joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
VIII üldlaulupidu

VIII üldlaulupidu toimus 30. juunist 2. juulini 1923 Tallinnas. Pidustuse korraldas Eesti Lauljate Liit. Kooride üldjuhid olid Anton Kasemets ja Juhan Simm, puhkpilliorkestreid juhatas Eduard Knude ja sõjaväeorkestreid Georg Reder. Laulupeo avakõne pidas riigivanem Juhan Kukk ning lõpukõne Riigikogu esimees Jaan Tõnisson.

Peol osales 386 esinejate rühma 10 562 liikmega. Laulupidu peeti Rohelisel aasal praeguse Kadrioru staadioni kohal.

Suurest laulupeovaimustusest tingituna sai alguse igal viiendal aastal üldlaulupeo korraldamise tava.

Kava 
Esitusele tuli 24 eesti autorite koorilaulu, sealhulgas esmakordselt lauldud nüüdislaulupidude avalaul Mihkel Lüdigi "Koit". Ainsa välismaa autori lauluna esitati soome külaliskoori laulupeole tuleku puhul Emil Genetzi "Suomen valta". Puhkpilliorkestrid mängisid saksa palu.

Segakoorid
 "Valvur, kas ju möödas öö" (K. Türnpu)
 "Tänu ja kiitus" (A. Läte)
 "Kodutalust lahkumine" (K. Türnpu)
 "Vahtijad" (A. Läte)
 "Kukku" (A. Vedro)

 "Isamaa mälestus" (K. A. Hermann)
 "Nooruse unenägu" (M. Hermann)
 "Pisarad" (J. Aavik)
 "Enne ja nüüd" (M. Hermann)
 "Eks teie tea" (R. Tobias)
 "Palve" (F. Saebelmann)
 "Kaunimad laulud" (F. Saebelmann)
 "Suomen valta" (E. Genetz)
 "Võõrsil" (J. Kappel)
 "Meie err" (C. Kreek)
 "Laulu mõju" (M. Saar)
 "Mis need ohjad" (“Leelo”) (M. Saar)
 "Karjase laul" (M. Lüdig)
 "Koit" (M. Lüdig)

Meeskoorid
 "Ma teretan sind, hommik" (J. Kappel)
 "Väikesele isamaale" (K. A. Hermann)
 "See on Eesti laul" (A. Kapp)
 "Oma saar" (J. Simm)
 "Näänia Kreutzwaldi mälestuseks" (R. Tobias)
 "Meeste laul" (M. Hermann)

Pasunakoorid
 "Marsch" (A. Seidel)
 "Gavott" (L. Jessel)
 "Romans" (C. Kahnt)
 "Gavott" (J. Semfke)
 "Marsch" (M. Oscheit)

Viited 

 08. üldlaulupidu
Üldlaulupidu
Batika

Batika ehk batik on Indoneesia päritolu tekstiilikunsti tehnika – riide värvimine selle osalise katmise abil.

Katmismeetodeid on erinevaid. Neist levinuim on kuumvahaga ositi valamine, mille puhul vahaga kaetud alale riidevärv ligi ei pääse. Vaha baasil batika arvatakse olevat enam kui tuhat aastat vana, selle juured ulatuvad tõenäoliselt iidsesse Egiptusse ja Sumerimaale.

Alaliigid
 Sidumisbatika

Kunstnikud
 Irina Baleva

Kunst
Tekstiilikunst
Irina Baleva

Irina Baleva (sündinud Tallinnas)  on Eesti tekstiilikunstnik, elab ja töötab Tallinnas. Viljeleb peamiselt batikatehnikat.

Haridus
 Peterburi kunstikool, sisekujunduse eriala

Näitused
Alates aastast 1999 on Irina Baleva osalenud grupinäitustel ja teinud isikunäitusi Eestis, Soomes ja Saksamaal rohkem kui 20 korral.

Auhinnad
 Ida-Virumaa kultuuripreemia, 2000

Välislingid
 Irina Baleva ametlik koduleht

Eesti tekstiilikunstnikud
Sünniaeg puudub
Laevamast

Mast ehk laevamast on laeval või muul veesõidukil olev märgavatalt üles välja ulatuv stabiilne funktsionaalne latt, post või torn.

Mastidest üldiselt 
Mastide külge kinnitatakse laeva navigatsioonituled ja päevamärgid, losspoomid, antennid, prozektorid, vaatlusplatvormid, radarid ja muud vajalikud seadmed.

Purjelaeva mast või mastid on oluline osa taglasest.

Mast asetseb tavaliselt laeva sümmeetriatasandis ja on tavaliselt kas vertikaalne või veidi laeva ahtri poole (tahapoole) kallutatud. Suuremat masti hoiavad külgedelt vandid ja pikisuunas taagid. Mastid võivad olla ka kõrvuti-kahepostilised ülevalt ühendatuna (nö. vene tähe П -kujulised) ehk portaalmastid.

Mastid valmistatakse kas metallist või vanemate laevade puhul puidust, harvem ka kunstmaterjalidest.

Signaalmast 
Laevadel, kaatritel ja paatidel reeglina kas roolikambri katusel, selle ees või taga asuvat üksikut masti, kus asuvad navigatsiooniks vajalikud abivahendid ja lipuvallid, nimetatakse signaalmastiks. Masti all silla juures asuvat tekki nimetatakse vastavalt signaaltekiks.

Mast purjelaeval 

Purjelaeva mast on purjelaeva taglase pleestiku kandev osa. Traditsioonilisel purjelaeval koosneb mast alamastist ehk põhimastist ja tengist-pikendusest, raapurjestusega mast ka kahest või enamast tengist. Alamast toetub mastikannaga kilsonile läbides tekki mastiava kaudu. Alamasti ülaosas asuvad marss-saaling ja eisenkopp. Marss-saalingule toetub marssteng ja läbib eisenkoppi.

Suure purjelaeva terastorust masti, millel on alamast ja teng ühest tükist nimetatakse paalmastiks. Eestpoolt toestavad masti taagid, külgedelt vandid ja tengvandid. Pooltagant toestavad masti parduunid. 

Masti nimetus tuleneb purjelaeva tüübist ja masti asukohast laeval, mis on neljamastilisel täislaevalalates alates vöörist fokkmast, grootmast, besaanmast, dziggermast. Vastavalt masti nimetusele nimetatakse ka tengid – fokkmarssteng (formarssteng), fokkpraamteng jne.

Purjelaeva mastide nimetused 
 Eesmast, Fokkmast on purjelaeva esimene mast
 Suurmast, Grootmast on purjelaeva teine mast
 Besaanmast on purjelaeva tagumine madalam, kolmas või neljas mast
 Dziggermast on purjelaeva neljas mast või viiemastilise täis- ja parklaeva viies mast. 
 Pankermast on nelja ja viiemastiliste barkantiinide viimane mast.
 Keskmast on viiemastiliste laevade keskmine mast.

Vaata ka 

 A-kujuline laevamast
 Mast
 Taglas

Viited

Laevade ehitus
Purjelaevade ehitus

is:Mastur
Riho Sibul

Riho Sibul (sündinud 26. juunil 1958) on eesti kitarrist, laulja ja helilooja. Muusikat õppis muusikaklassis ja aastail 1976–1977 Tallinna Pedagoogilises Instituudis. Riho Sibul on ka mitmekülgne helilooja ning loonud muusikat rock'n'roll'ist bluusini ja lüürilistest ballaadidest ("Kuulaps") filmimuusikani. Oma eeskujudena on ta nimetanud Jimi Hendrixit, Jeff Becki, Wayne Krantzi ja Bill Friselli. Kui varasematel aastatel piirdus ta vaid pillimänguga, siis Ultima Thules alustas ta ka oma lauljateed.

