joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Helen Plado

Helen Plado (sündinud Helen Koks, sündinud 6. juulil 1981 Võrus) on eesti keeleteadlane.

Haridus 
1999 lõpetas Tallinna Ühisgümnaasiumi. 2003 omandas Tartu Ülikoolis bakalaureusekraadi ning 2006 magistrikraadi eesti ja soome-ugri keeleteaduses. Olnud vahetusüliõpilane Turu Ülikoolis. 2013 kaitses Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja "Kausaalsuhete adverbiaallaused eesti keeles" ja sai doktorikraadi.

Töö ja teadus 
Aastatel 2007–2008 töötas ta Keelehooldekeskuse koordineerijana, alates 2007 Tartu Ülikoolis eesti ja üldkeeleteaduse instituudis teaduri, lektori ja projektijuhina ning alates 2015 ka Võru Instituudis grammatika teadurina.

Uurimisvaldkonnad: eesti keele süntaks (eelkõige komplekslause), adverbiaallause, grammatiseerumine.

Eesti Kognitiivse Keeleteaduse Ühingu asutajaliikmeid, kuulub ka Emakeele Seltsi, Philological Societysse ja Societas Linguistica Europaeasse.

Viited

Välislingid 
 https://harmavorguq.blogspot.com/ Helen Plado võru- ja eestikeelne käsitööblogi

Eesti keeleteadlased
Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1981
Sasolburg

Sasolburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis, Fezile Dabi ringkonna halduskeskus ja Metsimaholo valla halduskeskus.

Sasolburg on asutatud 1954. Sasolburg on rajatud Sasoli firma töötajate elukohaks. Linnaõigused sai 1967. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sasolburgi elanikest valgeid 66,07%, mustanahalisi aafriklasi 30,96%, värvilisi 1,63%, India või Aasia päritolu inimesi 1,03% ja teisi 0,32%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 64,01% inimesi, sotho keelt 16,43%, inglise keelt 9,02%, suulu keelt 2,84%, koosa keelt 2,31%, tsvana keelt 1,52% ja pedi keelt 1,33%.

Viited

Free State'i provintsi linnad
Amathole ringkond

Amathole ringkond on Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.

Halduskeskus asub East Londonis, mis aga ise Amathole ringkonna koosseisu ei kuulu.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Amathole ringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,24%, värvilisi 1,47%, valgeid 1,00%, India või Aasia päritolu inimesi 0,13% ja teisi 0,16%. Koosa keelt pidas emakeeleks 93,62% inimesi, inglise keelt 2,25% ja afrikaani keelt 2,09%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi ringkonnad
Boris Roolaid

Boris Roolaid (aastani 1935 Boris Rosenberg; 3. veebruar 1917 Tallinn – 1942 Kotlase rajoon, Arhangelski oblast) oli Eesti ujuja (selili krool), osales koos vend Egoniga 1936. aasta suveolümpiamängudel Berliinis.

Välislingid
 Biograafia ESBL-is

Eesti ujujad
Tallinnast pärit sportlased
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1917
Surnud 1942
Thatcheri efekt

Thatcheri efekt või Thatcheri illusioon on nähtus, kus tagurpidi näos on neid lokaalseid näojoonte muutusi keerulisem tuvastada, mis õigetpidi näos oleks ilmselged. Thatcheri efekt on oma nime saanud kunagise briti peaministri Margaret Thatcheri järgi, kelle fotol seda efekti esmakordselt näidati. Illusiooni lõi esimesena 1980. aastal Yorki Ülikooli psühholoogiaprofessor Peter Thompson.

Ülevaade 
Efekti illustreerivad kaks algselt identset fotot, mis on tagurpidi. Teist pilti on ilmselgelt muudetud nii, et silmad ja suu on tagurpidi keeratud. Need muutused ei ole aga enne pildi õigetpidi vaatamist kohe ilmselged.

Arvatakse, et see on seotud psühholoogiliste kognitiivsete moodulitega, mis tegelevad näotöötlusega ja on häälestatud spetsiaalselt õigetpidi nägude tuvastamisele. Näod näivad unikaalsed hoolimata sellest, et nad on väga sarnased. On arvatud, et meil arenevad nägude eristamiseks spetsiifilised protsessid, mis tuginevad nii konfiguratsioonile (ehituslik suhe erinevate näojoonte vahel) kui ka individuaalse näo detailidele nagu silmad, nina ja suu. 

On piisavalt tõendeid, et reesusmakaagid ja šimpansid (Weldon et al., 2013) reageerivad samuti Thatcheri efektile. See tähendab, et nägusid töötlevad mehhanismid võisid meie ühistel eellastel välja areneda enam kui 30 miljonit aastat tagasi. 

Thatcheri efekti näotaju põhiprintsiipe on rakendatud ka bioloogilise liikumise puhul. Lokaalne erinevate täppide ümberpööramine on keeruline ning mõnel juhul on pea võimatu ära tunda seda, kui terve kujutis pahupidi pööratakse.

Edasised uuringud 
Thatcheri illusioon on võimaldanud lähemalt uurida nägude ära tundmise psühholoogiat. Tavaliselt vaadatakse seda tüüpi katsetes, palju aega kulub ebakorrapäraste näojoonte märkamiseks kas õigetpidi või tagurpidi näo puhul.  Selliseid meetmeid on kasutatud, et mõista terviklike näopiltide töötlust.

Thatcheri illusiooni on leitud kõigil testitud gruppidel. Lapsed näevad seda illusiooni, ka autismiga lapsed näevad seda ja isegi prosopagnoosiaga inimesed.

Vaata ka 
 Prosopagnoosia

Viited 

Optilised illusioonid
Ugu ringkond

Ugu ringkond on Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ugu ringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,63%, valgeid 4,94%, India või Aasia päritolu inimesi 3,42%, värvilisi 0,85% ja teisi. Suulu keelt pidas emakeeleks 82,69% inimesi, inglise keelt 8,26%, koosa keelt 4,28%, afrikaani keelt 2,05% ja ndebele keelt 1,01%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi ringkonnad
Koppies

Koppies on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Fezile Dabi ringkonnas Ngwathe vallas.

Asula on rajatud 1910. aastal, linnaõigused sai Koppies 1926. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Koppiesi elanikest mustanahalisi aafriklasi 94,9%, valgeid 3,9%, värvilisi 0,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,4%. Sotho keelt pidas emakeeleks 79,5% inimesi, koosa keelt 6,1%, afrikaani keelt 4,9%, suulu keelt 2,7% ja teisi keeli 6,7%.

Viited

Free State'i provintsi linnad
Miinala (Salmi)

Miinala on küla Venemaal Karjala Vabariigis Pitkäranta rajoonis Salmi külaasunduses. 

Küla elanike arv 539 inimest (2011).

Kuni 1940. aasta märtsini Soomele kuulunud küla asub Miinala jõe ääres, 2 km Salmist lõuna suunas. Miinalast 0,4 km lääne suunas jääb Laadoga järvesopp Lunkunalahti.

