Alice Imedemaal

"Alice Imedemaal" (inglise keeles "Alice in Wonderland", täispikalt "Alice's Adventures in Wonderland") on inglise kirjaniku Lewis Carrolli 1865. aastal ilmunud lasteraamat.  

Lugu räägib tüdruk Alice'ist, kes kukub küülikuurgu ja satub fantaasiamaailma, milles elavad veidrad inimesesarnased olendid. "Alice imedemaal" kuulub maailma lastekirjanduse klassikasse, ühtlasi peetakse seda briti absurdikirjanduse üheks parimaks näiteks. Raamatu järg on "Alice peeglitagusel maal ja mida ta seal nägi". 

Raamatu autor Lewis Carroll, kodanikunimega Charles Lutwidge Dodgson, oli tuntud matemaatik. Tekstis on ohtralt loogika- ja sõnamänge, mistõttu raamat on populaarne mitte üksnes lastekirjandusena, vaid ka täiskasvanute seas. Sageli tuuakse sellest näiteid filosoofia- ja loogikateostes. "Alice'i" narratiiv, struktuur, tegelased ja kujundid olnud äärmiselt mõjukad kultuuris ja kirjanduses, eriti fantaasiažanrides. Selle ainetel on loodud arvukalt filme, koomikseid, mänge, maale, näidendeid jm teoseid – "Alice'i" jäljendusi loodi juba 19. sajandil nii palju, et raamatu autor Lewis Carroll hakkas neid koguma. Raamatu illustraatoritest tuntuim on selle esmaväljaande kunstnik John Tenniel.

Peategelase prototüüp Alice Pleasance Liddell (hiljem Alice Hargreaves) oli Oxfordi Ülikooli Christ Churchi kolledži dekaani Henry Liddelli tütar. Paljude raamatutegelaste aluseks on olnud Liddellide pereliikmed, sõbrad ja tuttavad.

Raamatu esmatrükk 1865. aastal muutus sensatsiooniks ja müüdi kiiresti läbi. Algusest peale oli "Alice imedemaal" populaarne nii laste kui ka täiskasvanute seas, selle esimeste andunud lugejate seas oli kuninganna Victoria ja noor Oscar Wilde . Tänini ei ole teos kordagi müügilt kadunud. See on tõlgitud eri andmetel kas 97 või 174 keelde. Esimestena ilmusid 1869. aastal saksa- ja prantsuskeelne tõlge.

Eestikeelsed väljaanded 
Eesti keelde on "Alice Imedemaal" tõlgitud neljal korral: Linda Bakis ja Ants Oras 1940. aastal, Jaan Kross 1971. aastal, Anna-Liisa Tiisma 2015. aastal ning Mari Klein ja Leelo Märjamaa 2018. aastal.

 "Alice Imedemaal". Eesti Kirjastuse Kooperatiiv, 1940.
 "Alice Imedemaal". Tallinn: Eesti Raamat, 1971.
 "Alice Imedemaal". Tallinn: Tänapäev, 2004. ISBN 9985622650
 "Alice Imedemaal. Alice peeglitagusel maal ja mida ta seal nägi". Tõlkinud Jaan Kross ja Risto Järv. Tallinn: Tänapäev, 2008. ISBN 9789985627129
 "Alice Imedemaal". Illustreerinud Rébecca Dautremer, tõlkinud Mari Klein, värsid tõlkinud Mari Klein ja Leelo Märjamaa. Tallinn: Draakon & Kuu, 2018.

Töötlused
 "Alice Imedemaal". Sari "Illustreeritud klassikavaramu". Tallinn: Ersen, 1999. Adapteeritud versioon.
 "Alice Imedemaal". Tõlkinud Orvi Käsper. Tallinn: Kirilill, 2002. Jane Carruthi ümberjutustus. ISBN 9789985886694.
 "Kogumik tuntud lugusid. Alice Imedemaal, Kolm musketäri, Väikesed naised, Aarete saar". Tallinn: Ersen, 2012. 48 lk. ISBN 9789949252220.

