada lapsepensioni alati pärast hooldaja surma.

Pensioni taotlemine 

Pensioni saamiseks tuleb esitada pensionitaotlus. Soome tööpensioni võib taotleda 63–68-aastasena.

Eestis elavad isikud võivad taotleda Soome tööpensioni Eesti pensionitaotlusega. Sel juhul vahendab Eesti pensionitaotluse Soome. Eestis esitatakse pensionitaotlus Sotsiaalkindlustusametile.

Soomes elavad isikud võivad taotleda sama blanketiga nii töö- kui ka rahvapensioni. Sama blanketiga on võimalik taotleda ka Eesti pensioni, kui taotleja on töötanud Eestis. Soome ametiasutused vahendavad sel juhul pensionitaotluse Eestisse.

Pensionitaotluse võib esitada 
 era- või avaliku sektori pensioniasutusse
 Eläketurvakeskusse või
 Kela teeninduspunkti.

Nendest asutustest saab ka pensioni taotlemisega seotud juhiseid ja nõuandeid.

Pensioniotsuse teeb tavaliselt pensioniasutus, milles isikul on kõige rohkem teenitud tulusid kahe viimase kalendriaasta jooksul. Sama pensioniasutus maksab ka pensioni ja vastab otsust puudutavatele päringutele.

Erinevad tööolukorrad ja tööpensionikindlustus 

Pensioni koguneb EL reeglite kohaselt ainult ühte riiki korraga. Ka sotsiaalkaitsesoodustusi, näiteks haiguspäevaraha, saab ainult ühest riigist korraga. Kindlustusmaksude maksmine kahte riiki ei anna kahekordset sotsiaalkaitset, vaid ainult raskendab soodustuste saamist. Soomes töötav isik peab välja selgitama, kumma riigi sotsiaalkaitse alla ta kuulub, et ta saaks oma pensioni ja sotsiaalkaitse õigesti.

Järgnevalt on esitatud erinevaid eestlaste Soomes töötamisega seotud olukordi pensionide ja sotsiaalkaitse seisukohast ning nende lahendusi.
 Töötaja teeb tööd ainult Soomes:
 Kindlustus võetakse ainult Soomest.
 Töötaja töötab kahes riigis, näiteks Soomes ja Eestis:
 Töötaja kuulub ainult ühe või teise riigi sotsiaalkaitse alla, ja ta peab välja selgitama, kumma riigi sotsiaalkaitse alla ta kuulub.
 Isik tegutseb ettevõtjana ühes riigis ja töötajana teises:
 Ta kuulub ainult ühe või teise riigi sotsiaalkaitse alla, ja ta peab välja selgitama, kumma riigi sotsiaalkaitse alla ta kuulub
 Töötaja töötab Eesti tööandja teenistuses Soomes nn lähetatud töötajana:
 Töötaja kuulub Eesti sotsiaalkaitse alla.

Töötamine kahes riigis 

Kahes riigis töötav töötaja ja ettevõtja peab välja selgitama, kumma riigi sotsiaalkaitse alla ta kuulub. EL territooriumil on omad reeglid olukordadeks, kus tööd tehakse mitmes riigis. Elukohariigi sotsiaalkaitseasutused määratlevad, kumma riigi sotsiaalkaitse alla töötaja kuulub.

Sotsiaalkaitse õigused tuleb välja selgitada, kui töötaja teeb osa tööst Soomes ja osa Eestis
 ühele tööandjale või
 nii Soome kui ka Eesti tööandjale.

Sotsiaalkaitse küsimused lahendab alati elukohariigi ametiasutus. See riik, mille seadusi töötaja suhtes kohaldatakse, annab talle A1-tõendi. A1-tõend näitab, mis riigi sotsiaalkaitse alla töötaja kuulub. Töötaja peab esitama selle tõendi kõikidele tööandjatele.

Lähetatud töötajad 

Enamasti kuuluvad Eestist Soome tööle tulevad isikud Soome sotsiaalkaitse alla ja nad kindlustatakse Soomes nagu soomlastest töötajad.

Töötaja võib aga olla lähetatud töötaja ja kuuluda Eesti sotsiaalkaitse alla, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:
 töötaja on kogu Soomes töötamise aja töösuhtes ainult Eesti tööandjaga
 töötaja ei tegutse samaaegselt ettevõtjana
 töötaja kuulus enne Soome tulemist Eesti sotsiaalkaitse alla
 töötaja teeb Soomes tööd kõige rohkem kaks aastat.

Lähetatud töötaja vajab A1-tõendit, mille saab Sotsiaalkindlustusametist. A1-tõendiga tõestatakse, et töötajal ei ole vaja maksta kindlustusmakse Soome. Sel juhul makstakse kõik maksud Eestisse. Näiteks paljudel Soome ehitusobjektidel nõutakse töötajalt A1-tõendit enne töö alustamist, et oleks selge, kummas riigis ta tuleb kindlustada.

Kui töötajal ei ole A1-tõendit ette näidata, võidakse temalt võtta liiga palju sotsiaalkindlustusmaksu.

Pensioniiga Euroopas

Vaata ka
Pensionifond
Pensionikindlustuse aastakoefitsient

Viited

Välislingid 
Pensionikeskus
Töö- ja pensioniealistele (Sotsiaalkindlustusamet)
Valitsus kiitis heaks pensioniea tõusu – Postimees, 16. detsember 2009
Tõnu Prei. Eestis on ligi 8800 eripensionäri. – Saarte Hääl 09. märts 2009
Peeter Ernits. Vaata, kellel on õigus eripensionile – Maaleht 27. august 2009
 8. november 2013, Riin Aljas, Eesti Päevaleht: Eesti pensionifondid on arenenud riikide seas kõige kehvemad, epl.delfi.ee
 Työeläke.fi – Eesti keel
 Sotsiaalkindlustusamet
 Pensioni taotlemine välismaalt -esite
 Kela – Eesti keel

Sotsiaalpoliitika
Sotsiaalabi
Investeerimine