Vaata ka
Miinala

Karjala külad
Waterbergi ringkond

Waterbergi ringkond on Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis asuv 2. järgu haldusüksus. Piirneb loodes Botswanaga.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Waterbergi ringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 91,25%, valgeid 7,56%, värvilisi 0,49%, India või Aafrika päritolu inimesi 0,43% ja teisi 0,27%. Pedi keelt pidas emakeeleks 56,39% inimesi, tsvana keelt 11,51%, tsonga keelt 8,26%, afrikaani keelt 7,75%, ndebele keelt 3,98%, sotho keelt 2,97%, inglise keelt 2,33%, koosa keelt 1,84%, suulu keelt 1,25% ja venda keelt 1,02%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi ringkonnad
Alma (LAV)

Alma on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas Modimolle vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Alma elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,81%, valgeid 0,06%, värvilisi 0,06% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,06%. Pedi keelt pidas emakeeleks 65,74%, tsonga keelt 21,51%, tsvana keelt 3,22%, sotho keelt 2,25%, suulu keelt 1,48%, inglise keelt 1,22%, koosa keelt 1,16%, ndebele keelt 1,03% ja afrikaani keelt 0,90%.

Viited

Limpopo provintsi linnad
Capricorni ringkond

Capricorni ringkond on Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Capricorni ringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 96,07%, valgeid 2,81%, värvilisi 0,50%, India või Aasia päritolu inimesi 0,41% ja teisi 0,21%. Pedi keelt pidas emakeeleks 84,90%, afrikaani keelt 2,97%, tsonga keelt 2,60%, inglise keelt 2,03%, ndebele keelt 1,99% ja venda keelt 1,41%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi ringkonnad
Lebowakgomo

Lebowakgomo on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Capricorni ringkonnas, Lepelle-Nkumpi valla halduskeskus.

Aastatel 1974–1994 oli Lebowakgomo Lebowa bantustani pealinn.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lebowakgomo elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,31%, värvilisi 0,20%, India või Aasia päritolu inimesi 0,19%, valgeid 0,14% ja teisi 0,16%. Pedi keelt pidas emakeeleks 87,22% inimesi, inglise keelt 2,84%, suulu keelt 1,53%, tsonga keelt 1,46%, ndebele keelt 1,11% ja sotho keelt 1,07%.

Viited

Limpopo provintsi linnad
Kesk-Karoo ringkond

Kesk-Karoo ringkond on Lõuna-Aafrika vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kesk-Karoo ringkonna elanikest värvilisi 76,15%, mustanahalisi aafriklasi 12,74%, valgeid 10,14%, India või Aasia päritolu inimesi 0,42% ja teisi 0,55%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 87,18%, koosa keelt 7,76% ja inglise keelt 2,60%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi ringkonnad
Harry Maguire

Jacob Harry Maguire (sündinud 5. märtsil 1993 Sheffieldis) on inglise jalgpallur, kes mängib kaitsjana Inglise kõrgliiga klubis Manchester United ja Inglismaa jalgpallikoondises.

Maguire alustas karjääri kodulinna Sheffieldi meeskonna Sheffield Unitedi noortesüsteemis, esindusmeeskonda võeti ta aastal 2011. Kokku käis ta klubi meeskonnas platsil 166 korda, lisaks sellele valiti ta kolmel korral järjest klubi aasta mängijaks ning korduvalt EFL League One'i aasta sümboolsesse koosseisu.

Aastal 2014 ostis tema mängijaõigused 2,5 miljoni naela eest Hull City, aasta hiljem liitus ta laenulepingu alusel Wigan Athleticu meeskonnaga. Aastal 2017 liikus ta 17 miljoni naela eest Leicester Citysse. 2018. aastal valiti ta Leicester City aasta mängijaks.

2019. aasta juulis siirdus ta Manchester Unitedi. Tema üleminekusumma oli umbes 80 miljonit naelsterlingit, millega sai ta läbi aegade kallimaks kaitsjaks. 2020. aasta jaanuaris sai ta Manchester Unitedi kapteniks.

Koondisekarjäär 
Maguire mängis Inglismaa alla 21-aastaste koondises 2012. aastal ühe mängu.

Inglismaa rahvuskoondises tegi ta debüüdi 8. oktoobril 2017 MM-i valikmängus Leedu vastu.

Esimese värava koondise särgis lõi ta 2018. aasta maailmameistrivõistluste veerandfinaalis Rootsi vastu.

Viited

Välislingid 

 Profiil Manchester United F.C. kodulehel

Inglismaa jalgpallurid
Sheffield United FC mängijad
Hull City AFC jalgpallurid
Wigan Athletic FC mängijad
Leicester City FC mängijad
Manchester United FC mängijad
Premier League'i mängijad
The Championshipi mängijad
League One'i mängijad
Sündinud 1993
Meri (kaardimäng)

Meri on kaardimäng.

Merd mängitakse kaardipakiga, milles on 36 kaarti. Mängu alguses võetakse kaardipakk ning seejärel aetakse see laua peal suvaliselt laiali, et tekitada n-ö kaootiline "kaardimeri". Iga mängija võtab alustuseks "merest" kuus kaarti. 

Alustaja hakkab küsima teistelt mängijatelt kaarte, näiteks: "Kas kellelgi kuut on?". Küsija ei tohi küsida kaarte, mida tal endal käes ei ole. Kõik mängijad peavad andma küsijale kõik kaardid, mida küsija küsib. Kui mängijal pole vastavaid kaarte, siis ei pea ta midagi tegema. Küsija saab uuesti küsida, kui ta sai kelleltki kaardi.

Kui mitte kellelgi ei ole küsija küsitud kaarti, peab küsija merest ühe uue kaardi võtma ning järg läheb järgmisele mängijale edasi. Kui küsija võtab merest kaardi, mida ta küsis, siis saab ta uuesti küsida. 

Kui küsija saab enda kätte näiteks neli kuut, siis saab ta need kõrvale panna. Seda loetakse üheks punktiks. Küsija saab jälle uuesti küsida.

Võitja on see, kes mängu lõpuks saab kõige enam punkte.

Kaardimängud
Cockburn Town

Cockburn Town (/ˈkoʊbərn/ KOH-bərn, mõnikord kasutatakse ka sarnaselt saare nimele nime Grand Turk) on Kariibi meres asuva Turksi ja Caicose saarte pealinn. Linn sai oma nime Sir Francis Cockburni järgi, kes teenis Suurbritanniat Bahamade kubernerina 1837-1844. Tegemist on asuala vanima ja suurima järjepideva asustusega, kus pesitsevad ka asumaa valitsus, peamine rahvusvaheline lennujaam, hariduskeskused ning ainuke haigla. Cockburn Townis elab umbkaudu 5000 elanikku.

Ajalugu 
Asula rajasid Bermudast pärit soolakogujad 1681. aastal, sest linn asus heas kohas soolakogumiseks. Grand Turki vanalinn on seetõttu mõjutatud Briti koloniaalaja arhitektuurist. Samas on suur osa linnast mitu korda uuest üles ehitatud, kuna linn asub orkaanide ohualal.  Cockburn Town sai asumaa keskuseks 1766. aastal.

Viited 

Turks ja Caicos
Priikooli õigus

Priikooli õigus kuni kõrgema kooli lõpetamiseni oli Eesti esimese vabariigi ajal antud hüve  Vabadussõjast osavõtnud kooliõpilastele (õppursõduritele).

