Jumikas

Jumikas (Centaurea) on astrilaadsete seltsi korvõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Perekonda kuulub umbes 350–600 liiki. Jumika perekonna levila on põhjapoolkeral, kõige liigirikkamad alad jäävad Lähis-Idasse.

Jumika perekonda kuulub ka eesti rahvuslill rukkilill (Centaurea cyanus).

Esimesena kirjeldas jumikaid teaduslikult Linnaeus.

Kirjeldus 

Jumikad on vastupidavad umbrohud.

Jumika lehed on mõnel liigil soomuselised. Tavaliselt jagunevad lehed sügavateks pikergusteks hõlmadeks, vähemalt taime alumises osas.

Jumikatel on korvõisikud. Värvilt võivad need olla väga erinevad: sinised, punased ja kollased, nende heledamad varjundid kuni valgeni välja ja nende mitmesugused kombinatsioonid. Õisik koosneb kaht sorti õitest, mis on tihti eri värvi: seesmised on mitme sümmeetriateljega ja viljakad, välised ühe sümmeetriateljega ja viljatud. Õisik asub laienenud, tassi- või korvisarnasel õiepõhjal ja sellepärast nimetataksegi seda seltsi korvõielisteks.

Paljudel jumikatel on pikk ja tugev peajuur, eriti nendel, mis kasvavad kuivades piirkondades.

Jumikaõied toodavad ohtralt nektarit. Neilt saab heledat ja intensiivse lõhnaga mett. Sellepärast paigutatakse USA-s mõnel pool mesitarusid jumikapõldude lähedusse. Euroopas on kõige tähtsamad meetaimed jumikate hulgas must ja suureõieline jumikas, USA-s kiirjas jumikas ja Centaurea maculosa.

Eluviis 

Jumikate hulgas leidub liike, mis koos murutaimega võivad domineerida suuri maa-alasid, moodustades napi bioloogilise mitmekesisusega kooslusi. Sellised liigid on näiteks must ja põldjumikas. Samal põhjusel võivad jumikad muutuda invasiivseteks piirkondades, kus nad ei ole pärismaised. 

Põhja-Ameerikas peetakse invasiivseteks kiirjat ja laiuvat jumikat ning Centaurea maculosa 't. Kontrollimatu levikuga on nad tekitanud sealses põllumajanduses probleeme. Levivad nad põhiliselt inimeste kaasabil, kes nende seemneid tahtmatult levitavad, eriti põllumajandusmasinate rehvide kantuna. Mõnele jumikale on omane koguni allelopaatia ehk teisisõnu toodavad nende juured keemilisi aineid, mis takistavad nende taimede kasvu, kes pole nendega kohastunud. Kariloomad kiirjat jumikat ei söö ja hobuslastele tundub see koguni mürgine olevat.

Jumikate tõrjumisel on kõige tõhusamateks on osutunud kahjurputukad, kuid kasutatud on ka karjatamist, kui tegu on sellise liigiga, mida loomad söövad, ja isegi maapinna põletamist – viimasel juhul on ajastamine väga tähtis, seda tuleb nimelt teha enne seemnete valmimist.

Jumikate hulgas on ka endeemseid liike, mis kasvavad kõigest mõnel saarel või mõnes orus ja on sellepärast ohustatud. Eriti leidub niisugusi liike piirkonnast Itaaliast kuni Kaukaasiani.

Eraldi võetuna ei ole enamik jumikaliike invasiivsed. Tavaliselt näevad nad kenad välja. Paljud jumikad on putukatele tähtsad toidutaimed. Sellepärast soovitatakse väikepõllumajanduses lubada jumikatel, näiteks rukkilillel, kasvada põlluservas või isegi põllul, sest on ilmnenud, et kahjurputukad söövad pigem rukkililli kui nende läheduses kasvavaid teravilju. Kui põlluservas on riba maad eraldatud jumikatele, elab selles hulk selgrootuid ja väikesi selgroogseid kiskjaid, kes söövad kahjurputukaid.