Tegevus ansamblites
Kooliaastatel laulis ansamblis Welled
Riho Sibula praktiline muusikategevus algas 1976. aastal Gunnar Grapsi Magnetic Bandis;
sellele järgnes ansambel Haak;
Propeller, millele sai 1980. aastal saatuslikuks kurikuulus "jalgpalliskandaal" Kadrioru staadionil;
ansambel In Spe;
ansambel Kaseke;
Tõnis Mägi ja Music Seif;
Jaak Joala ja Lainer;
VSP Projekt ehk instrumentaalkooslus Vaigla-Sibul-Põder; 
Ultima Thule, mille esikitarrist on Sibul tänaseni; 
Estonian Dream Big Band, kus Sibul astus üles lauljana.

Tunnustus
Oli 1981. aasta Tartu muusikapäevadel ansambli Kaseke koosseisus peaauhinna võitja.
1982. aastal tunnistati ta Tartu muusikapäevadel parimaks muusikuks orgkomitee poolt ja aasta hiljem publiku poolt.
Ta sai 1982. aastal parima heliteose preemia instrumentaalpala «Näotused» eest.
2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk
2002 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (loova muusikalise tegevuse eest "Eesti keeled", "Tuigutuled" ja kontserdid Estonian Dream Big Bandiga)
2006 – stipendium "Ela ja sära"
2010. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel võitis parima džässi-/bluusiartisti auhinna.

Diskograafia

Sibula sooloplaatidele on iseloomulik põhjamaine kargus ja melanhoolia.
2000 "Poeet külmetab klaasmäel"
2003 "Jahe Sinine"
2004 "Must"
2007 "Lood"
2009 "Liblikas ja peegel"
2011 "Kahemehesaag"

Viited

Välislingid
 
 Hannes Varblane, "Riho Sibul – räägib", EPL Laupäev 21. juuni 2008
 Brigitta Davidjants, "Suuremeelselt rahvuslik Riho Sibul", Playboy 21. aprill 2008

Eesti muusikud
Eesti kitarristid
Eesti Muusikaauhinnad
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1958
Super Bowl

Super Bowl on Ameerika jalgpalli liiga NFLi finaalmäng.

Super Bowl'ide tulemused

Välislingid
Ametlik Super Bowli koduleht

Ameerika jalgpall
Kask

Kask (ladina Betula, lõunaeesti murrakutes kõiv) kaseliste sugukonda kuuluv mitmeaastaste heitlehiste lehtpuude perekond.

Kased on lehtpuud, neid on maailmas vähemalt 30 liiki. Kasepuu mets on kaasik. Eesliitena kasutatakse sõna kask nt seente nimedes.

Eestis kasvab neli pärismaist kaseliiki:
 arukask
 sookask
 madal kask
 vaevakask

Arukase loodusliku vormina kasvab Eestis ka karjala kask. 

Saunas viheldakse kasevihaga.

Liigid 
Betula albosinensis - punane kask 
Betula alleghaniensis - kollane kask 
Betula ×aurata - kuldkask 
Betula ×caerulea  - sinine kask 
Betula chinensis - hiina kask 
Betula corylifolia- sarapuulehine kask 
Betula costata - roideline kask (kiitsiline kask) 
Betula davurica - dauuria kask 
Betula ermanii - kivikask 
Betula forrestii - Forresti kask 
Betula glandulosa - näärmeline kask 
Betula grossa - jalakalehine kask 
Betula humilis  - madal kask 
Betula jacquemontii - Jacquemont'i kask 
Betula lenta - suhkrukask 
Betula litwinowii - Litvinovi kask 
Betula mandshurica - mandžuuria kask 
Betula maximowicziana - Maximowiczi kask 
Betula medwediewii - Medvedjevi kask 
Betula microphylla - väikeselehine kask 
Betula middendorffii - Middendorffi kask 
Betula myrsinoides - mürdilaadne kask 
Betula nana - vaevakask (rabakask) 
Betula nigra - must kask 
Betula occidentalis  - läänekask 
Betula ovalifolia - munajalehine kask 
Betula pamirica - pamiiri kask 
Betula papyrifera - paberikask 
Betula pendula  - arukask 
Betula pendula var. carelica  - karjala kask (maarjakask) 
Betula pendula f. dalecarlica  - dalekarlia kask 
Betula platyphylla - lamedalehine kask 
Betula populifolia - paplilehine kask 
Betula potaninii - Potanini kask 
Betula procurva - kõver kask 
Betula pubescens - sookask 
Betula pumila - kääbuskask 
Betula raddeana - Radde kask 
Betula rotundifolia - ümaralehine kask 
Betula schmidtii - raudkask 
Betula tianschanica - tjanšani kask 
Betula tortuosa  - tundrakask 
Betula turkestanica - turkestani kask 
Betula utilis - himaalaja kask

Vaata ka 
 Eesti pärismaised puud
 Eesti pärismaised põõsad
 Kasetoht

Viited

Välislingid 

Valge kasetohu saladused, www.loodusajakiri.ee
 Kask Betula, herba.folklore.ee
 Kõiv , herba.folklore.ee

Kaselised
Herten

Herten on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Recklinghauseni kreisis. Asub Ruhrimaa põhjaosas Recklinghausenist edelas.

Herten jaguneb 9 linnaosaks, neist suurim on Westerholt, mis oli 1975. aastani eraldi linn.

Suuremad vaatamisväärsused on Herteni veeloss ja vana Westerholti küla.

Välislingid 

Herteni koduleht

Nordrhein-Westfaleni linnad
Snelli tiik

Snelli tiik (varem ka Schnelli tiik, Šnelli tiik, Vallikraav, Patkuli tiik, Patküla kraav, Patkuli kraav; saksa keeles Patkuls-Wallgraben, Wallgraben) on Toompea lossi kaitserajatisest (vallikraavist) moodustunud kunstlik veekogu tiik, mis asub Tallinna vanalinnas Toompargis. Vahel võidakse seda pidada n-ö Tallinna esindustiigiks.

Snelli tiik asub Tallinna Kesklinna linnaosas vanalinna asumis ning piirneb Toompea kõrgendiku, Falgi tee, Toompuiestee ja Nunne tänavaga. 1960. aastail oli Snelli tiigi Nunne tänava poolses osas liuväli, mille riietusruumina kasutati sealsamas tiigi otsal asuvat puithoonet.

2007. aasta 15. septembril toimus heategevuskampaania "AWARE 2007", mille raames peeti üritust "Snelli tiik puhtaks!".

Ajalugu 
Tiik on moodustunud Toompea linnust ümbritsenud vallikraavist, mis kujundati 19. sajandil pärast Tallinna kindluse sõjalise tähtsuse kaotamist Tallinna vanalinna ümbritseva parkide ja haljasalade osaks.

Nime on tiik saanud 19. sajandi Johan Schnelli järgi, kellel oli praeguse Toompuiestee ja tiigi vahel maja. Algselt kutsuti seda Patkuli kraaviks, kuna selle kaldal asus Patkuli reduut. Kui aga  Schnell aastal 1868 ostis sealse maatüki ja rajas sinna oma maja ning aiandi, hakati Patkuli kraavi nimetama Schnelli tiigiks. Maatükk oli Schnellide valduses aastani 1904. 

Schnelli tiik nimetati Tallinna linnavolikogu poolt Toomtiigiks 1939. aastal.

Galerii

Viited

Välislingid
 Kanal 2: sukeldujad tõid Snelli tiigist välja 2 tonni prügi, Postimees 19. september 2007.

