Käkisalmi lään

Käkisalmi lään (soome keeles Käkisalmen lääni, rootsi keeles Kexholms län, vene keeles Кексгольмский лен, Корельский уезд) oli haldusterritoorium Rootsi kuningriigis ida-Soomes aastatel 1634–1721. Lääni keskus oli Käkisalmi (vene keeles Корела) ja Käkisalmi kindlus.

Karjala piirkond kuulus 1323. aasta Pähkinäsaari rahulepinguga Novgorodi vabariigi valdustesse. 

Vene-Rootsi Kahekümneviieaastase sõja ajal vallutas Pontus De la Gardie  Ingerimaal: Jami, Koporje, Ivangorodi linnad, koos neid ümbritsevate maakondadega) ja Karjalas: Käkisalmi lääni. Pljussa vaherahuga määratleti Rootsi ja Moskva alade piirijõeks oli Koporje maakonda ja Orehhovo maakondi eraldav Strelna jõgi. 

1590–1595 aastate Vene-Rootsi sõda oli edukas Moskva tsaaririigilele ning sõja lõpetanud, 1595. aastal sõlmitud Täyssinä rahulepinguga loovutas Rootsi Ingerimaa koos sealsete linnuste ja linnadega (Jaanilinn, Jam, Koporje, Schlüsselburg) ning Käkisalmi lääni, mis olid kõik saadud Pljussa vaherahuga. 

1609. aastal Segaduste ajal, Venemaale trooninõudlejale Vassili Šuiskile esialgu appi kutsutud Rootsi armee Jakob De la Gardie juhtimisel okupeeris järk-järgult Loode-Venemaa alad Käkisalmi läänist Novgorodini (samuti Staraja Russa, Porhovi, Laadoga ja Oudova).

Ingeri sõja lahingutegevuse käigus Rootsi ja Vene vägede vahel Soome lahe idaosa valdamise pärast toimunud nn. Ingerimaa sõja lõpetanud rahulepinguga sai Venemaa Rootsilt tagasi Novgorodi, Staraja Russa, Porhovi, Gdovi ja teisi alasid, kuid pidi loovutama Rootsile Ingerimaa koos Ivangorodi kindlusega (Jaanilinna), Jaama, Koporje, Nöteborgi (Schlüsselburgi kindluse) ja Laadogast läänes oleva Laadoga-Karjalaga Käkisalmi lääni, mille tõttu kaotasid venelased täielikult ühenduse Soome lahele ja Läänemerele.

Stolbovo rahuga määratud piir kehtis Vene-Rootsi sõjani aastatel 1656–1658. 1658. aastal sõlmitud Vallisaare vaherahuga see piir muudeti, kuid taastati Kärde rahuga 1661. aastal ja kehtis kuni Põhjasõjani

Käkisalmi maapealikud
Loend on mittetäielik
1634–1636 Henrik Månsson
1636–1641 Magnus Nieroth
1641–1642 Henrik Piper 
1642–1652 Reinhold von Metztacken
1652–1656 Jakob Törnsköld
1657–1660 Karl von Scheiding
1660–1674 Patrick Ogilwie
1674–1690 Berndt Mellin

Käkisalmi valitsejad, Ingerimaa kubernerid ja kindralkubernerid
Narva asehaldurid
Arvid Eriksson Stålarm Lindöst ja Grabbackast (1592–1597)
Otto Yxkull Vana-Vigalast (1599–1601)

Ingerimaa asehaldurid (Narva komandant)
Samuel Nilsson till Hässle (1601–1607)
Filip Scheiding (1607–1613)
Evert Karlsson Horn af Kanckas (1613–1615)
Nils Hansson Bagge (Baggehufwudt; surn. 1645) (1615) 
Anders Eriksson Hästehufvud (1615–1617)

Ingerimaa kubernerid (Narva, Ivangorodi, Jaama, Koporje ja Nöteborgi asehaldur)
Carl Carlsson Gyllenhielm (1617–1620)
Henrik Klasson Fleming (1620–1622)
Bogislaus von Rosen (Koporje ja Jaama asehaldur 1620–1636)
Anders Eriksson Hästehufvud (1622–1626)
Nils Assersson Mannersköld (1626–1629)
Heinrich Matthias von Thurn (1629)
Ingerimaa ja Liivimaa kindralkubernerid
Johan Skytte (1629–1634)
Narva ja Narva lääni asehaldur Arvid Göransson Horn af Kanckas (1633)
Bengt Bengtsson Oxenstierna (1634–1643)
Ingerimaa ja Käkisalmi lääni kindralkubernerid
Erik Carlsson Gyllenstierna (1642–1645)
Carl Mörner (1645–1651)
Ingerimaa kuberner Ture Gabrielsson Oxenstierna af Croneborg (u. 1646)
Erik Stenbock (1651–1654)
Gustaf Evertsson Horn (1654–1657)
Krister Klasson Horn af Åminne (1657–1659)
Simon Grundel-Helmfelt (1659-1664)
Jacob Johan Taube (Kudina mõisast) (1664–1668)
Simon Grundel-Helmfelt (1668–1673)
Jacob Johan Taube (1673–1678)
Gustaf Adam Banér (1678)
Jacob Johan Taube (1678–1681)
Ingerimaa kubernerid
Martin Schultz von Ascheraden (1681–1682) 
Hans von Fersen (1682–1683) 
Göran von Sperling (1683–1687)
Ingerimaa kindralkubernerid
Göran von Sperling (1687–1691)
Otto Wilhelm von Fersen (1691–1698)
Otto Wellingk (1698–1703).

Vaata ka
Käkisalmi
Käkisalmi kindlus

Karjala ajalugu
Soome uusaeg