Viirpuu

Viirpuu (Crataegus L.) on roosõieliste sugukonda kuuluv puittaimede perekond.

Viirpuu on väga liigirohke perekond kuni 1500 liigiga. Eesti kodumaiseid liike on R. Cinovskise (1971) järgi üheksa, neist sagedasim on harilik viirpuu, mis on tavaline Saaremaal. Üldse kasvatatakse Eestis üle 60 liigi viirpuid.

2017. aastal oli viirpuu aasta puu.

Kirjeldus

Viirpuud kasvavad enamasti 5–15 meetri kõrguseks. Noortel puudel on sile hall tüvi, millele vanadel puudel tekivad madalad pikisuunalised rõmed ja nende vahele kitsad seljakud. Viirpuu on hästi äratuntav okstel asuvate astelde järgi. Terava otsaga asteldeks muundunud lühivõrsed asuvad nii tüvel kui okstel ja on tavaliselt 1–3 cm pikad, ehkki mõõdetud on ka 11,5 cm pikkune astel.

Lehed paiknevad okstel vahelduvalt. Enamiku liikide lehed on hõlmised või saagja servaga. Abilehed püsivad paljudel liikidel sügiseni. Mõnel liigil on lehed pehmed ja tuhmid, teistel nahkjad ja läikivad.

Õied on koondunud sarikasse või kännasesse. Kroonlehed on valged, harvem roosad või punased. Tupplehed püsivad ka valminud viljadel. Viirpuu õied lõhnavad ebameeldivalt.

Vili näeb välja nagu mari, kuid on botaanilises mõttes õunvili. Maitselt on viljad läägemagusad kuni mõrkjad, osal liikidel lihakad, hapukad ja maitsvad. Värvuselt on vili kollane, punane või must. Vili sisaldab 1–5 kõva seemet, mis meenutavad ploomide ja virsikute luuvilju. Viirpuud kuuluvadki ploomide ja virsikutega samasse roosõieliste alamsugukonda.

Levila 

Viirpuud on pärit Euraasia ja Põhja-Ameerika idaosa parasvöötmest, peamiselt 30. ja 60. põhjalaiuse vahelt. Tänapäeval kasvatatakse neid ilupuudena peaaegu kõikjal. Euroopas kasvatatavate Ameerikast pärit liikide hulka kuuluvad kannus-viirpuu, pehme viirpuu, põim-viirpuu, täpiline viirpuu ja kollane viirpuu.

Ökoloogia

Viirpuud pakuvad toitu ja peavarju paljudele lindudele ja imetajatele ning nende õied on tähtsad paljudele nektarist toituvatele putukatele. Mesilased külastavad neid meeleldi, aga palju mett sealt ei saa. Paljude liblikate röövikud toituvad viirpuulehtedest. Talvel on viirpuumarjad oluline toiduallikas eriti rästastele ja siidisabadele: need linnud söövad viirpuuvilju suurel hulgal ja levitavad nende seemneid, mis lähevad pärast linnu seedekulgla läbimist idanema.

Kasutamine

Viirpuid hakati Euroopas kasvatama juba 18. sajandil ja Venemaale jõudsid nad 19. sajandil. Viirpuud taluvad nii külma talve kui ka põuda, nad ei ole pinnase suhtes nõudlikud ja on kaunid kogu vegetatsiooniperioodi jooksul tänu arvukatele lehtedele. Tömbilehisest viirpuust on tänu tema roosadele või punastele õitele aretatud kultivare. Sügisel muutuvad lehed oranžideks või punasteks.

Astelde tõttu kasutatakse viirpuid, näiteks üheemakast viirpuud, laialdaselt hekitaimena. Neist saab suurepärase heki: kauni ja praktiliselt läbitungimatu.

Kasvatamine

Esimesel paaril eluaastal kasvavad viirpuud aeglaselt. Aastane juurdekasv ei ületa paarikümmet sentimeetrit. Seejärel kasv kiireneb ja võib ulatuda 40–60, erandlikult 80 sentimeetrini aastas. Niimoodi kasvab ta kuuenda kuni kaheksanda eluaastani, seejärel juurdekasv aeglustub uuesti. Õied ilmuvad 10–15 aasta vanuselt, samal ajal algab viljakandvus. Viirpuu elab 2–3, erandjuhtudel 4 sajandit vanaks.

Paljundamine

Viirpuid saab paljundada pistokstest. Hästi õnnestub ka loodusest toodud noorte taimede ja juurevõsude ümberistutamine. Seemnest paljundamiseks tuleb seemneid eelnevalt stratifitseerida ehk külmaga töödelda, et matkida talveperioodi. Seemnete idanevust saab suurendada, kui neid enne jahutamist toatemperatuuril kuivatada. Viirpuid saab pookida, sealhulgas teist liiki viirpuudele.