Tallinna järved
Eesti tiigid
Kesklinna linnaosa
Vanalinna asum
Laukesoo looduskaitseala

Laukesoo looduskaitseala (varem Laukesoo/Laukasoo maastikukaitseala) asub Harjumaal Kose vallas, hõlmates Aela, Nõmmeri, Paunaste, Kadja, Pala ja Saarnakõrve küla. Kaitseala suurus on 2061 hektarit.

Kaitseala loodi 1981. aastal, kaitsmaks sealseid sooalasid, hiljem reorganiseeriti see maastikukaitsealaks. Seal on eristatud Laukesoo piiranguvöönd ja Laukesoo sihtkaitsevöönd. Kaitseala territooriumil asub Pirita jõe lähe. 

Maastikukaitsealal kaitstakse eriti sookurgede pesitsuspaiku.

Välislingid 

Laukesoo maastikukaitseala kaitse-eeskiri

Eesti looduskaitsealad
Kose vald
Ahlen

Ahlen on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Warendorfi kreisis.

Ajalugu 

Tänapäeva linna kohal asus sakside asula. 850. aasta paiku on seal mainitud Villa Alna asundust. Sellest kasvas 13. sajandiks linn, mis 1271. aastal ümbritseti linnamüüriga. Ahlen kuulus Hansa Liitu. Kolmekümneaastase sõja ajal sai linn tugevalt kannatada.

Linnamüüri hakati lammutama 1765. aastal ja 1929. aastaks olid viimased müüririismed hävinud.

1847. aastal sai linn raudteeühenduse ning kasvas seejärel tööstuslinnaks. Teise maailmasõja ajal pommitati linna seal asunud söekaevanduse tõttu.

Välislingid 

Ahleni koduleht

Nordrhein-Westfaleni linnad
Eesti koolinoorte 2008. aasta mälumängumeistrivõistlused

Eesti koolinoorte 2008. aasta mälumängumeistrivõistlused olid koolinoortele korraldatud mälumänguvõistlused, mis toimusid 6. aprillil 2008. 

Finaali toimumiskohaks oli Viimsi Keskkool. Mälumänguvõistluste eelvoor toimus sama aasta 3. veebruaril.

Koolinoorte mälumängumeistrivõistlusi korraldab mittetulundusühing Eesti Mälumänguliit.

Osa said võtta 4-liikmelised õpilaste võistkonnad nii põhikoolidest, keskkoolidest/gümnaasiumitest kui ka kutseõppeasutustest. Ühte kooli võis esindada maksimaalselt 6 võistkonda, millest kuni 3 võisid võistelda põhikooliastmes (kuni 9. klass) ning kuni 3  keskkoolide või gümnaasiumite arvestuses (10.–12. klass). Kõigil võistkondadel olid samad küsimused.

Tulemused

Gümnaasiumid ja keskkoolid

Põhikoolid

Märkused

Vaata ka 

 Eesti koolinoorte 2007. aasta mälumängumeistrivõistlused
 Eesti Mälumänguliit
 Mälumäng

Välislingid 

Eesti Mõttespordi Seltsi ja Eesti Mälumänguliidu kodulehekülg
Eelvooru küsimused .pdf failina
Lõppvooru küsimused .pdf failina

Eesti mälumängumeistrivõistlused
Edward Teach

Edward Teach (hüüdnimega Musthabe, inglise keeles Blackbeard; surnud 2. detsembril 1718 Põhja-Carolina rannikul) oli piraat. Ta sai tuntuks eelkõige Atlandi ookeani rannikul, kuhu ta rajas Ocracoke'i piraatide sadama.

Teda peeti oma aja metsikuimaks piraadiks, kes oli kurikuulus oma julmuse, kehalise jõu ja hirmsa välimuse poolest. Ta läks harilikult võitlusse, peakatte küljes süüdatud aeglaselt põlev süütenöör või salpeetris leotatud kanepiköis.

Ta suri 2. detsembril 1718 Põhja-Carolina rannikul Robert Maynardi käe läbi, saades lõpuks viis kuulihaava ja kakskümmend tõsist mõõgahaava (võib-olla ka laevakirvehaav kaelas). Seejärel sidus Maynard Teachi pea oma raamasti külge.

Mereröövlid
Surnud 1718
Kromaatiline kannel

Kromaatiline kannel (täpsemalt kromaatiline kontsertkannel) on keelpill.

See on klassikaliste muusikainstrumentide kõrval uustulnukas. Oma praeguse kuju sai eesti kromaatiline kannel 1952. aastal kandlemeister Väino Maala käe all.

Kromaatilisus võimaldab mängida piiranguteta kõigis helistikes ja annab rikkalikke võimalusi eri ajastute muusika ettekandmiseks. Kromaatilise kandle keeled on lõikuvad, see tähendab, et diatoonilised keeled suunduvad kõlalaua kohal paremalt ülalt vasakule alla ja altereeritud keeled vasakult ülalt paremale alla. Seda võib võrrelda klahvide paigutusega klaveri klaviatuuril (mustad ja valged klahvid).

Kromaatilisi kandleid valmistas Tallinna Klaverivabrik 1950.–1990. aastatel. Need kandled on 46 keelega. Praegu on võimalik tellida kromaatilisi kandleid Eesti kandlemeistrilt Rait Pihlapilt, kes valmistab 46–58 keelega kandleid. 

Kromaatilisele kandlele on kirjutanud muusikat Anti Marguste, Ants Sõber, Gennadi Taniel, Lembit Veevo, Aarne Männik, Mirjam Tally, Lauri Jõeleht, Märt-Matis Lill, Tatjana Kozlova, Kristjan Kõrver jt.

Eestis on kromaatilist kannelt võimalik erialana õppida mitmes lastemuusikakoolis, aga ka Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis, Heino Elleri Muusikakoolis ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias.

Interpreete
Kristi Mühling
Anna-Liisa Eller

Vaata ka

Kannel
Tsitter

Keelpillid
Kordofonid
Vakk

Vakk on vana viljamõõt. Aja jooksul on vaka suurus olnud muutuv. Sellest mahumõõdust kujunes välja talupoegadele kehtestatud andami mõiste vakus ehk vakuandam (ka: vakk).

1 Tallinna vakk (1923) = 3 külimittu = 36 toopi = 44,28 liitrit
1 Riia vakk (1923) = 6 külimittu = 54 toopi = 66.42 liitrit

Vaata ka
vakamaa (endisaegne pindalaühik)
mõõtühikute loend
Vanade ja vähemlevinud mõõtühikute loend

Mahuühikud
Eesti ajalugu
Läti ajalugu
Vili

Vili (fructus) on õistaimede organ, mis sisaldab seemneid. Vili koosneb viljakestast ja seemnest.

Vilja teke 
Kui tolmlemine – õietolmu kandumine tolmukatelt emakasuudmele – on olnud edukas, hakkavad tolmuterad idanema ja tungivad sigimikku. Õiest hakkab sõltuvalt emakate arvust arenema kas lihtvili või koguvili. Õisikust omakorda hakkab arenema vilikond.

Vilja areng ja valmimine 
Kasvavat ja arenevad tillukest vilja nimetatakse viljahakatiseks. Viljahakatised kasvavad ning hakkavad seejärel valmima. Olenevalt sellest, kas vilja veesisaldus valmimisel kasvab või kahaneb, jagatakse vilju lihakviljadeks ja kuivviljadeks. Kuivviljadest kasvatatakse kultuuris teravilju, kaunvilju, pähkleid, seemneid jne. Lihakvilju kannavad hinnatud puuviljakultuurid (luu-, õun- ja pomerantsviljad) ning marjakultuurid.  

