Liitkontrapunkt

Liitkontrapunkt (inglise keeles invertible counterpoint) on muusikas selline häälte ühendamise printsiip, mille puhul võetakse kohe arvesse häälte nii kõrguslikud (vertikaalsed) kui ka ajalised (horisontaalsed) pöörded, nihked ja peegeldused. 

Liitkontrapunkti liikideks on
 peegelkontrapunkt, mille puhul pööratakse peeglisse ehk inversiooni nii meloodiad kui ka hääled, kusjuures meloodiate intervallisuhted jäävad samaks;
 horisontaalselt liikuv kontrapunkt, mille puhul toimub häälte sisseastumiste omavaheline nihkumine. Horisontaalselt liikuva kontrapunkti kasutamise näiteks on tiheläbiviimine ehk stretto;
 vertikaalselt liikuv kontrapunkt, mille puhul hääled vahetavad kõrguslikult kohad: st ülemine hääl siirdub alumiseks ja vastupidi. Kui omavahel vahetab kohad 
 2 häält, nimetatakse seda topeltkontrapunktiks;
 3 häält, nimetatakse seda kolmikkontrapunktiks;
 4 häält, nimetatakse seda nelikkontrapunktiks jne.

Vertikaalselt liikuva kontrapunkti iseloomustajaks on kontrapunktiintervall, st intervall, mille piires häälte kõrguslik ümberasetamine toimub. Häälte vertikaalsel ümberasetamisel intervall muutub suhtes kontrapunktiintervalliga enda pöördintervalliks valemi järgi 'kontrapunktiintervall = intervall + pöördintervall', näiteks: 

1. kui kontrapunktiintervalliks on oktav, st tegu on oktavikontrapunktiga, siis häälte ümberasetamisel: 
 priim muutub oktaviks
 sekund muutub septimiks
 terts muutub sekstiks
 kvart muutub kvindiks
 kvint muutub kvardiks
 sekst muutub tertsiks
 septim muutub sekundiks
 oktav muutub priimiks
Oktavikontrapunkti suurimaks probleemiks näiteks kahehäälsuse puhul on, et häälte algses paigutuses ei tohi kasutada kvinte kui konsontantse, kuna häälte oktavi suhtes ümberasetamisel muutuvad kvindid kvartideks, mis kahehäälses seades on dissoneerivad intervallid. Kvinti võib kasutada ainult juhul, kui häälte algses asetuses liigub ülemise häälega kvindisuhtes olev alumine hääl pidelaadses konstruktsioonis astme võrra allapoole, moodustades ülemise häälega seksti. Häälte oktavikontrapunktis ümberasetamisel tekib sellel kohal reeglipärane kvartpide, mis laheneb tertsi.     

2. kui kontrapunktiintervalliks on deetsim, st tegu on deetsimikontrapunktiga, siis häälte ümberasetamisel
 priim muutub deetsimiks
 sekund muutub nooniks
 terts muutub oktaviks
 kvart muutub septimiks
 kvint muutub sekstiks
 sekst muutub kvindiks
 septim muutub kvardiks
 oktav muutub tertsiks
 noon muutub sekundiks
 deetsim muutub priimiks
Deetsimikontrapunkti suurimaks probleemiks on, et kõik mittetäielikud konsonantsid muutuvad täielikeks (näiteks tertsid muutuvad oktaviteks ja sekstid kvintideks). See tähendab, et häälte algse paigutuse korral on deetsimikontrapunktis keelatud igasugused paralleelsed liikumised, kuna häälte ümberasetamisel tekivad häälte vahel keelatud paralleelid (oktav ja kvint). Samuti on keelatud igasugune pidede kasutamine, kuna häälte ümberasetamisel hakkavad pided lahenema valesti. See tähendab, et deetsimikontrapunktis on võimalik häältejuhtimine ainult külg- ja vastassuunas.

3. kui kontrapunktiintervalliks on duodeetsim, st tegu on duodeetsimikontrapunktiga, siis häälte ümberasetamisel
 priim muutub duodeetsimiks
 sekund muutub undeetsimiks
 terts muutub deetsimiks
 kvart muutub nooniks
 kvint muutub oktaviks
 sekst muutub septimiks
 septim muutub sekstiks
 oktav muutub kvindiks
 noon muutub kvardiks
 deetsim muutub tertsiks
 undeetsim muutub sekundiks
 duodeetsim muutub priimiks
Duodeetsimikontrapunkti suurimaks probleemiks on, et sekstid muutuvad septimiteks. See tähendab, et häälte algse asetuse korral tuleb duodeetsimikontrapunktis käsitleda sekste kui dissonantse. Samuti jääb duodeetsimikontrapunktis kõrvale septimipide, kuna selle standardlahendus sekst on häälte duodeetsimikontrapunktis ümberasetamisel septim.

Vaata ka
 Kontrapunkt

Kompositsioonimeetodid