Viire takka

"Viire takka" (see tähendab 'Viirelaiu tagant') on eesti rahvalaul, mis räägib Krimmi sõja ajal Riia lahte väisanud aurulaevade dessandist (Baltic fleet) ning nende laevade jõudmisest Arensburgi (Kuressaarde) 23. juulil 1855. Selle laulu vanim teadaolev kirjapandud tekst on Karja kihelkonnast Saaremaalt (EKM ERA H. Mapp 1208, aastal 1872, Kirja pannud tõenäoliselt Carl Allas informandilt J. Ohhakas). Kuressaare ülevõtmises osalenud Inglismaa laevade nimed olid Arcer ja Desperate, Virtsu pool oli kindlustamas laev Hawk ning tagavarajõud Conflict ja Kruizer. Laev Archer on suure tõenäosusega üks kolmest mainitud wooden screw sloop-tüüpi laevast (aurumootoriga purjelaev), mida "Viire takka" laul kirjeldab. 

Laulu võimalikust originaalsest laulutekstist kujunes uusversioon 19. sajandi lõpul Muhumaal Tusti talus, kust on korduvalt sama laulu üles kirjutatud Joosep Tuustilt. Laulu muutis oma äranägemise järgi laste kiigutamislauluks suure tõenäosusega Joosepi vanaema Irina Tust (Ristkok). Uuel variandil on muudetud viis, arvestades kohalikku traditsiooni hällilaulude laulmisel (lähtuvalt labajalavalsi meloodiatest), samuti on lühendatud tekst, ning originaalis mainitud "Inglismanni masinad" on vahetatud hiljem "Ranna Krõõda" masinate vastu. "Ranna Krõõt" oli Tustil-Rannal elanud Joosepi ja Irina naabrinaine Irina, ehk Rõõt Mölder, vana Tähve Nikkeli naine.

Laulust on tehtud palju seadeid, esimene neist 1925. aastal Cyrillus Kreegi poolt. Variandist, kus 13-aastane Joosep Tuust laulis Cyrillus Kreegile 1921. aastal, kuidas oli laulnud Tusti talu lastele unelauluks "Viire-takkat" ka Joosepi vanaema Irina ehk Riste. 

Praeguse populaarseima, uute sõnade ja seatud viisiga lauldava "unelaulu" on teinud Juhan Zeiger 1951. aastal (Muhu lauluvariandile on juurde lisatud 12 uut värssi). Märkimisväärsed seaded laulust on teinud veel Veljo Tormis (1981) ja Gennadi Podelski (1981). 

Naisrahvatantsijate seas väga sageli esitatava tantsu "Viire takka" on loonud koreograaf Kai Leete.

Laulu sõnad

Vanim teadaolev tekst (EKM ERA H. Mapp 1208, aastal 1872. Toimetanud L. Õunapuu): 
 
Viire taga seises seal 
Kolm suurt laeva ankru peal 
Viis minuti ja üks tund 
Oli Aro Orissaares 
Üle mere Kuressaares 
Juba oli kuulda postikellad 
Kaugelt näikse suured tõllad 
Inglismanni masinad 
Keik Viire taha tulevad 
Keik need suured linnasaksad 
Ruttavad keik senna minna 
Kuressaare kindla linna 
Sääl olid suured patareid 
Kindlad et nad oidvad meid 
 
Toimetamata tekst, kirjaviis muutmata: 

Wirre tagga seises seäl 
3 suurt laewa hankr(u) peal 
5 menuti ja üks tund 
olli arro orrissares 
ülle merre kurresaares 
Jubba olli kuulda posti kellad 
kaugeld näigse surred tõllad 
inglis manni massinad 
keik wirre tahha tullewad 
Keik need surde linna sagsad 
rudda vaad keik senna minna 
kurre sare kinla linna 
sääl ollid sured padda reid 
kinlad et naad oidwad meid 
 
 
Tusti talus tehtud tekst (Joosep Tuust, 1908–1976, Ridasi k, pärit Tusti k. Salvestasid I. Rüütel ja O. Kiis Tusti külas 1975. EKM ERA RKM, Mgn II 2690 a): 
 
Viire takka tulevad kolm 
Ranna Krõõda masinad, neil 
kõigil suitsutorud pial, vaat, 
kolmsuurt laeva seisvad sial.

Välislingid
[https://www.folklore.ee/pubte/eraamat/muhu/ee/14-viire-takka Muhu rahvamuusikat,
laulumänge ja tantse. EKM Teaduskirjastus, 2018]
Juhan Zeigeri ümbertehtud laulutekst
Viire Takka J. Zeigeri töötluses
Viire Takka loost "Päritud Laul" saatelõigus
Muhu Tusti küla taludest ja elanikest

Eesti rahvalaulud