Aiakultuuride viljadel eristatakse kolme küpsusastet: 
 koristusküpsus – vili on lõpliku suuruse ja kujuga;
 tarbimisküpsus – vili saavutab iseloomuliku põhivärvuse ja parima maitse;
 bioloogiline küpsus – seemned pruunistuvad.

Seemned 
Sigimikus olevatest seemnealgmetest arenevad vilja sisemuses seemned. Bioloogiliselt küps seeme on uue taime alge. Kui vili on tekkinud viljastumata munarakust ehk partenokarpselt, siis seemneid ei moodustu. Vastavalt seemnete arvule jagunevad viljad üheseemnelisteks ja mitmeseemnelisteks.

Viljade ja seemnete levik 
Bioloogilise küpsuse saavutanud viljad jagunevad avaviljadeks ja sulgviljadeks. Valminud avavili avaneb ja pillab seemned laiali, sulgviljal jääb viljakest seemne ümber ning vili ise kukub emataime lähedusse. Et aga emataime vahetus läheduses napib noore taime arenguks vajalikke toitaineid, valgust ja ruumi, on taimedel välja kujunenud mitmeid levimisviise. Viljade ja seemnete levimisel tuntakse mõisteid autohooria ehk iselevi ja allohooria ehk tegurlevi. Iselevi vahendid ongi eelkõige paiskviljad, mis heidavad avanedes seemned emataimest võimalikult kaugele. Tegurlevi puhul kasutavad taimed teiste elusolendite (loomad, inimesed) ning loodusnähtuste (tuul, vesi) abi.

Leviku tüübid  

 Tuullevi ehk anemohooria 
 Vesilevi ehk hüdrohooria 
 Loomlevi ehk zoohooria
 Inimlevi ehk antropohooria

Viljade liigitus

Liigitus tekkimise järgi 

 Paljasvili 
 Rüüsvili
 Koguvili

Liigitus ehituse järgi 

 Õunvili
Luuvili
Mari

Liigitus viljatüübi järgi 

Kuivvili
Avavili
Kaun
Kupar
Kõder
Kõdrake
Kukkur
Sulgvili
Pähkel
Pähklike
Teris
Tõru
Seemnis
Laguvili
Lihakvili
Pomerantsvili
Luuvili
Mari
Õunvili

Liigitus levimisvahendi tüübi järgi 
 Paiskvili
 Tiibvili
 Ujuvili

Viited
Ghana riik

Ghana riik oli riik Lääne-Aafrikas 750–1076. Asus tänapäeva Mauritaania ja Mali aladel.

Aafrika ajaloolised riigid‎
Harry Potter ja tarkade kivi (film)

"Harry Potter ja Tarkade kivi" (ingl Harry Potter and Philosopher's Stone) on inglise kirjaniku J. K. Rowlingi samanimelise raamatu järgi tehtud film. Filmi valmistas filmistuudio Warner Bros. Film esilinastus 2001. aastal ja on seitsmeosalise Harry Potteri filmide sarja esimene osa. Sellele järgnev osa on "Harry Potter ja Saladuste kamber".

Näitlejad 
 Daniel Radcliffe –     Harry Potter
 Rupert Grint –         Ron Weasley
 Emma Watson –          Hermione Granger
 Richard Harris –       Albus Dumbledore
 Robbie Coltrane –      Rubeus Hagrid
 Alan Rickman –         Severus Snape
 Maggie Smith –         Minerva McGonagall
 Tom Felton –           Draco Malfoy
 Ian Hart –             Quirinus Quirrell, Voldemort (hääl)
 Richard Griffiths –    Vernon Dursley
 Fiona Shaw –           Petunia Dursley
 Harry Melling –        Dudley Dursley
 John Hurt –            Ollivander
 Matthew Lewis –        Neville Longbottom
 Warwick Davis –        Filius Flitwick
 John Cleese –          Peaaegu Peata Nick
 Julie Walters –        Molly Weasley
 Richard Bremmer –      Voldemort (mälestustes)
 Adrian Rawlins –       James Potter
 Geraldine Somerville – Lily Potter
 Oliver Phelps –        George Weasley
 James Phelps –         Fred Weasley
 Bonnie Wright –        Ginny Weasley 
 Chris Rankin –         Percy Weasley

Esilinastused 
 Suurbritannia – 4. november 2001
 Ameerika Ühendriigid – 14. november 2001
 Austraalia – 29. november 2001
 Eesti – 21. detsember 2001

Välislingid 
 

Ameerika Ühendriikide filmid
Suurbritannia filmid
Fantaasiafilmid
2001. aasta filmid
Harry Potteri filmid
Oskar Suursööt

Oskar Albert Suursööt  (18/30. mai 1893 Saku vald, Harju kreis Eestimaa kubermang – 3. veebruar 1942 Vjatlagi vangilaager, Kirovi oblast, NSV Liit) oli Eesti poliitik.

Oskar Suursööt sai üldhariduse sai Saku vallakoolis ja Tallinna Nikolai I gümnaasiumis, mille  lõpetas 1915. aastal, mille järel astus Peterburi ülikooli õigusteaduse fakulteeti, kuid mobiliseeriti sõjaväkke 1916. aastal ja oli sunnitud ülikoolist lahkuma.

1918. aastal oli ta Kaitseliidu organiseerija Tallinnas ja Harjumaal. 

1920. aasta omavalitsuste esituskogude valimistel valiti Oskar Suursööt Tallinna linnavolikogu, revisjonikomisjoni ja Harju maakonnanõukogu liikmeks ning ühtlasi Harju maakonnavalitsuse esimeheks, 1920–1922 Harju Maakonnanõukogu esimees. Oskar Suursööt oli Eesti Maakondade Liidu üheks asutajaks ja esimeseks Liidu juhatuse esimeheks, kuni väljamaale ülikooli sõitmiseni

1924. aastal lõpetas ta Fürst Leopold-Akademie für Verwaltungswissenschafteni Detmoldis Saksamaal, cand. rer. poi. Erialana õppis nimetud ülikoolis omavalitsuse ala.

1925–1928 Kaitseliidu Harju maleva pealik. IV ja V Riigikogu liige. Majandusminister 1932. Aastast 1935 Isamaaliidu keskjuhatuse esimees. 1938–1940 I Riigivolikogu liige. 

Vahistati NKVD poolt 24. juulil 1940. Peeti kinni Vjatlagi vangilaagris Kirovi oblastis. Suri vangistuses.

Tunnustus
1929 Kotkaristi V klassi teenetemärk
1935 Kotkaristi III klassi teenetemärk

Viited

Eesti majandusministrid
Harju maavanemad
Tallinna linnavolikogu liikmed
Kaitseliidu Harju maleva pealikud
Kaitseliidu Tallinna maleva liikmed
Vabadussõja veteranid
Kotkaristi V klassi teenetemärgi kavalerid
Kotkaristi III klassi teenetemärgi kavalerid
IV Riigikogu liikmed
V Riigikogu liikmed
I Riigivolikogu liikmed
Kaubandus-Tööstuskoja liikmed
Majaomanikkude Koja liikmed
Ühistegevuskoja liikmed
Põllumeestekogude poliitikud
Konstantin Päts'i Riigivanemaks Valimist Korraldava Komitee poliitikud
Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinde poliitikud
Perekonnanimede kaitseregister
Eesti represseeritud isikud
Sündinud 1893
Surnud 1942
Punta Arenase vald

Punta Arenase vald asub Tšiili lõunaosas Magalhãesi ja Tšiili Antarktika piirkonna Magalhãesi provintsis.

Tšiili vallad
Magalhãesi provints
Dziecinów

Dziecinów on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Otwocki maakonnas. 

Masoovia vojevoodkonna külad
Ookerkass

Ookerkass (inglise keeles ocicat) on kodukassi tõug.