 Ajutise Valitsuse poolt võeti 22. aprillil 1919 vastu määrus kooliõpilastele-sõduritele hariduse andmise kohta riigi kulul. Selle järgi pidid kõik kooliõpilased, kes Vabadussõjast väeliinil osa olid võtnud, saama riigi kulul riigi või kohaliku omavalitsuse õppeasutuses tasuta hariduse kuni kõrgema kooli lõpetamiseni.

Priikooli saamise õigusi täpsustati 29. juunil 1921 Vabariigi Valitsuse poolt väljaantud seadusega, milles piirati tasuta hariduse saamist vaid ühes alg- ja keskkoolis ning selle lõpetamise järel vaid ühes kõrgkooli või ülikooli teaduskonnas õppimisega. Samuti võis tasuta hariduse andmisest loobuda õpilase edasijõudmatuse korral. Haridusministeeriumi loal võis vastava avaliku kooli puudusel või mõnel muul mõjuval põhjusel saada tasuta hariduse ka mõnes erakoolis.

Viited 

Eesti tunnustused
Eesti Vabariik 1918-1940
NickiHndrxx

"NickiHndrxx" (hääldatud kui Niki Hendriks) on Nicki Minaji ja Future'i maailmaturnee. Nicki ja Future käivad Lõuna-Ameerikas ja Euroopas.

Asukohad
7. juuli: Quebec City, Quebec – Impérial Bell 

17. august: Des Moines, IA – Water Works Park 

1.-2. september: Philadelphia, PA – Made in America Festival 

21. september: Baltimore, MD – Royal Farms Arena

23. september: Washington – Capital One Arena

26. september: Detroit, MI – Little Caesars Arena

28. september: Chicago, IL – United Center

29. september: Cincinnati, OH – US Bank Arena

1. oktoober: Toronto, Ontario – Air Canada Center

2. oktoober: Buffalo, NY – KeyBank Center

4. oktoober: Boston, MA – TD Garden

5. oktoober: Uncasville, CT – Mohegan Sun Arena

7. oktoober: Newark, NJ – Prudential Center

11. oktoober: Brooklyn, NY – Barclays Center

14. oktoober: Raleigh, NC – PNC Arena

16. oktoober: Charlotte, NC – Spectrum Center

19. oktoober: Miami, FL – American Airlines Center

20. oktoober: Orlando, FL – Amway Arena

21. oktoober: Phoenix, AZ – Lost Lake Festival 

23. oktoober: Memphis, TN – FedEx Forum

28. oktoober: Nashville, TN – Bridgestone Arena 

30. oktoober: New Orleans, LA – Smoothie King Center

1. november: Dallas, TX – American Airlines Center

2. november: Houston, TX – Toyota Center

4. november: Kansas City, MO – Sprint Center

6. november: Denver, CO – Pepsi Center

9. november: Portland, OR – Moda Center

10. november: Seattle, WA – Tacoma Dome

16. november: San Jose, CA – SAP Center

17. november: Sacramento, CA – Golden 1 Center

20. november: Los Angeles, CA – The Forum

24. november: Las Vegas, NV – MGM Grand

21. veebruar 2019: München, Saksamaa – Olympiahalle

22. veebruar 2019: Bratislava, Slovakkia – Ondrej Nepela Arena

24. veebruar 2019: Lodz, Poola – Atlas Arena

25. veebruar 2019: Budapest, Ungari – Budapest Sport Arena

28. veebruar 2019: Berliin, Saksamaa – Mercedes Benz Arena

1. märts 2019: Kopenhaagen, Taani – Royal Arena

3. märts 2019: Oslo, Norra – Spektrum

4. märts 2019: Stockholm, Rootsi – Ericsson Globe

6. märts 2019: Brüssel, Belgia – Palais 12

7. märts 2019: Pariis, Prantsusmaa – AccorHotels Arena

9. märts 2019: Bordeaux, Prantsusmaa – Metropole Arena

11. märts 2019: London, Inglismaa – The 02

14. märts 2019: Birmingham, Inglismaa – Arena Birmingham

15. märts 2019: Dublin, Iirimaa – 3Arena

17. märts 2019: Glasgow, Šotimaa – SSE Hydro

18. märts 2019: Manchester, Inglismaa – Manchester Arena

20. märts 2019: Esch-sur-Alzette, Luksemburg – Rockhal

22. märts 2019: Frankfurt, Saksamaa – Festhalle

23. märts 2019: Köln, Saksamaa – Lanxess Arena

25. märts 2019: Amsterdam, Holland – Ziggo Dome

27. märts 2019: Zürich, Šveits – Hallenstandion

28. märts 2019: Genf, Šveits – Arena Geneva
Vega (kanderakett)

Vega (akronüüm itaaliakeelsest nimetusest Vettore Europeo di Generazione Avanzata) on Arianespace'i kanderakett, mida arendavad Itaalia Kosmoseagentuur ja Euroopa Kosmoseagentuur. Kanderaketi arendamine algas 1998. aastal ja selle esmalend toimus 13. veebruaril 2012 Guajaana kosmosekeskusest.

Vegat kasutatakse väikeste, 300 kuni 2500 kg kaaluvate laadungite jaoks, mis saadetakse polaar- või Maa-lähedasele orbiidile.

7. mail 2013 viidi Guajaana kosmodroomilt kanderaketiga Vega Maa orbiidile Eesti tudengisatelliidi programmi raames ehitatud Eesti esimene tehiskaaslane ESTCube-1.

Kanderakett on nimetatud Lüüra tähtkuju heledaima tähe Veega järgi.

Viited

Kanderaketid
KanadonMuhedad

SEPIC (kodanikunimega Madis Kütt sündinud 4 .märts 2003) on eesti juutuuber, kelle Youtube'i kanalil on üle 18 tuhande tellija.

Tema kõige kuulsam video on "Pael", mida oli 1. septembri  2021 seisuga vaadatud üle 1 000 000 korra. "Pael" tegi SEPICu kuulsaks.

SEPIC tegi YouTube'i keskkonnas sageli otseülekandeid.

Tal on vennad Ragnar ja Marco.

Vahepeal proovis esitada oma kanali sisu inglise keeles, kuid sügisel 2021 loobus sellest ja tegutseb edasi eesti keeles.

Talle meeldib mängida kitarri, ukulelet, klaverit ja plokkflööti. Muusikakoolis on ta õppinud trummimängu. 

Eelmised kanali nimed:
 Kanadonlahedad
 Kandaonmuhedad
 SHWAM (tf)
 SEPIC

Viited

Välislingid 
 KanadonMuhedad YouTube'i kanal

Youtube'i-kuulsused
Eesti inimesed
Kitee Gümnaasium

Kitee Gümnaasium (soome keeles Kiteen lukio) on gümnaasium Kitees Põhja-Karjala maakonnas Ida-Soome läänis. 

Gümnaasium on asutatud 1962. aastal. Siin õpivad peamiselt Kitee linnast ning Rääkkylä ja Tohmajärvi vallast pärit koolinoored. Õpilasi on umbes 170.

