2. august

2. august on Gregoriuse kalendri 214. (liigaastal 215.) päev. Juliuse kalendri järgi 20. juuli (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1560 – Vene-Liivi sõda: toimus Härgmäe lahing
 1561 – Erik XIV konfirmeeris Stockholmis Harju, Viru ja Järva aadli privileegid. Tallinna kirikupea (superintendendi) järelevalve alla anti ka maakogudused, sellele ametikohale sai Oleviste koguduse pastor Johannes Robertus von Geldern.
 1743 – 
 1914 – Esimene maailmasõda: keiser Nikolai II kuulutas osades kubermangudes s.h. ka Liivi- ja Eestimaal välja sõjaseisukorra. Kehtestati sõjatsensuur.
 1919 – Pirita jõe basseinis (Kalevi vana ujula) algasid Eesti esimesed meistrivõistlused ujumises. 
 1923 – pärast kahe kuu pikkust valitsuskriisi kinnitas Riigikogu ametisse Konstantin Pätsi juhitava Põllumeestekogude, Rahvaerakonna, Kristliku Rahvaerakonna ja Tööerakonna esindajatest koosneva koalitsioonivalitsuse.
 1929 – senine Prantsusmaa saadik Victor Leon Jaunez lahkus Eestist.
 1937 – Luksemburgis Echternachi linnakeses suri vabadussõjalaste liider Artur Sirk, kukkudes välja hotellitoa aknast.
 1941 – major Friedrich Kurg, kelle Saksa sõjaväevõimud olid 14. juulil määranud vallutatud Eesti alade partisanide üldjuhiks, avaldas teadaande vabatahtliku relvaorganisatsiooni Omakaitse loomisest. Selle peamiseks ülesandeks kujunes vahiteenistus.
 1944 – Saksa okupatsioon Eestis: sundmobilisatsioon Saksa armeesse laienes 1926. aastal sündinud noormeestele.
 1966 – loodi Tallinna vanalinna riiklik kaitsetsoon

