Ingo Normet

Ingo Normet (8. juuni 1946 Tallinn – 8. september 2022) oli eesti teatripedagoog ja lavastaja.

Haridus
Ta lõpetas 1964 Tallinna 10. Keskkooli ja 1969 Moskva Riikliku Teatriinstituudi (GITIS) lavastaja erialal. Täiendas end 1981–1984 Leningradi Teatri- ja Kinematograafiainstituudis ja 1990. aastail Helsingi Teatrikõrgkoolis.

Töökäik
Aastatel 1969–1982 töötas ta lavastajana Endla teatris ja 1982–1991 oli seal peanäitejuht. Ühtlasi oli Normet 1973–1974 Tallinnfilmi režissöör (1973. aastast teine režissöör Grigori Kromanovi filmis "Briljandid proletariaadi diktatuurile").

1991. aastal sai temast Eesti Televisiooni Teleteatri pearežissöör.

Alates 1990. aastast on ta tegutsenud õppejõuna Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis, aastatel 1995–2011 oli kooli juhataja, alates 1996. aastast professor. Oli nelja lennu: XVI, XIX, XXI ja XXIII juhendaja, käivitas ametliku ja süsteemse lavastajaõppe ja lõi kooli teatrialase raamatukogu EMTA raamatukogu filiaalina.

Õpetanud ka Liège'is, Berliinis ja Helsingis. Üle 110 lavastuse Eesti ja Soome teatrites ning Eesti Televisiooni Teleteatris. Avaldanud teatriteoreetilisi artikleid.

Eesti Lavastajate Liidu esimees (1993–1995), Eesti Rahvuskultuuri Fondi Nõukogu aseesimees (aastast 1991).

Tunnustus
1979 – Ants Lauteri nimeline auhind 
1986 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane 
2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk 
2002 – Priit Põldroosi nimeline auhind 
2020 – Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapitali elutööpreemia (Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli emeriitprofessorile suure panuse eest teatrikunsti, poole sajandi pikkuse lavastajaloomingu eest paljudes Eesti kutselistes teatrites ja Teleteatris ning pedagoogilise töö eest lavakunstikooli õppejõuna ja kooli juhatajana)

Lavastused

Aleksei Arbuzov, “Pihtimuste öö”    1968 

Josef Topol, “Kass rööbastel” (esietendust ei toimunud, sest autor keelati NSV Liidus)    1968 