Leoparditähniline ookerkass näeb välja nagu miniatuurne metskass. Oma nime on ta saanud sarnasuse tõttu kauge metsiku esivanema otselotiga. 

Esimene ookerkass sündis USA-s Michigani osariigis 1964. aastal. Siiami kasside aretamisega tegelev Virginia Daly ristas siiami ja abessiinia-siiami tõu, et saada tähnilist kassi. Nii saadigi kreemi karva kuldsete tähnidega kassipoeg, kelle kasukas sarnanes metskassi otseloti omaga. See kassipoeg - kes hiljem küll kastreeriti ja ära müüdi - ristiti nimega Tonga ning teda peetakse oma tõu esiisaks. Tõukassiaretajad töötasid välja ookerkassi aretusprogrammi. Ookerkass on segu abessiinia, siiami, ameerika lühikarvaliste ja veel paarist tähnilisest tõust. 1987. aastal registreeriti kassitõug Ühendriikides ja hiljem ka teistes riikides. 

Ookerkass on suurt kasvu ja tugeva kehaehitusega. Keha ja saba on ühtlaselt tähnilised, käppadel rõngakesed, kaelal "lahtine kaelus". Kassi kõrvad on suured ja tugevad, mandlikujulised silmad kas kullakarva, rohelised või taevasinised. 

Ookerkass on mänguhimuline, väga kiinduv ja lahkeloomuline. Teda kutsutakse ka "kasskoeraks", kuna ta käitub sageli koera kombel: toob palli, reageerib nimele ning käib omanikule "pai tegemas" nagu koer. Ta talub hästi reisimist ja harjub kiiresti uue elupaigaga. 

Eesti leidub ookerkasse 2001. aasta suvest.

Kassitõud
Peled

Peled (Coregonus peled) on lõhelaste sugukonda kuuluv kala. 

Peledeid on leitud Bulgaariast, Taanist, Soomest, Saksamaalt, Leedust, Poolast, Venemaalt, Rootsist ja Aasiast. 

Eesti vetes elavad ainult introdutseeritud isendid, mida kasvatatakse vähesel määral Eesti kalakasvatustes.

Kirjeldus 
Peledi keha üldiselt hõbedane, mustad täpid külgedel, peas ja seljauimel. Uimed värvuselt hallid kuni mustad, sabavarrel rasvauim. Kudevatel isastel tekib selja peale helmeskate. Seljajoon järsu kaarega. Suu otseseisuline. Alalõug on ülalõuast pikem. Kasvab ca 45 cm pikaks ja kaalub maksimaalselt 1,5 kg. Peledil on lõpusepiisid 50–65.

Levik, eluviis ja toitumine 
Külmaveeline mageveekala. Looduslik levik Mezeni jõest ida poole kuni Kolõma jõeni. Sobivaim vee temperatuur on 14–22 kraadi. Pelaagilise eluviisiga. Põhitoiduks zooplankton ja surusääsklaste vastsed. Suuremad kalad toituvad ka limustest ja muust põhjaloomastikust.

Eestisse toodi esimest korda 1958, ümberasustamine ebaõnnestus. 1959. aastast on teda mitmel korral Eestisse toodud ning lastud 30 järve, kuid kohanemisega ei ole edu saatnud. Nüüdseks on peled Eestis haruldased.

Sigimine 
Eestis saab suguküpseks kolmeaastaselt (L 30-32cm). Enne kudemist oluline intensiivne toitumine. Kudemine oktoobri lõpust detsembrini kruusasele või taimejäänustega kaetud põhjale 2-3m sügavuses, eelistatavalt põhjaallikate läheduses. Marjaterad sidrunkollased kuni, läbimõõduga 1,5–1,6mm. Vastsed kooruvad aprillis või mais. Vastsetel tugev instinkt järvest lahkuda väljavoolu kaudu.

Kasv ja vanus 
Siberi karmis kliimas aeglane kasvukiirus, kehamõõtmed väiksemad, pikkust kuni 40cm ja mass 1kg. Tiigis võib aastaga kasvada 100g raskuseks. Isendid võivad kasvada 14 aastaseks.  

Suurim pikkus on 40-55cm ja kaal 2–2,5kg, heades oludes kasvavad kuni 6kg raskuseks. Eesti Uljaste järvest 1991. aasta sügisel tabatud peledi isakalad olid keskmiselt 40,7cm pikkused ja kaalusid keskmiselt 636kg, emaskalad umbes sama pikkusega, aga kaalult raskemad (720g). Eestis on suurim peled kaaluga 2,8kg püütud Liinjärvest.

Majanduslik tähtsus 
Ei ole levinud söögikala, liha on pigem pehme ja maitsetu. Suuremaid peledi süüakse toorelt soolaga. Kalamajanduslikult olulised 7-aastased kalad.

Vaata ka
Eesti kalade süstemaatiline nimestik

Viited

Välislingid 
 

Eesti kalad
Lõhelised
Hamtramck

Hamtramck on linn Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Wayne'i maakonnas. Asub Detroiti linna keskel, loodes on lühike lõik ühist piiri Highland Parki linnaga. 53,6% linnaelanikest olid 2010. aastal euroopa päritolu, 19,3% afroameeriklased. 

Linn sai nime prantsuse sõduri Jean François Hamtramcki järgi.

Välislingid 
Hamtramcki koduleht

Michigani linnad
Gary

Gary on linn Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis Lake'i maakonnas. Asub Chicago kesklinnast 40 km kaugusel Michigani järve lõunakaldal.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 69 093. Aastal 2010 oli elanikke 80 294. See on elanike arvult osariigi 11. linn. 79,1% elanikest on afroameeriklased.

Linn on saanud nime kohtuniku Elbert Henry Gary järgi. Ta oli 1901. aastal terasetootja U.S. Steeli üks asutajaid. Gary sai linnaõigused 14. juulil 1906. Tippajal oli Gary Pittsburghi kõrval riigi üks suurimaid terasetööstuskeskusi. Nende linnade mõju ulatus isegi Nõukogude Liitu, kus 1930. aastatel projekteeriti Gary ja Pittsburghi põhjal Magnitogorski tööstuslinn.

1960. aasta rahvaloenduse kohaselt elas Garys 178 320 inimest. Välisriikide konkurentsi kasvu ja tööstuse ümberstruktureerimise tõttu hakkas Gary tööstus 20. sajandi teisel poolel sarnaselt paljude teiste Roostevöö linnadega alla käima. See tõi omakorda kaasa töökohtade kadumise, misjärel hakkas linna elanike arv kiiresti kahanema. 21. sajandi alguses langes elanike arv 100 000. Kunagisest riigi eesrindlikumast tööstuslinnast olid alles vaid varemed. Hinnanguliselt on üks kolmandik linna hoonetest tühjad või mahajäetud.

Garyst on pärit Jacksonite muusikute perekond. Linnas on sündinud teiste seas Michael Jackson ja Janet Jackson. 1965. aastal alustas Garys tegevust Jacksonite perekonna ansambel The Jackson 5.

Gary sõpruslinnad on Fuxin Hiinas ja Lagos Nigeerias.

Viited

Välislingid 
 Koduleht

Indiana linnad
Trulling

Trulling ehk harilik trulling (Barbatula barbatula) on trullinglaste sugukonda kuuluv kala. Traditsiooniliselt on trullingut käsitletud hinklaste (Cobitidae) sugukonnas, tema ladinakeelne nimi oli siis Nemachilus barbatulus.

Morfoloogia 
Trullingu keha meenutab põhiehituselt silindrit – peaaegu kogu keha ulatuses on see ühekõrgune. Suu on alaseisune. Peas asub kolm paari poiseid. Soomused on raskesti eristatavad. Keha on enamasti pruunikas. Kogupikkus 16...18 cm, esineb dimorfismi. 