Kitee gümnaasium asub Kitee keskosas asuva koolikompleksis aadressil  Koulutie 3. Samas kompleksis paiknevad ka Arppe kool ja Kitee linnaraamatukogu.

Kitee gümnaasiumi vana hoone, mis ehitati 1960. aastatel, lammutati 2008. aastal, sest tunnistati õppimistingimustele mittevastavaks hoones tekkinud siseõhuprobleemide tõttu (hallituse vohamine). Aastatel 2009–2010 ehitati uus gümnaasiumihoone.

Vilistlasi
Kitee Gümnaasiumi on lõpetanud 1992. aastal soome päritolu Eesti lastekirjanik Mika Keränen.

Viited

Välislingid
Koduleht. kitee.fi
Lukio. kiteeseura.com

Soome koolid
Kitee
Jalgpallurite suurimate üleminekutasude loend

Järgnev on loetelu kõige suurematest üleminekutasudest, mis on eales jalgpallurite eest makstud. 

Esimene teadaolev üleminekutasu maksti Willie Grovesi eest, kes liikus 1893. aastal West Bromwich Albionist Aston Villasse 100 Inglise naela eest. See toimus vaid kaheksa aastat pärast Inglismaa Jalgpalliliidu elukutselisele jalgpallile keskendumise järel aastal 1885. Praegune üleminekutasu rekord on Neymari eest makstud 222 miljonit eurot (198 miljonit naela), kes liikus FC Barcelonast Paris Saint-Germaini 3. augustil 2017.

Suurimad tasud 
Kõige kallimad üleminekud on toimunud nelja Euroopa kõrgliiga – Ligue 1 (Prantsusmaa), Primera División (Hispaania), Premier League (Inglismaa) ja Serie A (Itaalia) – klubide vahel.

21.02.2020 seisuga. Tasud on toodud miljonites eurodes ja miljonites naeltes.

Galerii

Viited 

Jalgpalli loendid
Jalgpallurid
Sportlaste loendid
ÜRO rahuvalve

ÜRO Rahuvalvejõud on ÜRO Julgeolekunõukogu alluvusse kuuluv sõjavägi, mis koosneb ÜRO liikmesriikide sõjaväelastest. ÜRO saadab rahuvalvejõud sinna, kus on poliitiliselt ja sõjaliselt pingelised olukorrad ning vajatakse abi.

Viited

United Nations Peacekeeping, ametlik veeb
United Nations Peace Operations
twitteris
Facebookis
 Eestlaste osalusel
MINUSMA, United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in Mali 
UNIFIL, United Nations Interim Force In Lebanon
UNPROFOR, IFOR, SFOR

ÜRO
Lauri Väinmaa

Lauri Väinmaa (sündinud 2. augustil 1961 Tallinnas) on eesti pianist ja muusikapedagoog.

Ta alustas klaveriõpinguid Nõmme lastemuusikakoolis (õpetaja Ruuta Taras), ta lõpetas aastal 1979 Tallinna Muusikakeskkooli (õpetajad Ruuta Taras ja Bruno Lukk). Ta õppis aastatel 1979–1982 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, kuid lõpetas aastal 1985 P. I. Tšaikovski nimelise Moskva Riikliku Konservatooriumi (Lev Vlassenko ja Mihhail Pletnjovi klassis) ning aastal 1987 Eesti Muusikaakadeemias magistriõppe (töö "Interpretatsiooniprobleeme Beethoveni haamerklaverisonaadis").

Lauri Väinmaa on Tallinna Klaverifestivali algataja ja kunstiline juht.

Tunnustus 

 1995 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (kontserttegevus)

Isiklikku 
Tema ema oli pianist Viiva Väinmaa.

Eesti pianistid
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia õppejõud
Sündinud 1961
Mari Meentalo

Mari Meentalo (sündinud 7. oktoobril 1988 Viljandis) on eesti muusik, arranžeerija, produtsent, manager ja õpetaja.

Ta lõpetas 2010. aastal Eesti Maaülikooli maastikurahitektuuri bakalaureuseõppe ja õppis Eesti Kunstiakadeemias urbanistikat. 2018. aastal lõpetas Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia pärmusmuusika diplomiõppe muusik-tehnoloogi suunal cum laude.

Mari Meentalo mängib eesti torupilli, flööti, parmupilli, pikkvile ning laulab.

Ta on tegutsenud 2010–2013 aastatel koos Jaan Tätte juunioriga ansamblis Meister ja Mari ning võttis enda kirjutatud lauluga "Unemati" osa 2011. aasta Eesti Laulu konkursist. Laulis ansamblis Armastus 2013–2014, kaasliikmeteks Taavi Tulev ja Jaan Tätte juunior. Alates 2017. aastast tegutseb koos Johannes Ahuni, Aleksander Sprohgise ja Kerttu Kruuslaga audiovisuaalses kollektiivis OOPUS.

2019. aastal sai Mari Meentalo Mooste Elohelü rahvamuusikatöötluste festivalil patrooni eripreemia ning nomineeriti Eesti folkmuusikaauhindade Etnokulbid 2019 jagamisel aasta muusiku kategoorias.

Eesti muusikud
Sündinud 1988
Ante Rebić

Ante Rebić (sündinud 21. septembril 1993 Splitis) on Horvaatia jalgpallur, kes mängib ääremängijana Itaalia kõrgliiga meeskonnas Milan ja Horvaatia jalgpallikoondises.

Tema täiskasvanukarjäär algas kodumaa klubis RNK Split. 2013. aastal liitus ta avalikustamata summa eest Itaalia kõrgliiga meeskonnaga Fiorentinaga. Suurema osa Fiorentina hingekirjas veedetud ajast oli Rebić laenul RB Leipzigis, Hellas Veronas ja Eintracht Frankfurdis. Viimased aitas ta 2018. aastal DFB-Pokali võidule, lüües finaalmängus kaks väravat. Samal aastal sõlmis ta klubiga ka liitumislepingu. Alates 2019. aasta septembris on ta mänginud Milanis.

Debüüdi rahvuskoondises tegi Rebić 2013. aastal, samal aastal valiti ta Horvaatia aasta jalgpallilootuseks. Ta on esindas oma kodumaad maailmameistrivõistlustel nii 2014. kui ka 2018. aastal.

Saavutused 
Frankfurdi Eintracht
DFB-Pokal: 2017–18

Viited

Välislingid 

Horvaatia jalgpallurid
ACF Fiorentina mängijad
RB Leipzigi mängijad
Frankfurdi Eintrachti jalgpallurid​
AC Milani mängijad
Serie A mängijad
Bundesliga mängijad
Sündinud 1993
Sojuz (telekanal)

Sojuz () on kristlik Vene televisioonikanal, mis alustas tegevust 2005. aastal.

Telekanal Sojuz kuulub meediakompaniisse, mis hõlmab raadiojaama Voskresenje, mitu internetiprojekti, massiteabevahendeid, sealhulgas iganädalast «Pravoslanaja gazetat» ning infoagentuuri.