Filmiversioonid 
 Alice in Wonderland (1903), Briti tummfilm, lavastajad Cecil Hepworth ja Percy Stow, Alice'i rollis May Clark
 Alice's Adventures in Wonderland (1910), tummfilm, lavastaja Edwin Stanton Porter
 Alice in Wonderland (1915), tummfilm, lavastaja W. W. Young
 Alice in Wonderland (1931), esimene helifilm, lavastaja Bud Pollard
 Alice (1946), BBC film, peaosas Vivian Pickles, lavastaja George More O'Ferrall, UK 
 Alice in Wonderland (1951), Walt Disney Feature Animationi multifilm. Tänini tuntuim "Alice'i" filmiversioonidest ning tänapäeval üks klassikalisemaid Disney stuudio filme.
 Alice in Wonderland (1954), BBC salvestus balletist.
 The Adventures of Alice (1960), televersioon ooperist
 Alice's Adventures in Wonderland (1972), muusikafilm, peaosas Fiona Fullerton
 Nel Mondo Di Alice (In the World of Alice), Itaalia 4-osaline telesari.
 Alice imedemaal (1981) ("Алиса в Стране чудес"), Nõukogude multifilm, režissöör Jefrem Pužanski
 Alice in Wonderland (1985), 2-osaline telefilm, lavastaja Irwin Allen
Alice in Wonderland (1995), multifilm stuudiolt Jetlag Productions, lavastaja Toshi Hiruma
 Alice in Wonderland (1999), Briti telefilm
 Lavastaja Tim Burton kasutas 2010. aastal linastunud filmis "Alice in Wonderland" Carrolli mõlema raamatu sisu nii loovalt, et sündis mitte raamatu filmiversioon, vaid pigem uus teos selle ainetel.

Muid tuletatud teoseid
 Irving Fine – kooriteos "Three Choruses from Alice in Wonderland" (1942)
 Richard Rosen – rokkooper "Alice and Wonderland" (1973)
 Federico Ibarra – ooper "Alicia" (1995)
 John Craton – ballett "Through the Looking-Glass" (2010)
 Nazareth – plaat "Malice In Wonderland"
 The Sisters of Mercy – laul "Alice"
 John Lennon – laul "I Am the Walrus"
 Tom Waits – plaat "Alice" lauludega muusikalist (2002)
 Marilyn Manson – plaat "Eat Me, Drink Me" (2007)
 Lindsey Stirling – muusikavideo "Hold My Heart"
 Lewis Carroll Society of Canada – kuuldemängusari "Alice in Cyberspace"
 Haruhiko Shono – visuaalromaan "Alice: An Interactive Museum" (1990), 1991 MITI Multimedia Grand Prix Award
 Windham Classics – platvormi- ja tekstiseiklusmäng "Alice in Wonderland" (1985)
 Sunsoft – mobiiliõudusmäng Alice's Warped Wonderland (歪みの国のアリス Yugami no kuni no Arisu; 2006)
 Marco Chacon ja Better Mousetrap Games – fantaasiapõhine rollimäng "Wonderland", ka "JAGS Wonderland"
 Gary Gygax – AD&D seiklusraamatud "Dungeonland" ja "The Land Beyond the Magic Mirror" (1980ndad)
 West Endi muusikaline pantomiim "Alice in Wonderland" (1886)
 Off-Broadway etendus Lewis Carrolli elust "LOOKING-GLASS" (1982)
 Bill Osco – muusikaline pornofilm "Alice in Wonderland: An X-Rated Musical Comedy" (1976)
 Charles Blackman – 46 maali Alice'ist koos teiste raamatutegelastega (1956)
 Salvador Dalí – 12 illustratsiooni raamatule (1969)
 All Saints' Church, Daresbury, Inglismaa – vitraažisari kirikuakendel
 Fleischer Studios – multifilm "Betty in Blunderland" (1934) Betty Boopi seiklustest Imedemaal
 Marissa Meyer - raamat enne Alice'i seiklusi Imedemaal "Heartless" (2016)

Viited

Lasteraamatud
Inglise kirjandus
1865