Trullinguid on mitu alamliiki. Üldlevila on lai: Lääne-Euroopast kuni Sahhalini saareni.

Välislingid

 

Eesti kalad
Karpkalalised
Valio

Valio OY on Soome toiduainetööstuse ettevõte, mis toodab piimatooteid. Ettevõtte omanikud on 23 Soome piimatootmisühistut.

Valio ostab kokku 86% Soomes toodetud piimast. Valio piimatoodete turuosa Soomes oli 2005. aastal 57%.

Valio asutasid 1905. aastal 17 meiereid võiekspordifirmana, et hoida kontrolli all eksporditava või kvaliteeti. Peamiselt eksporditi Inglismaale. 1909. aastal laienes tegevusvaldkond teistele piimatoodetele. Tänapäeval on Valio tootenimetusi umbes 1100.

Valiol on välisriikides kaheksa tütarfirmat, neist kaks Eestis: Valio Eesti ja Võru Juust. Eestis turustatakse Valio tooteid lisaks Valio kaubamärgile ka kaubamärkide Alma ja Gefilus all.

2004. aastal müüs Valio oma jäätisetootmise Nestléle.

Viited

Välislingid 
Koduleht

Soome ettevõtted
Toiduainetööstuse ettevõtted
Tuhkur

Tuhkur ehk metstuhkur ehk tõhk (Mustela putorius) on väike kärplane, Eesti pärismaine kiskja.

Toitumine
Jahile minekuks ootab ta öö saabumist. Tema ohvriks langevad hiired, rotid, kahepaiksed, kalad, küülikud, kodulinnud, roomajad, ta sööb ka mett ja mesilasi. 

Saaklooma tapab ta kõri läbi hammustades. Tapetud saagi tassib ta urgu, kus käib söömas.

Väljaheited on tuhkrutel 10–20 cm pikad. Tuhkru väljaheide on vänge haisuga ja selle järgi kergesti äratuntav.

Elupaik
Teda võib kohata peaaegu kõikjal, mägedes, mere ääres või külas. Pesitseb küüliku urus, kaljusel mäenõlval või puujuurte all. Ta on hea ujuja.

Kehaehitus
Täiskasvanud emasloom kaalub kuni 0,7 kg, isasloom kuni 1,7 kg, keskmine pikkus koos sabaga (13 cm) on umbes 51 cm ning tema keskmine eluiga on 7–10 aastat.

Vaata ka
Eesti imetajate süstemaatiline nimestik

Viited

Välislingid 
 

Eesti imetajad
Kärplased
Ropaži

Ropaži (saksa keeles Rodenpois) on küla (lielciems) Lätis Ropaži piirkonnas, Ropaži valla halduskeskus. Asub Riiast ida pool Lielā Jugla jõe ääres. 2005. aastal oli seal 1160 elanikku.

Külas on kirik, kool, raamatukogu ja spordikompleks. Sinna jäävad Aprūpes centrs Vidzeme, Cirsmase, Kapi, Ropaži ja Jāņukalnsi bussipeatused. 

Ropažit on mainitud 1205. aastal Henriku Liivimaa kroonikas, mil seal toimus Ropaži lahing. Aastal 1320 püstitati sinna Ropaži ordulinnus. Nii linnus, selle kalmistu kui ka linnuse juures asuv kirikuõpetaja maja on muinsuskaitse all, kaitse all on veel Kapi muinaskalmed. Hiljem asus seal Ropaži mõis. 19. sajandil sai Ropažist vallakeskus, aastal 1893 valmis Ropaži kirik.

Kaks külas kasvavat künnapuud ja üks sanglepp on looduskaitse all. 

Külas asub kaks Teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistut, mis on tähistatud obeliskidega. Ka asub seal mälestusmärk hukkunud partisanile Otomārs Oškalnsile.

2015. aastal oli külas 1686 elanikku, 2020. aastal oli elanikke 1679.

Vaata ka
 Ropaži kihelkond

Viited 

Ropaži piirkonna külad
Thomas Wolsey

Thomas Wolsey (enne 1475 Ipswich – 28. november 1530 Leicester) oli inglise riigimees ja katoliku kiriku kardinal, Inglismaa kantsler aastatel 1515–1529 ja Yorki peapiiskop 1514–1530.

Wolsey sündis Robert Wolsey pojana, kes oli tõenäoliselt lihunik. Ta valis vaimuliku ameti ning pühitseti 1498. aastal preestriks. Peagi avaldusid temas suurepärased administratiivsed võimed, mistõttu tegi ta küllaltki kiiret karjääri, saades tolleaegse piiskopist riigimehe Richard Foxi erasekretäriks. Peagi tõusis ta ka kuningas Henry VII huviorbiiti. 1509. aastal, kui vana kuningas suri, pälvis Wolsey osava riigimehena ka tema poja Henry VIII tähelepanu ning temast sai vähem kui kümne aastaga Inglismaa kõige mõjukam riigitegelane, kes oma võimu poolest jäi alla vaid kuningale.

Wolsey oli küllaltki ahne ning omakasupüüdlik mees, kes armastas luksust, toredust ja kõrgeid tiitleid. Sellest hoolimata oli ta ka äärmiselt võimekas ja töökas riigitegelane, kes muutus kuninga jaoks peaaegu asendamatuks. Samas langes ta tihti kuninga teiste nõunike, eriti aadlike pahameele alla, sest oli tagasihoidlikku päritolu ning kippus ülikkonna eesõigusi piirama ja õukondlasi enda ees alandama. Kättemaksu eest päästis teda aga monarhi toetus. 

Wolsey tegutses kirikumehest poliitikuna sageli paavstivõimu huvides, kuid oma kuninga eesmärgid olid talle siiski tähtsamad. 1515. aastal sai temast kardinal ning seega tekkis ka võimalus, et teda võidakse paavstiks valida. Hinnangud sellele, kas ta seda ka ise taotles, on vastuolulised, kuid see oli küllaltki tõenäoline arvestades tema ambitsioonikust ning võimalusi.

Wolseyle sai saatuslikuks aga asjaolu, et ta ei suutnud paavsti juures läbi suruda Henry VIII ja Aragóni Catherine'i abielu tühistamist. Ta tegeles sellega aastatel 1527–1529, kuid paavst Clemens VII ei saanud tolleaegse sõltuvuse tõttu Catherine'i õepojast, keiser Karl V-st, tühistamiseks luba anda. Nii venis protsess mitme aasta pikkuseks ning pärast seda, kui paavsti legaadi ja Wolsey juhitud protsess oli 1529. aasta suvel Londonis liiva jooksnud, kaotas Henry VIII kannatuse. Ta tagandas Wolsey riigiameteist, võttis ära tema rikkalikud varandused ning saatis ta Yorki pagendusse. Tõenäoliselt aitas Wolsey ebasoosingusse langemisele kaasa ka see, et ta ei saanud läbi kuninga armukese ja tulevase naise Anne Boleyniga.

Yorkis elas Wolsey talle harjumatult viletsates tingimustes ja kaotas igasuguse lootuse oma positsioone taastada. 1530. aastal saavutasid temavastased õukondlased veel sellegi, et teda hakati süüdistama riigireetmises. Wolsey otsustati tuua kohtuprotsessiks Londonisse. Sellest kuulda saanud, keeldus Wolsey mitu päeva toidust, kuid ei suutnud end siiski surnuks näljutada. Siiski haigestus ta raskelt ning teel Londonisse ta suri.