Dagmar Normet, “Vöödiline hobune”    1968 

Aleksandr Volodin, “Viis õhtut”    1969 

John Patrick, “Kummaline missis Savage”    1969 

Albert Koeney / Kaarin Raid, poeetiline kompositsioon “Vihmade vaikus”    1969 

Miroslav Mitrovič, “Röövimine keskööl”    1969 

Peter Weiss, “Kuidas härra Mockinpott hädast ja viletsusest pääses”    1969 

Aleksandr Volodin, “Ärkamine”    1971 

Maiju Lassila / Ingo Normet, “Tuletikke laenamas”    1971 

Juhan Liiv / Ingo Normet, “Vaim ja tuluke”    1971 ETV

Agatha Christie, “Hiirelõks”    1971 

Oskar Luts / Ingo Normet, “Vaikne nurgake”    1972 

Vaino Vahing, “Suvekool”    1972 

Zorair Halaphjan, “Hällilaul”    1972 

Valentin Katajev / Mati Unt, “Vikerkaarelill”    1972 

P. E. Beaumarchais, “Figaro pulm”    1973 

Juhan Liiv / Ingo Normet, “Valu”    1973 

Leonid Žuhhovitski, “Sa ei tea, kui valus mul on”    1974 

Samuil Aljošin, “Oli kord armastus”    1974 

Molière, “Tartuffe”    1975 

Ott Kool, “Maarja maal”    1975 

Ingo Normet, “Jaapani muinasjutt”    1975 

Tšõngõz Ajtmatov / Kaltai Muhhamedzanov, “Tõus pühale mäele”    1975 

Jevgeni Švarts, “Tuhkatriinu”    1975 

Boriss Vassiljev, “Ärge tulistage valgeid luiki!”    1976 

Tennessee Williams, “Iguaani öö”    1976 

Stanislav Grochowiak, “Püsime veel sadulas, härrased!”    1976 

Ingo Normet, “Muinasjutt Siiami printsist”    1976 

Jack Popwell, “Missis Piper juhib juurdlust”    1977 

Anton Hansen Tammsaare / Ingo Normet, “Otto Almari nägemus”    1977 

Kazys Saja, “Puutuvid”    1977 

Maiju Lassila, “Tark neitsi”    1978 

Henrik Ibsen, “Doktor Stockmann”    1978 

Ingo Normet, “Hirvepoiss”    1978 

Dagmar Normet, “Jumpovaari”    1978 

William Shakespeare, “Mõõt mõõdu vastu“    1979 

Mati Unt, “Doktor Noormanni kirjasõprade kokkutulek”    1979 

Juhan Smuul, “Atlandi ookean”    1979 

Paul-Eerik Rummo, “Tuhkatriinumäng”    1979 

Ingo Normet / Hando Runnel, “Muinasjutt Pöial-Liisist”    1980 

Arijs Geikins, “Legend Kaupost” (Jaan Kaplinski töötlus)    1980 

Piret Udikas, “Ühe ema lapsed”    1980 

Thornton Wilder, “Meie linnake”    1980 

Jevgeni Švarts, “Draakon”    1981 

Aleksandr Vampilov, “Vanem poeg”    1981 

August Jakobson / Vaino Vahing, “Vaeste patuste alev”    1981 

Valentin Katajev, “Puhkepäev”    1981

Agatha Christie / Edgar Allen, “Kutse mõrvale”    1982 

Vladimir Majakovski, “Saun”    1982 

Stephen Poliakoff, “Superdiskor”    1982 

Hans Christian Andersen / Ingo Normet, “Näkineid”    1982 

Ödön von Horváth, “Lood Viini metsadest”    1983 

Aleksandr Tšervinski, “Viktoria”    1983 

Kalle Käsper, “Doktor Stockmanni variant”    1983 

Franc Pocci, “Sinihabe”    1983 

Ott Kool, “Musta kassi öösel ei näe”    1984 

Ivan Turgenev, “Kuu aega maal”    1984 

Jean Anouilh, “Orniphle ehk Tuuleiil”    1984 

Valter Udam, “Vastutus”    1985 

Bertolt Brecht, “Mees on mees”    1985 

Mihkel Tiks, “Vana Toomas”    1985 

William Wycherley, “Provintsitar Londonis”    1985 

Azat Abdullin, “Peremees”    1986 

Ingo Normet, “Tuglase elu”    1986 

August Kitzberg, “Libahunt”    1986 

Ott Kool, “Reporterid”    1987 

Lev Tolstoi, “Ja pimeduses paistab valgus”    1987 

Mihhail Bulgakov, “Molière”    1987 

Kersti Merilaas, “Pilli Tiidu”    1988 

Mihhail Bulgakov, “Koera süda”    1988 

György Spiró, “Aed”    1988 

György Spiró, “Kanapead”    1989 

Raimond Kaugver, “Saturnuse lapsed”    1989 

John Kander / Fred Ebb, “Zorbas”    1989 

Bernard Slade, “Tuleval aastal samal ajal”    1989 

Claude Magniere, “Blaise”    1990 

Molière, “Don Juan”    1990 

Astrid Lindgren, “Vahtramäe Emil”    1990 

Peter Shaffer, “Must komöödia”    1991 

Henrik Ibsen, “Kummitused”    1991 

Anton Hansen Tammsaare / Ingo Normet, “Otto Almari nägemus”    1991 

Gabriel Garcia Márquez, “Naine, kes saabus kell 6″    1992 

Mihkel Mutt, “1991″    1992 

Enn Vetemaa, “Lipugambiit”    1992 

Enn Vetemaa, “Anatoomikumi etüüd”    1992–93 

Neil Simon, “Biloxi Blues”    1992 

Arthur Schnitzler, “Ringmäng”    1993 

Jacob ja Wilhelm Grimm / August Kitzberg / Walt Disney / Ingo Normet, “Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi”    1993

Madis Kõiv / Aivo Lõhmus, “Põud ja vihm Põlva kihelkonnan neljatõistkümnendämä aasta suvõl”    1993 