Maailmas
 338 eKr – Philippos II kehtestas Chaironeia lahingus otsustava võiduga  Makedoonia ülemvõimu Kreeka linnriikide üle
 216 eKr – Hannibal purustas Cannae lahingus Vana-Rooma sõjaväe.
 1552 – Saksimaa kuurvürst Johann Friedrich I ja Hesseni maakrahv Philipp I vabastati Passau lepinguga vangistusest, luterlastele tagati Saksamaal usulise tegevuse vabadus.
 1589 – Jacques Clement mõrvas St. Cloudis Prantsusmaa kuninga Henri III. Kuningas suri saadud haavadesse järgmisel päeval.
 1637 – Holland kihutas portugallased välja Aafrika Kullarannikult.
 1665 – Prantsusmaa saatis välja ekspeditsiooni Tuneesia ja Alžeeria piraatide vastu.
 1769 – hispaanlased avastasid El Rio de Nuestra Señora la Reina de los Ángeles de Porciúncula jõe, mille äärde hiljem rajati Los Angeles.
 1802 – Napoleon Bonaparte lasi rahvahääletusel end eluaegseks konsuliks kinnitada, 3 miljonit prantslast hääletas poolt ning 1600 vastu.
 1824 – Türgi vallutas Kreekalt Ipsara saare.
 1841 – Richard Owen tutvustas Briti avalikkusele leitud luid, mis tema arvates olid kuulunud suurtele maismaasisalikele ning võttis ühtlasi kasutusele sõna "dinosaurus".
 1858 – Suurbritannia parlament võttis vastu Government of India Acti. Millega Briti Ida-India Kompanii kaotas oma võimu Indias ning loodi Briti India kroonikoloonia.
 1869 – kirurg Gustav Simon tegi Heidelbergis esimese neerueemaldamisoperatsiooni.
 1880 – Suurbritannia parlament kinnitas Greenwichi meridiaani aja ametliku ajana,  1657. aastast oli Greenwichi meridiaani aega kasutatud ainult merenduses.
 1914 – Esimene maailmasõda: Saksa väed okupeerisid ilma sõjakuulutuseta Luksemburgi.
 1928 – Itaalia kirjutas Etioopiaga alla sõpruslepingu 20 aastaks.
 1933 – Nõukogude Liidus avati Stalini-nimeline Valge mere – Läänemere kanal.
 1934 – Adolf Hitler sai Saksamaa füüreriks ja riigikantsleriks.
 1934 – paavst Pius XI sõitis puhkusele Castel Gandolfosse; esmakordselt pärast 1870. aastat lahkus ametis olev paavst Vatikanist.
 1939 – Albert Einstein teatas kirjas USA presidendile Franklin Delano Rooseveltile, et USA võiks alustada aatomiuuringuid.
 1944 – Teine maailmasõda: "likvideeriti" Auschwitzi koonduslaagri mustlaste blokk – Saksa SS tappis kõik seal kinnipeetud üle 3000 mustlase.
 1945 – Potsdami konverentsi tulemusena sõlmiti Potsdami leping, millega nähti ette Saksamaa denatsifitseerimine, demilitariseerimine, demokratiseerimine, tehaste sisseseadete demonteerimine reparatsioonimaksteks ning detsentraliseerimine.
 1956 – Inglismaa lükkas tagasi Rodeesia ja Njassamaa Föderatsiooni taotluse anda neile eristaatus väljaspool Briti Rahvaste Ühendust.
 1963 – USA soovitas ÜRO-l pidada kinni kõik sõjalised tarned Lõuna-Aafrika Vabariiki rassilise eraldatuse poliitika tõttu selles riigis.
 1971 – USA lubas toetada Hiina Rahvavabariigi ÜRO-sse astumist, kuid teatas samas, et on vastu Hiina Vabariigi ÜRO-st väljaarvamisele.
 1980 – Itaalias Bologna raudteejaamas toimus pommiplahvatus, hukkus 85 inimest ja vigastada sai üle 200.
 1988 – Nõukogude sõjavägi näitas Ameerika kaitsesekretärile Frank Carluccile uut ülisalajast pommitajat Tupolev Tu-160-t.
 1990 – Iraagi okupatsioon Kuveidis: pärast vaidlusi nafta ja piiride üle vallutasid Iraagi tankid ja jalavägi Kuveidi, Kuveidi kuninglik perekond põgenes Saudi Araabiasse, USA president George Bush mõistis rünnaku hukka kui varjamatu agressiooni.
 1991 – president Bush tegi teatavaks, et septembris USA-s kavandatavate Kreeka ja Türgi läbirääkimiste eesmärk on lahendada Küprosega seotud lahkarvamused.
 1992 – kaitsejõud arreteerisid Alžeerias 50 relvastatud islami ekstremisti ja võtsid oma valdusse peidikud 130 pommiga.
 1993 – Horvaatia iseseisvussõda: serblased lasksid puruks silla, mis oli ainus maismaaühendus Lõuna-Dalmaatsia ranniku ja ülejäänud Horvaatia vahel.
 1994 – Bosnia sõda: Serbia ütles Bosnia serblastele, et nood võtaksid vastu rahuplaani või süüdistuse kuriteos oma rahva vastu.
 1995 – Saudi Araabia kuningas Fahd vahetas välja oma nafta- ja rahandusministri – olulisim muudatus tema valitsuses alates tema võimuletulekust 1982. aastal.

Sündinud 

1892 – Aleksander Kruus, Nõo kirikuõpetaja ja Vabadussõja tegelane
1896 – Gustav Ernesaks, eesti tõstja
1905 – Myrna Loy, ameerika näitleja
1925 – Jorge Rafael Videla Redondo, Argentina diktaator
1926 – Per Wahlöö, rootsi kirjanik
1929 – Ain-Elmar Kaasik, eesti arstiteadlane
1932 – Peter O'Toole, iiri näitleja
1935 – Stanislav Netšvolodov, eesti skulptor ja medalikunstnik
1942 – Mall Sillandi, eesti näitleja
1942 – Toivo-Jüri Karindi, eesti näitleja ja teatrijuht
1943 – Tõnu Mikiver, eesti näitleja
1947 – Kalle Loona, eesti viiuldaja
1961 – Lauri Väinmaa, eesti pianist
1966 – Alar Haak, eesti laulja
1969 – Fernando Couto, portugali jalgpallur
1973 – Andrus Albrecht (Bonzo), eesti laulja ja muusik
1976 – Kati Wilhelm, Saksamaa laskesuusataja
1982 – Hélder Postiga, portugali jalgpallur
1983 – Elina Partõka, eesti ujuja

Surnud 

1799 – Jacques-Étienne Montgolfier, prantsuse paberivabrikant, õhupalli loojaid
1922 – Alexander Graham Bell, šoti päritolu ameerika teadlane, leiutaja ja õpetaja
1933 – Hain Toomväli, Kuressaare linnavolinik
1934 – Paul von Hindenburg, Saksamaa sõjaväelane ja riigitegelane, president
1937 – Artur Sirk, eesti poliitik ja jurist
1979 – Kaarel Karm, eesti näitleja

Pühad 
...

Nimepäev 
 Eestis – Helger, Helgo, Holger, Olger

Ilmarekordid 
...

Viited

August 02