Välislingid 
 Koduleht

Venemaa telekanalid
Sarah Baartmani ringkond

Sarah Baartmani ringkond (kuni 1. septembrini 2014 Cacadu ringkond) on Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis asuv 2. järgu haldusüksus. Halduskeskus asub Port Elizabethis, mis aga ise Sarah Baartmani ringkonna koosseisu ei kuulu.

Ringkond on saanud nime bušmani naise Sarah Baartmani (1789–1815) järgi, keda demonstreeriti Suurbritannias vaatamisväärsusena.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli ringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 53,27%, värvilisi 34,87%, valgeid 10,87%, India või Aasia päritolu inimesi 0,34% ja teisi 0,66%. Koosa keelt pidas emakeeleks 45,41% inimesi, afrikaani keelt 45,11% ja inglise keelt 6,45%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi ringkonnad
Peep Taimla

Peep Taimla sündis 3. märtsil 1965 aastal Tallinnas.

Haridus 
Peep Taimla lõpetas 1989. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kultuuriteaduskonna ning 1993. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpilliorkestri dirigeerimise eriala. 1996/97 täiendas ta end sümfooniaorkestri dirigeerimise alal Sibeliuse Akadeemias, Helsingis.

Töö 
Peep Taimla on dirigeerinud mitmeid kutselisi orkestreid nii Eestis kui välismaal. Ta on andnud loenguid Tallinna Ülikoolis ning pillitunde huvikoolides. Ta asutas 1990. aastal klassikalist muusikat viljeleva orkestri „Tallinna noorte brassstuudio“ ja 1999. aastal lasteansambli „Vinged jütsid“.

Peep Taimla on töötanud ilmatoimetajana ETV-s 1997-2007 ja Kanal2s 2008-2013. Aastatel 1999-2005 tegi Peep Taimla ilmasaateid Raadio2s ja Vikerraadios. TV-meteoroloogia alal on Peep Taimla täiendanud end Soome Meteoroloogiainstituudis (Ilmatieteen laitos), Yleisradios ja uudistekanalis CNN. Ta on teinud ka persoonilugusid, näiteks "Tähelaev: Peeter Saul". 

Hetkel töötab Peep Tallinna Kopli Huvikoolis kitarri- ja ukuleleõpetajana.

Teoseid 
Peep Taimla on avaldanud luulevormis populaarteaduslikud raamatud „Laste väike ilma-aabits“ ja „Ilm teeb ilma 12 kuud“.

Lapsepõlv 
Noorpõlves laulis Peep Taimla RAMi poistekooris, harjutas klaverit, kitarri ja trompetit. Keskkooli ajal osales ta mitmes rock-ansamblis laulja, soolokitarristi ja laulusõnade loojana. Peep Taimla õppis kitarri Heldur Vaabeli ning Uno Loobi juures.

Eesti inimesed
Sündinud 1965
Signe Paisjärv

Signe-Mai Paisjärv (31. mai 1940 Tallinn – 10. juuni 2016 Tallinn) oli Eesti sportlane, lauatennisist. 

Ta võitis 1966. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 1967. aasta maailma meistrivõistlustel naiste paarismängus NSV Liidu naiskonna koosseisus hõbemedali.

Ta oli abielus Jüri Taluga.

Viited

Välislingid
 

Tallinnast pärit sportlased
Sündinud 1940
Surnud 2016
Eesti lauatennisistid
Cullinan

Cullinan on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas. Linn asub ligi 30 km Pretoriast idas.

Linn on saanud nime teemandimagnaadi Sir Thomas Cullinani järgi, kes 20. sajandi alguses alustas piirkonnas teemantide kaevandamist.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cullinani elanikest mustanahalisi aafriklasi 64,27%, valgeid 31,74%, värvilisi 2,70%, India või Aasia päritolu inimesi 0,48% ja teisi 0,81%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 48,95% inimesi, pedi keelt 15,64%, inglise keelt 9,16%, sotho keelt 5,93%, tsvana keelt 4,80%, suulu keelt 4,53%, ndebele keelt 2,80%, koosa keelt 2,49%, tsonga keelt 2,42% ja svaasi keelt 1,32%.

Galerii

Viited

Gautengi provintsi linnad
Hammanskraal

Hammanskraal on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hammanskraali elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,32%, valgeid 0,38%, värvilisi 0,35%, India või Aasia päritolu inimesi 0,29% ja teisi 0,66%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 46,20% inimesi, pedi keelt 18,14%, tsonga keelt 14,71%, sotho keelt 4,27%, ndebele keelt 4,11%, inglise keelt 4,07%, suulu keelt 3,23%, venda keelt 1,92%.

Galerii

Viited

Gautengi provintsi linnad
Dealesville

Dealesville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Tokologo vallas.

Dealesville asutati 1899. aastal ja sai nime farmi omaniku John Henry Deale'i järgi kelle farmi maadele asula rajati. Dealesville sai linnaõigused 1914. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dealesville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 89,37%, valgeid 7,29%, India või Aasia päritolu inimesi 1,76%, värvilisi 1,30% ja teisi 0,29%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 56,87% inimestest, koosa keelt 19,36%, sotho keelt 10,24%, afrikaani keelt 9,00%, inglise keelt 1,55% ja suulu keelt 1,38%.

Viited

Free State'i provintsi linnad
Zululandi ringkond

Zululandi ringkond on Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis asuv 2. järgu haldusüksus. Piirneb põhjas Svaasimaaga.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zululandi ringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,05%, valgeid 1,40%, India või Aasia päritolu inimesi 0,22%, värvilisi 0,21% ja teisi 0,12%. Suulu keelt pidas emakeeleks 94,26% inimesi, inglise keelt 1,47%, afrikaani keelt 1,26% ja ndebele keelt 1,07%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi ringkonnad
Richards Bay

Richards Bay (afrikaani keeles Richardsbaai) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis, King Cetshwayo ringkonna halduskeskus. Linn asub Mhlathuze jõe laguuni kaldal ja India ookeani rannikul.

Asula on rajatud 1954. aastal. Richards Bay sai linnaõigused 1969. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Richards Bay elanikest mustanahalisi aafriklasi 48,01%, valgeid 30,10%, India või Aasia päritolu inimesi 18,22%, värvilisi 3,25% ja teisi 0,42%. Suulu keelt pidas emakeeleks 40,57%, inglise keelt 33,79% ja afrikaani keelt 21,50%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Sadamalinnad
King Cetshwayo ringkond

King Cetshwayo ringkond (kuni 2016. aastani uThungulu ringkond) on Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.

Ringkond on saanud nime suulude kuninga Cetshwayo kaMpande (u. 1826–1884) auks.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli ringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 94,43%, valgeid 3,24%, India või Aasia päritolu inimesi 1,61%, värvilisi 0,55% ja teisi 0,16%. Suulu keelt pidas emakeeleks 89,11% inimesi, inglise keelt 5,09%, afrikaani keelt 2,27% ja ndebele keelt 1,32%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi ringkonnad
Skukuza

Skukuza on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Mbombela vallas.