Liike

Viirpuuliikide taksonoomia ei ole lõplikult välja kujunenud. Minevikus eraldas mõni allikas viirpuud tuhandesse liiki, millest paljud olid apomiktilised pisiliigid. Tänapäeval on üldine seisukoht, et viirpuuliikide mõistlik arv on paarisaja kandis, aga täpse liikideks jaotamise ja liikide piiritlemise alal on veel palju tööd teha. Üldiselt tunnustatud liikide hulka kuuluvad järgmised:
Crataegus aemula 
Crataegus aestivalis 
Crataegus alemanniensis – saksa viirpuu 
Crataegus altaica – altai viirpuu
Crataegus ambigua 
Crataegus ambitiosa 
Crataegus anamesa
Crataegus ancisa 
Crataegus annosa 
Crataegus anomala – eris-viirpuu
Crataegus apiifolia 
Crataegus apiomorpha 
Crataegus aprica 
Crataegus arborea 
Crataegus arcana 
Crataegus arkansana – arkansase viirpuu
Crataegus arnoldiana – Arnoldi viirpuu
Crataegus ater 
Crataegus atrocarpa – tumedaviljaline viirpuu
Crataegus austromontana 
Crataegus azarolus – õun-viirpuu
Crataegus basilica – ülik-viirpuu
Crataegus beata – külluslik viirpuu
Crataegus berberifolia
Crataegus biltmoreana
Crataegus boyntonii
Crataegus brachyacantha 
Crataegus bretschneideri – Bretschneideri viirpuu 
Crataegus brunetiana – Brunet' viirpuu 
Crataegus calpodendron – viltjas viirpuu ehk pirnviljaline viirpuu
Crataegus canadensis – kanada viirpuu 
Crataegus canbyi
Crataegus caucasica – kaukaasia viirpuu 
Crataegus champlainensis – šamplääni viirpuu 
Crataegus chlorosarca – sahhalini viirpuu
Crataegus chrysocarpa – tulipunane viirpuu
Crataegus coccinea – sarlakpunane viirpuu
Crataegus coccinioides – kansase viirpuu
Crataegus collina – küngas-viirpuu
Crataegus columbiana – kolumbia viirpuu
Crataegus compta – ehis-viirpuu
Crataegus crus-galli – kannus-viirpuu
Crataegus cuneata 
Crataegus cupulifera
Crataegus dahurica – dauuria viirpuu
Crataegus douglasii – Douglasi viirpuu
Crataegus dsungarica – Almatõ viirpuu
Crataegus ellwangeriana
Crataegus elliptica – elliptiline viirpuu
Crataegus ellwangeriana – Ellwangeri viirpuu
Crataegus elongata – piklik viirpuu
Crataegus erythropoda
Crataegus faxonii – Faxoni viirpuu
Crataegus fecunda – missuuri viirpuu
Crataegus flabellata – lehvik-viirpuu
Crataegus flava – kollane viirpuu
Crataegus fontanesiana – Desfontaines'i viirpuu
Crataegus gracilior – pehmekarvane viirpuu
Crataegus grayana – Gray viirpuu ehk tara-viirpuu
Crataegus harbisonii
Crataegus heldreichii
Crataegus heterophylla 
Crataegus hissarica – hissari viirpuu
Crataegus holmesiana – Holmesi viirpuu ehk punane viirpuu
Crataegus hupehensis
Crataegus insularis – saar-viirpuu
Crataegus intermixta – segu-viirpuu
Crataegus intricata – põim-viirpuu
Crataegus iracunda
Crataegus irrasa – teravsaagjas viirpuu
Crataegus jackii – Jacki viirpuu
Crataegus jezoana – hokkaido viirpuu 
Crataegus jonesae – Jonesi viirpuu 
Crataegus kansuensis – kansu viirpuu 
Crataegus korolkowii – Korolkovi viirpuu 
Crataegus laciniata – ida-viirpuu 
Crataegus laevigata – tömbilehine viirpuu
Crataegus lanuginosa – villane viirpuu 
Crataegus lepida
Crataegus levis – sile viirpuu 
Crataegus lindmanii – Lindmani viirpuu 
Crataegus lobulata – hõlmine viirpuu 
Crataegus lucorum – salu-viirpuu 
Crataegus macracantha – pikaastlaline viirpuu ehk astel-viirpuu 
Crataegus macrosperma – suureseemneline viirpuu 
Crataegus marshallii 
Crataegus maximowiczii – Maximowiczi viirpuu 
Crataegus mercerensis
Crataegus mexicana 
Crataegus microphylla – väikeselehine viirpuu 
Crataegus mollis – pehme viirpuu 
Crataegus monogyna – üheemakane viirpuu 
Crataegus nigra – must viirpuu 
Crataegus nitida – helkiv viirpuu 
Crataegus okanaganensis
Crataegus opulens – viljakas viirpuu 
Crataegus orientalis
Crataegus orientobaltica – balti viirpuu 
Crataegus ovalis – munajas viirpuu 
Crataegus oxyacantha
Crataegus palmstruchii – lääne-viirpuu 
Crataegus pedicellata – raag-viirpuu ehk ontario viirpuu 
Crataegus pensylvanica – pensilvaania viirpuu 
Crataegus pentagyna – viieemakaline viirpuu 
Crataegus peregrina – võõr-viirpuu 
Crataegus phaenopyrum – südajas viirpuu 
Crataegus phippsii
Crataegus pinnatifida – sulglõhine viirpuu ehk sulghõlmine viirpuu
Crataegus pruinosa – härm-viirpuu 
Crataegus pulcherrima
Crataegus punctata – täpiline viirpuu 
Crataegus putnamiana
Crataegus rhipidophylla – harilik viirpuu 
Crataegus rivularis – oja-viirpuu 
Crataegus saligna
Crataegus sanguinea – verev viirpuu 
Crataegus sargentii
Crataegus scabrida
Crataegus scabrifolia
Crataegus songarica – džungaaria viirpuu  
Crataegus spathulata 
Crataegus subborealis – skandinaavia viirpuu 
Crataegus submollis – karvane viirpuu 
Crataegus succulenta – lihakas viirpuu ehk nahkjalehine viirpuu 
Crataegus tanacetifolia – reinvars-viirpuu 
Crataegus tracyi
Crataegus triflora
Crataegus uniflora
Crataegus viridis – roheline viirpuu 
Crataegus visenda
Crataegus vulsa
Crataegus wattiana
Crataegus wilsonii – Wilsoni viirpuu

Viited

Roosõielised