Eestis looduslikult kasvavad liigid

Centaurea cyanus – rukkilill
Centaurea jacea – arujumikas
Centaurea phrygia – narmasjumikas
Centaurea scabiosa – põldjumikas

Liike

 Centaurea adpressa
 Centaurea aegyptiaca
 Centaurea aeolica
 Centaurea aggregata
 Centaurea akamantis 
 Centaurea alba
 Centaurea alpestris
 Centaurea alpina – alpi jumikas
 Centaurea ambigua
 Centaurea amblyolepis
 Centaurea americana – ameerika jumikas 
 Centaurea ammocyanus
 Centaurea aplolepa
 Centaurea appendicigera
 Centaurea argentea
 Centaurea ascalonica
 Centaurea aspera 
 Centaurea atropurpurea
 Centaurea babylonica
 Centaurea balsamita
 Centaurea behen
 Centaurea bella – nägus jumikas 
 Centaurea borjae
 Centaurea bovina
 Centaurea bracteata
 Centaurea bulbosa
 Centaurea cachinalensis
 Centaurea calcitrapa
 Centaurea calcitrapoides
Centaurea canadensis – kanada jumikas 
 Centaurea centaurium 
Centaurea cheiranthifolia – kuldjumikas 
Centaurea cheiranthifolia var. purpurascens – sidrunjumikas 
 Centaurea chilensis
 Centaurea cineraria – helvesjumikas 
 Centaurea clementei
Centaurea concinna – kütkestav jumikas 
 Centaurea corymbosa
 Centaurea crithmifolia
 Centaurea crocodylium
 Centaurea cyanoides
 Centaurea cyanus – rukkilill
 Centaurea damascena
 Centaurea dealbata – valkjas jumikas 
 Centaurea debeauxii 
 Centaurea depressa – madal jumikas 
 Centaurea diffusa – laiuv jumikas 
 Centaurea diluta 
 Centaurea drabifolia
 Centaurea dschungarica
 Centaurea eriophora
 Centaurea eryngioides
 Centaurea filiformis
 Centaurea floccosa
 Centaurea forojuliensis
 Centaurea friderici 
 Centaurea gayana
 Centaurea glastifolia
 Centaurea grinensis
 Centaurea gymnocarpa
 Centaurea hedgei
 Centaurea horrida 
 Centaurea hyalolepis
 Centaurea hypoleuca – kurdistani jumikas
 Centaurea iberica 
 Centaurea idaea
 Centaurea imperialis
 Centaurea jabukensis
 Centaurea jacea – arujumikas
 Centaurea kasakorum
 Centaurea kopetaghensis
 Centaurea kotschyana
 Centaurea lanulata
 Centaurea leptophylla
 Centaurea leucophylla
 Centaurea limbata
 Centaurea macrocephala – suureõisikuline jumikas
 Centaurea maculosa 
 Centaurea mannagettae
 Centaurea marschalliana
 Centaurea melitensis 
 Centaurea minor
 Centaurea moschata
 Centaurea monocephala
 Centaurea montana – mägijumikas
 Centaurea napifolia 
 Centaurea nervosa
 Centaurea nigra – must jumikas
 Centaurea nigrescens 
 Centaurea onopordifolia
 Centaurea orientalis – idajumikas
 Centaurea ornata – torkav jumikas
 Centaurea ovina
 Centaurea pallescens
 Centaurea paniculata
 Centaurea pecho
 Centaurea phrygia – narmasjumikas
 Centaurea pindicola
Centaurea polyphylla – ohtralehine jumikas
 Centaurea polypodiifolia
 Centaurea procurrens
 Centaurea pseudocaerulescens
 Centaurea pseudophrygia 
 Centaurea pulcherrima – kaunis jumikas
 Centaurea pullata 
 Centaurea pumilio
 Centaurea ragusina – horvaatia jumikas
Centaurea rhenana – reini jumikas 
 Centaurea rigida
 Centaurea rothrockii 
 Centaurea ruthenica – ruteenia jumikas
 Centaurea rutifolia – ruudilehine jumikas
 Centaurea sadleriana
 Centaurea scabiosa – põldjumikas
 Centaurea scannensis
 Centaurea scoparia
 Centaurea seridis 
 Centaurea sibirica – siberi jumikas
 Centaurea simplicicaulis
 Centaurea sinaica
 Centaurea solstitialis – kiirjas jumikas
 Centaurea speciosa
 Centaurea sphaerocephala 
 Centaurea squarrosa
 Centaurea stenolepis
 Centaurea stoebe
 Centaurea straminicephala
 Centaurea sulphurea – väävelkollane jumikas
 Centaurea tauromenitana
 Centaurea tenoreana – majella jumikas
 Centaurea tommasinii
 Centaurea transalpina
 Centaurea tchihatcheffii 
 Centaurea trichocephala 
 Centaurea triniifolia
 Centaurea triumfettii – kaenaljumikas
Centaurea triumfettii subsp. cana – hall jumikas 
 Centaurea ucriae
 Centaurea uniflora – väheseõiene jumikas
Centaurea uniflora subsp. nervosa – sooniline jumikas 
 Centaurea virgata
 Centaurea verutum

Korvõielised