Kardinal Wolsey rajas mitmeid uhkeid paleesid ning toetas ka kunsti ja muusikat. Kõige uhkemaks tema käsul rajatud paleeks oli Hampton Court, mille ta võimu tipus olles kinkis Henry VIII-le.

Välislingid 
Elulugu  (inglise keeles)

Suurbritannia poliitikud
Inglismaa katoliku piiskopid
Kardinalid
Sündinud 1470. aastatel
Surnud 1530
Lancashire

Lancashire on krahvkond Loode-Inglismaal. Krahvkonna piire muudeti 1974. aastal, kui ajaloolise Lancashire'i krahvkonna põhjaosast liideti Furnessi piirkond Cumbriaga.

Lancashire jaguneb 14 omavalitsusüksuseks: 

 West Lancashire
 Chorley
 South Ribble
 Fylde
 Preston
 Wyre
 City of Lancaster
 Ribble Valley
 Pendle
 Burnley
 Rossendale
 Hyndburn
 Blackpool (tervikomavalitsus)
 Blackburn with Darwen (tervikomavalitsus; administratiivkeskus - Blackburnis)

Välislingid 

http://www.lancashire.gov.uk/

Inglismaa krahvkonnad
Cream

{{Muusikute info 
| Nimi                = Cream
| Pilt                = Cream_Clapton_Bruce_Baker_1960s.jpg
| Pildi_kirjeldus     = Cream 1967. aastal. Vasakult paremale: Ginger Baker, Jack Bruce ja Eric Clapton.
| Pildi_suurus        = 
| Horisontaalne       = 
| Taust               = grupp_või_bänd
| Alias               = 
| Päritolu            = London, Inglismaa
| Stiil               = psühhedeelne rokkblues rockhard rock| Aktiivne            = 1966–196819932005
| Plaadifirma         = 
| Seotud_artistid     = 
| URL                 = https://eagles.com/
| Koosseis            = 
| Endised_liikmed     = Jack BruceEric ClaptonGinger Baker
}}

Cream oli Suurbritannia rokkansambel, mis tegutses aastatel 1966–1968.

Ansambli moodustasid basskitarrist Jack Bruce, kitarrist Eric Clapton ja trummar Ginger Baker. Bruce oli ansambli peamine laulukirjutaja ja laulja, kuid ka Clapton ja Baker esitasid ning kirjutasid osad laulud. Kõik ansambli liikmed olid enne Creami saavutanud juba edu teistes rokkansamblites. Creami peetakse üldiselt kõige esimeseks supergrupiks.

Nende mitteametlik debüüt leidis aset ühes Manchesteri klubis Inglismaal 1966. aasta juulis – kaks päeva enne avalikku etteastet Windsori muusikafestivalil. Pärast esinemist Star-Clubis 1967. aasta maikuus olid nad Inglismaal Lincolnshire'is toimunud festivalil juba esinejate nimekirja tipus koos oma fännide Jimi Hendrixi ja Pink Floydiga. 

Ansambli muusika hõlmas rokkmuusika paljusid žanre, sealhulgas blues rock ("Crossroads", "Born Under a Bad Sign"), psühhedeelne rokk ("Strange Brew", "White Room") ja hard rock'' ("Sunshine of Your Love", "SWLABR"). Ansambel andis välja kokku neli stuudioalbumit. Oma tegutsemisajal müüdi ansambli plaate maailmas üle 15 miljoni. Ansambli kolmas album "Wheels of Fire" (1968) oli kõige esimene duubelalbum, mis pälvis plaatinaplaadi staatuse.

Bruce'i ja Bakeri pingestunud suhete tõttu otsustati 1968. aasta mais laiali minna, kuid enne seda viidi lõpuni töö viimase albumi "Goodbye" kallal. Lisaks korraldati viimane kontsertturnee, mis kulmineerus 25. ja 26. novembril 1968 Londonis Royal Albert Hallis kahe hüvastijätukontserdiga.

1993. aastal võeti ansambel Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. 2005. aastal tuli Cream uuesti kokku ning Royal Albert Hallis ja New Yorgis Madison Square Gardenis anti mitu taasühinemiskontserti.

Albumid

Stuudioalbumid 
"Fresh Cream" (1966)
"Disraeli Gears" (1967)
"Wheels of Fire" (1968)
"Goodbye Cream" (1969)

Kontsertalbumid 
"Live Cream" (1970)
"Live Cream Volume II" (1972)
"Royal Albert Hall London May 2-3-5-6 2005" (2005)

Kogumikud 
"Best of Cream" (1969)
"Heavy Cream" (1972)
"Strange Brew: The Very Best of Cream" (1983)
"Creme de la Cream" (1992)
"The Very Best of Cream" (1995)
"Those Were The Days" (1997)
"20th Century Masters: The Millennium Collection: The Best of Cream" (2000)
"BBC Sessions" (2003)
"Cream Gold" (2005)

Suurbritannia ansamblid
Rock-ansamblid
Beavis ja Butt-Head

"Beavis ja Butt-Head" [biivis, batt-hed] on Ameerika joonissari, mille autor on Mike Judge.

Tekkelugu ja sisu 
Pärast menukat lühifilmi "Frog Baseball" hakkas Judge kirjutama kanalile MTV samade tegelastega telesarja. Sari oli eetris 8. märtsist 1993 kuni 28. novembrini 1997. Kokku toodeti 199 jagu.

Joonissarja keskmes on kaks rumalat ja sotsiaalselt ebakompetentset teismelist Beavis ja Butt-Head, kes elavad fiktiivses Highlandi linnakeses Texases. Nende päevad mööduvad koolis pahandusi tehes, seksist fantaseerides ja telekat vaadates. Igasse episoodi on põimitud stseenid, kus peategelased kritiseerivad muusikavideoid. 8. hooajal kritiseeriti ka teisi MTV saateid (nt "Jersey Shore").

Film 
Beavise ja Butt-Headi seiklustest Ameerikas on tehtud ka täispikk film pealkirjaga "Beavis and Butt-Head Do America" ("Beavis ja Butt-Head Ameerikat vallutamas"). 2011. aasta oktoobris taaselustati sari 8. hooajaks.

Viited 

Ameerika Ühendriikide joonissarjad
Noorte telesarjad
Ameerika Ühendriikide komöödiasarjad
Kanal 2
MTV telesaated
Praam

Praam on pukseeritav, harvemini iseliikuv lai lamedapõhjaline madala süvisega kaubalaev, millega veetakse laste peamiselt siseveekogudel ja kaitstud merepiirkondades.

Vahel nimetatakse ekslikult reisilaevu, eriti parvlaevu reisipraamideks või praamideks. See on termini vale kasutamine.

Kirjeldus 
Kõige paremini sobivad praamid kasutamiseks madala veega ja ookeanilainete eest kaitstud piirkondades. Sellegipoolest liigitatakse praame sõidupiirkonna järgi mere-, reidi- ja siseveepraamideks.

Harilikult on praamid pukseeritavad, aga leidub ka liikurpraame.

Veetava lasti järgi eristatakse kuiv- ja vedellastipraame. Kuivlastipraamiga veetakse näiteks liiva, kivisütt või pakitud kaupa. Vedellastipraamiga veetakse näiteks vedelkütust, määrdeõli või vett.

Kere materjali järgi eristatakse puit-, teras- ja raudbetoonpraame.

Lihter on veetav praam, mida kasutatakse peamiselt suuremate laevade laadimiseks ja lossimiseks reidil, kui need ei saa suure süvise tõttu sadamasse sõita. Lihtrid on varustatud lastimisseadmetega, tavaliselt on neil tekk ja mitu lastiruumi.