Victor Hugo, “Angelo, Padua türann”    1994 

Molière, “Ihnus”    1995 

William Shakespeare, “Mõõt mõõdu vastu”    1995 

Samuel Beckett, “Godot’d oodates”    1996 

Jerry Herman, “Hallo, Dolly!”    1996 

William Shakespeare, “Eksituste komöödia”    1998 

William Shakespeare, “Kuningas John”    1998

Arto Paasilinna / Jorma Kairimo, “Äikesejumala poeg”    1998 

Molière, “Ihnur”    1999 

Aleksis Kivi, “Nõmmekingsepad”    2000 

William Shakespeare, “Eksituste komöödia”    2000 

Pedro Calderón de la Barca, “Elu on unenägu”    2000 

Hugo Raudsepp, “Mikumärdi”    2000 

Ödön von Horváth, “Lood Viini metsadest”    2001 

August Kitzberg, “Suur Kosjasõit”    2002 

Ferenc Molnar, “Liilia”    2002 ED 

Vaino Vahing, “Testament”    2003 

John Millington Synge, “Martini ja Mary lugu”    2005 

Arthur Miller, “Müügimehe surm”     2006 

Mati Unt / H. Chr. Andersen, “Tinasõdur, baleriin ja siga”    2006 

Anton Tšehhov, “Kajakas”    2006

A. H. Tammsaare, “Kuningal on külm”    2006 

Reko Lundán / Ingo Normet, “Suurema kurbuseta”    2007 

Tennessee Williams, “Iguaani öö”    2008 

Mati Unt, “Räägivad”     2009 

Variandid Shakespeare´i “Suveöö unenäost” Mendelssohn-Bartholdi sümfoonilises süidis “Suveöö unenägu”     2009

Kay Pollak, “Nii nagu taevas”  2009

M.Unt “Huntluts”  2010 

G.C.Menotti „Vanatüdruk ja varas”    2010 

V. Vahing “Pulmad”    2011 

E. Hemingway “Viies kolonn”    2011 

W. Shakespeare “Mõõt mõõdu vastu”    2012 

Maurice Maeterlinck “Sinilind” 2013 

Bertolt Brecht / Hella Wuolijoki “Härra Puntila ja tema sulane Matti” 2013 

Viiu Härm / Paul-Eerik Rummo „Körged, körged Köpu mäged“  2014

Henrik Ibsen “Brand” 2014

W.Shakespeare / L.Sipari / L.Urpelainen “Romeo vs. Julia” 2015

Vaino Vahing “Mees, kes ei mahu kivile” 2017

Jerome Kilty “Armas luiskaja” 2019

Teosed 
 "Teatrist" (artikleid ja intervjuusid aastatest 1971–2001). Ilmamaa, Tartu 2002, 368 lk; ISBN 9985770633
 "Ujuda selles jões. Teatrikooli aabits". Kirjastus Eesti Teatriliit, Tallinn 2011, 190 lk; ISBN 9789985860571

 Artiklid
 Veelkord Stanislavskist. // TMK (1982) 6, Lähtudes Diderot'st. // Teater. Muusika. Kino (1995) 12
 Võimalused ja võimatused. // TMK (1999) 4
 Lavastajate koolitus – uus või vana? // Teatrielu 2000. Tallinn, 2001
 Oskused ja looming teatris. // Techne. Tallinn, 2002
 Lea Tormise mõistatus. // TMK (2002) 12
 Teatrist ja koolist. // Akadeemia (2006) 11.

Isiklikku
Ingo Normeti vanemad olid kirjanik ja tõlkija Dagmar Normet ning helilooja Leo Normet. Ingo õde on ajakirjanik Haldi Normet-Saarna. Ingo Normeti esimene abikaasa oli tunnustatud lavastaja  Kaarin Raid, nende abielust sündis poeg Ott Normet. Teist korda abiellus Ingo näitleja Tiia Kriisaga, nende poeg on Mart Normet.

Viited

Kirjandus
 ETrBL, 432–433
 EE 14, 327
 Ingo Normet. // Lavastajaraamat. Tallinn, 2001.

Välislingid
 Ingo Normeti lavastuste loetelu Eesti Lavastajate Liidu kodulehel
 Andres Laasik, "Ettevaatlik Ingo Normet", Eesti Päevaleht, 2. august 2002 
 Andres Keil, "Ingo Normet: neli aastat on näitleja karjääris", Eesti Päevaleht, 2. detsember 2006
 Ingo Normet. Saade Persona. Keskööprogramm. Vikerraadio

Eesti lavastajad
Eesti teatripedagoogid
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professorid
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Tallinna Nõmme Gümnaasiumi vilistlased
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1946
Surnud 2022