Skukuzas asub Krügeri rahvuspargi halduskeskus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Skukuza elanikest mustanahalisi aafriklasi 83,86%, valgeid 14,45%, värvilisi 1,56% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,13%. Tsonga keelt pidas emakeeleks 57,99% inimesi, svaasi keelt 9,64%, afrikaani keelt 9,45%, inglise keelt 7,68%, sotho keelt 5,08%, suulu keelt 3,11%, venda keelt 2,28%, pedi keelt 1,90%, koosa keelt 1,21% ja tsvana keelt 1,08%.

Galerii

Viited

Mpumalanga provintsi linnad
Hoedspruit

Hoedspruit on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Mopani ringkonnas, Marulengi valla halduskeskus.

Linnas asub Hoedspruiti lennujaam.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hoedspruiti elanikest valgeid 52,30%, mustanahalisi aafriklasi 39,40%, värvilisi 5,04%, India või Aasia päritolu inimesi 2,79% ja teisi 0,51%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 44,77%, inglise keelt 19,73%, pedi keelt 11,69%, tsonga keelt 6,20%, tsvana keelt 2,99%, venda keelt 2,74%, svaasi keelt 2,49%, koosa keelt 1,77%, sotho keelt 1,70% ja suulu keelt 1,66%.

Viited

Limpopo provintsi linnad
Mokopane

Mokopane (kuni 2003. aastani Potgietersrus) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas, Mogalakwena valla halduskeskus.

Asula rajasid buuri voortrekkerid ja nimetasid selle voortrekkerite juhi Piet Potgieteri järgi Potgietersruseks.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mokopane elanikest mustanahalisi aafriklasi 66,68%, valgeid 27,62%, India või Aasia päritolu inimesi 4,44%, värvilisi 0,68% ja teisi 0,58%. Pedi keelt pidas emakeeleks 46,51% inimesi, afrikaani keelt 27,75%, inglise keelt 7,45%, tsonga keelt 4,45%, ndebele keelt 3,89%, sotho keelt 2,85%, tsvana keelt 1,13% ja venda keelt 1,12%.

Galerii

Viited

Limpopo provintsi linnad
Johanna Töpfer

Johanna Töpfer (sünninimi Johanna Schrocko; 3. aprill 1929 Schneidemühl (tänapäeval Piła, Poola) – 7. jaanuar 1990 Ida-Berliin) oli Saksa DV riigi- ja ametiühingutegelane.

Johanna Töpfer oli pärit töölisperekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta kaubanduskoolis ja töötas alates 1944. aastast raudteelase abilisena Schneidemühlis ja alates 1945. aastast Engelsdorfis Leipzigi lähedal. 1945. aastal astus ta Saksa Vabade Ametiühingute Koondisesse. 1949–1950 töötas ta vagunipesijana ja 1950–1953 raamatupidajana. 1953. aastal alustas ta õpinguid Berliini Humboldti Ülikoolis, mille ta lõpetas hiljem kaugõppes majandusteaduste erialal. 1954–1955 oli ta Saksa Vabade Ametiühingute Koondise Keskõppeasutuse asedirektor Beesenstedtis ja 1955–1956 Grünheides. 1956–1959 ja 1964–1965 oli ta Saksa Vabade Ametiühingute Koondise Eestseisuse sektorijuhataja. 1965–1970 töötas ta Ametiühingute Kõrgkoolis Bernaus dotsendi, professori ja asedirektorina. 1965–1971 oli ta Saksa DV Läänekomisjoni liige. 1971. aasta jaanuarist kuni 1989. aasta novembrini oli Johanna Töpfer Saksa Vabade Ametiühingute Koondise aseesimees. 1971–1989 oli Töpfer Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige. 1972–1981 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo agitatsioonikomisjoni liige. 1976–1990 oli ta Saksa DV Rahvakoja saadik ja 1981–1989 Saksa DV Riiginõukogu liige.

7. jaanuaril 1990 lõpetas Johanna Töpfer elu enesetapuga.

Viited

Saksamaa poliitikud
Saksa DV poliitikud
Ametiühingutegelased
Sündinud 1929
Surnud 1990
Irmer

Irmer (varem Irmler) on Saksimaalt Grumbachist pärit Liivimaa immatrikuleerimata aadlisuguvõsa.

Ajalugu
Irmlerid olid XVI sajandi lõpul talupojad Saksimaal Grumbachis. Suguvõsaliin algab Matthäus Irmleriga. Tema pojapoja Michaeli (1654−1727) ajal kinnistus perekonnanimeks Irmer. Viimase pojapoeg Johann George Irmer (1747−1813) siirdus 1770. aasta paiku Riiga. Tema järeltulijad olid kaupmehed ja literaadid. Theodor Reinhold Irmer (1814−1864) tõsteti 1850. aasta paiku Vene pärusaadlikuks. Tema poeg Julius Eugen von Irmer (1855−1922) võeti 1884. aastal Liivimaa kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse; tema liin on tänaseni alles. Theodor Reinholdi noorem vend Hermann Julius Irmer (1820−1869) sai 1867. aastal Reussi vürstilt vabahärra tiitli (Irmer von Kulsdorf); tema järeltulijad kasutasid kummatigi perekonnanime von Irmer. See haru kustus meesliinis 1945. aastal.

Suguvõsa liikmeid
Robert Eduard Irmer (1809−1845), Dole pastor
Theodor Reinhold von Irmer (1814−1864), Liivimaa riigimõisate arst
Vabahärra Hermann Julius Irmer von Kulsdorf (1820−1869), kolleegiumiassessor, mõisavaldaja
Theodor Eduard von Irmer (1853−1878), õigusteaduse doktor, kaastoimetaja
Edgar Otto von Irmer (1885−?), arhitekt

Irmeri suguvõsa mõisavaldused
Liivimaa läti distrikt:
Kalnamuiža (Maikendorf) (1851−?, pandivaldus), Ķieģeļi (Kegeln) (1858−1861, pandivaldus), Pāpēni (Rosenblatt) (1858−1861, pandivaldus), Roperbeķi (Roperbeck) (1851−?, pandivaldus)

Kirjandus
Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 2. Teil. Nichtimmatrikulierter Adel. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 82.
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd V. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1984. Lk 465-466.
Hansen, Alfred von. Stammtafeln nichtimmatrikulierter baltischer Adelsgeschelchter. Bd II. Lief. 2. Hamburg-Hamm: Verlegt bei Harry von Hofmann, 1962. Lk 55-68.

Liivimaa immatrikuleerimata aadel
Kurt Tiedke

Kurt Tiedke (30. mai 1924 Krebsfelde, Danzigi vabalinn (tänapäeval Nowy Dwór Gdański, Poola) – 14. aprill 2015) oli Saksa DV riigitegelane.

Kurt Tiedke oli pärit puusepa perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel töötas ta aastatel 1938–1940 põllumajanduses. 1940. aastal kutsuti ta lühiajaliselt armeeteenistusse pioneeriüksuses. Sõjaväeteenistusest vabanemise järel õppis ta aastatel 1940–1942 mõõtetehnikuks ja töötas seejärel omandatud erialal. 1942–1945 oli ta Riigi Tööteenistuses ja teenis Wehrmachtis. Oli nõukogude sõjavangilaagris, kus õppis antifa-koolis. 