Pargas on veetav kerge konstruktsiooniga praam, mida kasutatakse peamiselt siseveekogudel. Neid ehitatakse ka töötlemata saematerjalist, harilikult üheks navigatsioonihooajaks.

Pinnasepraam on veetav praam, mida kasutatakse sadamate ja laevasõiduteede süvendamisel ning vesiehitiste rajamisel pinnase (süvendusheitmete) teisaldamiseks. Pinnasepraami põhja all on puisteluugid, mille kaudu lastakse pinnas soovitud kohas vette. Pinnasepraamile annavad ujuvuse veetihedad parda- ja otsaruumid.

Praami eritüübiks tuleb lugeda ka praamkonteinereid, mida kasutatakse praameritel ehk lihtrilaevadel (kasutusel on lühend LASH - Lighter Aboard Ship). Lihtrilaeva pardal on üks või mitu praami või muud väiksemat veesõidukit, mille abil laeval olev kaup reidilt sadamasse toimetatakse. Lihtrilaeval on ka seadmed nende veesõidukite vettelaskmiseks ja pardalevõtmiseks.

Viited

Välislingid

Laevad

nl:Sleepschip
ru:Баржа
Iggy Pop

Iggy Pop (kodanikunimega James Newell Osterberg, Jr.; sündinud 21. aprillil 1947 Muskegonis, Michiganis) on Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja. 

Kuigi tema muusikal on olnud kesine kommertsedu, peetakse Iggy Popi üheks olulisimaks punkmuusika ja sellele lähedaste stiilide mõjutajaks. Teda on kutsutud ka hüüdnimedega "Pungi Ristiisa" ("the Godfather of Punk") ja "Roki-Iguaan" ("the Rock Iguana").

1960ndate lõpus ja 1970ndate alguses oli ta ansambli The Stooges solist. Alates 2003. aastast on ta esinenud taas koos The Stoogesiga.

Tema tuntumad laulud on "Lust for Life", "I'm Bored", "Real Wild Child", "Candy" ja "The Passenger".

Albumid 

 "The Idiot" (1977)
 "Lust for Life" (1977)
 "Kill City" (1977) (Iggy Pop & James Williamson)
 "TV Eye" (live) (1978)
 "New Values" (1979)
 "Soldier" (1980)
 "Party" (1981)
 "Zombie Birdhouse" (1982)
 "Blah Blah Blah" (1986)
 "Instinct" (1988)
 "Brick By Brick" (1990)
 "American Caesar" (1993)
 "Naughty Little Doggie" (1996)
 "Avenue B" (1999)
 "Beat 'Em Up" (2001)
 "Skull Ring" (2003)
 "Preliminaries" (2009)
 "Apres" (2012)
 "Post Pop Depresion" (2016)

Tunnustus
 2020 – Grammy elutööauhind

Välislingid 
Iggy Popi koduleht
Fännisait

Ameerika Ühendriikide muusikud
Sündinud 1947
TMS

TMS võib tähendada järgmist:
Terve Mõistuse Sündikaat, Eesti internetiportaal
Tallinna Meestelaulu Selts, Eesti meeskoor (praegune TMS Türnpu Meeskoor)
Täitemenetluse seadustik
TMS, Inglise muusikaprodutsentide tiim
...
Raapuri

Raapuri ehk täispuri ehk ristpuri ehk raaseil (inglise square sail, hollandi razeil) on risti laevakerega asetsev, raa keskosaga masti või tengi esiküljele kinnitatud ja raa külge soritud (kinnitatud) nelinurkne puri. 

Raapurje ülaliik ehk purjeliik (ülaserv) on kinnitatud raa alaküljel asetseva jaktaagi ehk varda külge. Ülemised purjenurgad on seotud raa välisotste (raanukkade) külge lühikeste trosside ehk nokkpentslite abil. Alumised purjenurgad ehk soodinurgad kinnitatakse kas allpool asetsevate raade välisotste külge või soodinurkadel asetsevad soodi ja halsitrossi abil kinnitatakse laevatekil raapurje tuulde seadmisel. Põhiliselt seatakse raapurjed tuulde raanukkade külge kinnitatud brasside abil. 

Raapurje korjamisel (mahavõtmisel) tõmmatakse puri kokku koordingute ja kiitaude abil, rullitakse raa peale ja seesitakse (seotakse) sellele kinni.

Purjestus

ru:Прямой парус
Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band

"Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band" on The Beatlesi kaheksas album. See ilmus 1. juunil 1967.

See on paljude kriitikute meelest üks kõigi aegade mõjukamaid albumeid. Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema albumi valimisel tuli see esikohale.

Laulud
Pea kõikide laulude autorid on John Lennon ja Paul McCartney (Lennon/McCartney). Ainult "Within You Without You" kirjutas George Harrison.

A-pool
 "Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band" – 2:04
 "With a Little Help from My Friends" – 2:46
 "Lucy in the Sky with Diamonds" – 3:30
 "Getting Better" – 2:49
 "Fixing a Hole" – 2:38
 "She's Leaving Home" – 3:37
 "Being for the Benefit of Mr. Kite!" – 2:37

B-pool
 "Within You Without You" (George Harrison) – 5:07
 "When I'm Sixty-Four" – 2:37
 "Lovely Rita" – 2:44
 "Good Morning Good Morning" – 2:43
 "Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band (Reprise)" – 1:20
 "A Day in the Life" – 5:33

Album võitis 4 Grammy auhinda.

Albumi kaanepildil on kujutatud järgmisi kuulsusi:

The Beatlesi albumid
1967. aasta albumid
Boriss Jefimov

Boriss Jefimovitš Jefimov (vene Борис Ефимович Ефимов; sünnipärane nimi Boriss Haimovitš Fridljand (vene Борис Хаимович Фридлянд);  Kiiev, Venemaa Keisririik – 1. oktoober 2008 Moskva, Venemaa) oli Vene graafik ja karikaturist. 

Ta sündis Kiievis juudi peres perekonnanimega Fridljand (Läänes kasutatakse ka nimekuju Friedland). Peagi kolis perekond Białystokki. Esimese maailmasõja ajal tuli pere Kiievisse tagasi. Aastal 1917 alustas juuraõpinguid Kiievi ülikoolis, kuid need jäid pooleli. 

Esimese poliitilise karikatuuri avaldas ta 1919. aastal. 1920–1921 töötas ta Agitpropi heaks. 1924. aastal ilmus tema esimene raamat "Poliitilised karikatuurid", millele kirjutas eessõna Lev Trotski.

Jefimov sai tuntuks Teise maailmasõja ajal oma karikatuuridega Hitlerist ja teistest Natsi-Saksamaa juhtidest. Pärast sõda sõitis ta Nürnbergi, kus joonistas karikatuure Nürnbergi protsessi süüalustest.

Ta pälvis Stalini preemia 1950 ja 1951. Ta tegi kaastööd ajalehele Pravda 1980ndateni.

Boriss Jefimov elas Moskvas. Alates 2007. aastast oli ta ajalehe Izvestija peakarikaturist.

Boriss Jefimovi vend oli Nõukogude Liidu 1920.–1930. aastate esipublitsist Mihhail Koltsov.

Tunnustus 
1932 – Vene SFNV teeneline kunstitegelane

Viited

Välislingid 
 EE: "Just nii, seltsimees Stalin!" – Eesti Päevaleht, 23.11.2000 
 Ровесник XX века принимает поздравления (Uudistelõik 107. sünnipäeva puhul) – NTV, 28.09.2007 (vene keeles)
 Suri legendaarne Nõukogude karikaturist Jefimov – DELFI, 1.10.2008

Nõukogude Liidu inimesed 
Venemaa kunstnikud
Karikaturistid
Venemaa üle 100-aastased
Sündinud 1900
Surnud 2008