1948. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1948–1950 töötas ta Seelowis esmalt instruktori ja osakonnajuhatajana ning seejärel maakonna parteiallorganisatsiooni 2. sekretärina. 1950–1951 õppis ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Parteikoolis ja töötas hiljem samas õpetajana, kateedrijuhataja asetäitjana ja kateedrijuhatajana. 1954–1957 õppis ta Moskvas NLKP KK juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis 1957–1960 oli ta kateedrijuhataja Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Parteikoolis. 1961–1979 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee agitatsiooni ja propaganda osakonna juhataja. 1963. aastal sai Kurt Tiedke Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaadiks, 1967. aastast kuni 1989. aasta detsembrini oli ta Keskkomitee liige. 1971–1981 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo agitatsioonikomisjoni liige. 1979–1983 oli ta Magdeburgi ringkonna partei allorganisatsiooni esimene sekretär. 1979–1983 oli ta Saksa DV Kaitsekomitee liige. 1981. aastast kuni 1990. aasta märtsini oli ta Saksa DV Rahvakoja saadik. 1983. aastast kuni 14. novembrini 1989 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Kõrgema Parteikooli rektor. 31. märtsil 1990 heideti ta Demokraatliku Sotsialismi Parteist välja.

Viited

Saksamaa poliitikud
Saksa DV poliitikud
Sündinud 1924
Surnud 2015
Faßberg

Faßberg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.

Vald asub ligikaudu 35 km Cellest põhjas ja 30 km Uelzenist läänes ja selle pindala on 102 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6142 inimest.

Huviväärsused 

 Ajalooline külakeskus Müden (Örtze)
 Berliini õhusilla mälestusmärk
 St. Laurentiuse kirik
 Treppenspeicher aidad 18. ja 19. sajandist
 Vana külaväljak koos vana sepikojaga, kus on Sod ja Wippe
 Vana kalmistu poeet Felicitas Rose ja kunstnik Fritz Flebbe haudadega
 Nõmmepoeet Felicitas Rose endine elukoht
 Hermann Lönsi mälestustahvel majal Salzmoor 2a
 Nõmmetalud Treppenspeicher aitadega Schmarbeckis ja Oberohes
 Lönsi kivi nõmmemaaga Wietzer Bergil (Hermannsburgi suunas liidumaa teel L214)
 Haußelberg suurte nõmmealadega Gerdehusi juures
 Kadastik ja killustunud rändkivi Schmarbecki nõmmel
 Kiehnmoori looduskaitseala Schmarbecki lähedal
 Ajalooline vesiveski Müdenis (nüüd turismiamet, raamatupood ja abielubüroo)
 Hirvepark ja seikluslik ronimispark Heuwegis Müdenis (Örtze)

Viited

Välislingid 

 www.fassberg.de

Alam-Saksi vallad
Celle kreis
Tzaneen

Tzaneen on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Mopani ringkonnas.

Tzaneen on asutatud 1903. aastal. Linnaõigused sai Tzaneen 1919. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tzaneeni elanikest valgeid 46,13%, mustanahalisi aafriklasi 44,97%, India või Aasia päritolu inimesi 6,98%, värvilisi 1,06% ja teisi 0,86%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 41,52%, pedi keelt 18,10%, tsonga keelt 13,49%, inglise keelt 13,35%, sotho keelt 2,89% ja venda keelt 1,59%.

Viited

Limpopo provintsi linnad
Madikwe

Madikwe on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Moses Kotane vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Madikwe elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,06%, India või Aasia päritolu inimesi 0,36%, valgeid 0,25% ja teisi 0,30%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 89,68%, inglise keelt 4,14%, suulu keelt 1,82%, ndebele keelt 1,10% ja koosa keelt 1,05%.

Viited

Loodeprovintsi (LAV) linnad
Brandvlei

Brandvlei on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Hantami vallas.

Brandvlei on asutatud 1862. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Brandvlei elanikest värvilisi 89,93%, valgeid 5,00%, mustanahalisi aafriklasi 4,34%, India või Aasia päritolu inimesi 0,45% ja teisi 0,28%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 94,86% inimesi, viipekeelt 2,36%, koosa keelt 1,27% ja inglise keelt 0,53%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Okiep

Okiep on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Nama Khoi vallas.

Okiep on asutatud 1862. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Okiepi elanikest värvilisi 93,78%, mustanahalisi aafriklasi 3,82%, valgeid 1,09%, India või Aasia päritolu inimesi 0,27% ja teisi 1,00%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,22% inimesi, koosa keelt 1,03% ja inglise keelt 0,66%.

Galerii

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Dominik Livaković

Dominik Livaković (sündinud 9. jaanuaril 1995 Zadaris) on horvaatia jalgpallur. Ta mängib Zagrebi Dinamos väravavahina.

Debüüdi Horvaatia rahvuskoondises tegi 14. jaanuaril 2017 mängus Hiina vastu.

Ta kuulus Horvaatia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Saavutused 
NK Zagreb
Druga HNL: 2013–14

Zagreb Dinamo
Prva HNL: 2017–18, 2018–19, 2019–20
Horvaatia karikas: 2017–18
Horvaatia superkarikas: 2019

Viited 

Horvaatia jalgpallurid
Zagrebi Dinamo mängijad
Sündinud 1995
Helary Mägisalu

Helary Mägisalu (sündinud 19. juulil 1997) on eesti maadleja. 

Ta võitis Venemaal Kaspiiskis toimunud 2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel kreeka-rooma maadluses hõbemedali (kehakaalus kuni 55 kg).

2017. aastal juunioride EM-il võitis ta pronksi (kuni 55 kg).

Helary Mägisalu esindab klubi Vändra Suure Karu Pojad. Tema esimene treener oli Karl Pajumäe, praegused treenerid on Ivar Kotkas ja Mario Mägisalu

Välislingid

Eesti maadlejad
Sündinud 1997
Victoria West

Victoria West (afrikaani keeles Victoria-Wes) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas, Ubuntu valla halduskeskus.

Asula on rajatud 1844. aastal, linnaõigused sai 1859. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Victoria Westi elanikest värvilisi 69,28%, mustanahalisi aafriklasi 23,70%, valgeid 5,65%, India või Aasia päritolu inimesi 0,45% ja teisi 0,94%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 82,11% inimesi, koosa keelt 13,78%, inglise keelt 1,09% ja viipekeelt 0,84%.

Galerii

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Lasnamäe Kergejõustikuhall

Lasnamäe Kergejõustikuhall on spordihall Tallinnas Lasnamäel Laagna asumis aadressil Punane 45.

Lasnamäe Kergejõustikuhall on Tallinna Spordi- ja Noorsooameti allasutuse Tallinna Spordihall filiaal.

Spordikompleksi kuuluvad kergejõustikuareen, asfaltkattega tennise- ja korvpalliväljak, kunstmurukattega täismõõtmetega jalgpalliväljak. Sportimisvõimaluste hulka kuulub ka kaljuronimine, flygrossing, jõusaal ja akrobaatikanurk. 

2011. aastal püstitas Ashton Eaton Lasnamäe Kergejõustikuhallis 6568 punktiga meeste seitsmevõistluse maailmarekordi.

Arhitektuuriline väärtus 
Halli projekt valmis 2001. aastal ja hall valmis 2003. aastal. Projekti autorid olid arhitektid Siiri Vallner, Hanno Grossschmidt ja Tomomi Hayashi.

Ehitis asub Lasnamäel Nõukogude ajale iseloomulikkude paneelmajade ümbruses. Kuna 1990. aastast alates on ümbruskonda täiendatud peamiselt uute kaupluste ning elamutega, on Lasnamäe Kergejõustikuhall omapärane ehitis selles piirkonnas.

Projektis on palju ebatavalisi ning huvitavaid lahendusi. Halli sissepääs asub teisel korrusel, mis võimaldab sisenedes saada tribüünidelt hea vaate spordiplatsile. Vaatamata oma massiivsusele, mis on tingitud betooni, kui põhilise ehitusmaterjali kasutamisest on spordihoone väga valgusrohke tänu suurtele akendele, mis on suunatud kõige päikeserohkemas suunas. Halli välisseinadele on autorid loonud toed luuderohule, mis võiks muuta kogu maja roheliseks, mis arvestades ümbritsevad roheluse nappust on huvitav lahendus.

Kergejõustiku rekordid

Maailmarekordid

Halli rekordid

Mehed

Naised

Vaata ka
Lasnamäe kergejõustikuhalli kunstmuruväljak

Viited

Välislingid
Koduleht – Tallinna Spordihall
Andmed spordiregistris
Andmed EKJL-i kodulehel
Halli rekordid
Eesti arhitektide liit
Kirjeldus Kavakava arhitektuuribüroolt

Lasnamäe linnaosa spordiehitised
Eesti spordihallid
Winsen (Aller)

Winsen an der Aller või Winsen (Aller) on linn ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.

Valla pindala on 155,39 km². 31. detsembril 2015 elas seal 13 017 inimest.

Winsen asub Lüneburgi nõmme lõunaservas, Alleri kallastel, mõnevõrra lääne pool selle lisajõest Örtzest ja umbes 15 km Cellest loodes. Peale linna enda kuuluvad Winseni valda ka külad Bannetze, Meißendorf, Stedden, Südwinsen, Thören, Walle ja Wolthausen.

Ajalugu 

Linna nimi tuleb Wynhausenist (Wyn = Weideland või aas). Winseni kirik on pühendatud Ristija Johannesele. Kuna kõigi kirikuga külade nimede saamine selle kaitsepühaku järgi toimus 800. aasta paiku, tuleb arvata, et see oli nii ka siis, kui asutati Winsen.

Tänapäeval on Winsen kohalik puhkuse ja puhkepäevade lemmikpaik. 1975. aastast on see tunnistatud ametlikult klimaatiliseks tervisekeskuseks (Luftkurort).

Kultuur ja huvipaigad 

 Loodus- ja linnukaitseala Meißendorfi tiigid ja Bannetzeri raba on suurima ulatusega veeala Lüneburgi nõmmel, hõlmates kogupindala 815 ha, sealhulgas 350 ha vett.
 Winseni Muuseumfarm (Museumshof Winsen) portreteerib talumajapidamist Südheide nõmmel ehitistega 17.–19. sajandist, samuti Dat groode Hus, 1795. aasta Alam-Saksi maja või Fachhallenhaus, tänapäeval kogukonna kultuurikeskus.
 Varaseim ülestähendus Winseni veskitest on 1589. aastast. Tänapäevane pukktuulik (Bockwindmühle) ehitati 1732. aastal ja töötas kuni sulgemiseni 1929. aastal. 1938. aastal sai sellest linna omand.
 Kirik, nagu ka linn, tekkis arvatavasti Saksimaa misjoniajastul 9. sajandil. Ristija Johannese kirik ehitati 14. sajandil gooti stiilis pikkmajana, mida laiendati põhjaküljel 1597. aastal. 1822. aastal algas kirikuhoone suur laiendamine, millest sai tegelikult uus hoone.
 Junkruvärav (Junkerntor) on üks vanimaid veel säilinud ajaloolisi ehitisi Winsenis. Seda kasutati sissepääsuna mõisamajja (Rittergut). Aastatel 1691 kuni 1729 läänistas selle koos maaga Stechinelli perekond, mille tõttu kutsutakse seda ka Stechinelli väravaks ja perekonna vapp on vasakpoolsel väravapostil. Värav ise moodustab osa Winseni vapist.
 Printsikivid (Prinzensteine) asuvad Winseni ja Oldau vahelisel rajal ning meenutavad Lüneburgi pärilussõja (Lüneburger Erbfolgekrieg) otsustavat lahingut 28. mail 1388. Legendi järgi haavasid kaks printsi selles kohas teineteist surmavalt, enne kui nad mõistsid, et on vennad.
 Tänapäevane raekoda (Rathaus) ehitati esialgu 1727. aastal ringkonna kantseleiks (Amtshaus), kuid tuli lammutada, kuna allolev pinnas ei olnud piisavalt kindel. Seejärel ehitati see barokkstiilis. 4. mail 1972 anti endisele ringkonna kantseleile, mida vahepeal kõrtsina kasutati, uus funktsioon raekojana.

Tuntud inimesi 

 Theodor Lohmann (1831–1905), haldusjurist, riigiteenistuja ja sotsiaalreformist, sündis Winsenis.

Viited

Välislingid 

 www.winsen-aller.de

Alam-Saksi vallad
Celle kreis
Kenhardt

Kenhardt on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas Kai !Garibi vallas.

Kenhardt on asutatud 1868. aastal, linnaõigused sai 1909. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kenhardti elanikest värvilisi 92,22%, valgeid 4,32%, mustanahalisi aafriklasi 1,92%, India või Aasia päritolu inimesi 1,05% ja teisi 0,50%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,51% inimesi, tsvana keelt 0,69% ja inglise keelt 0,63%.

Galerii

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Bröckel

Bröckel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.

Vald kuulub Flotwedeli ühisvalda ja selle pindala on 16,33 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1778 inimest.

Bröckel asub Cellest kagus. Fuhse jõgi, mis eraldab Bröckelit naabervallast Uetzest, voolab umbes 2 km külast lõunas.

Vallaosad 

Valda kuuluvad asundused Katzhorn ja Weghaus.

Ajalugu 

Valda on esmakordselt mainitud 1215. aastal. Küla nimi tuleneb Brockelhe (Brauck = Bruch s.o. soo või lodu).

Majandus ja taristu 

Bröckelis on sisepark Viva Arena.

Transport 

Bröckel asub liidumaanteel B 214, mis kulgeb möödumiseks ümber küla.

Viited

Välislingid 

 Samtgemeinde Flotwedeli veebileht

Alam-Saksi vallad
Celle kreis
Dimbaza

Dimbaza on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Buffalo City linnaringkonnas.

Dimbaza on asutatud 1967. aastal. Kuni 1994. aastani kuulus Dimbaza Ciskei bantustani koosseisu.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dimbaza elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,42%, värvilisi 0,18%, India või Aasia päritolu inimesi 0,05%, valgeid 0,05% ja teisi 0,30%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,62% inimesi, inglise keelt 5,08%, viipekeelt 0,77% ja afrikaani keelt 0,60%.

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Ahnsbeck

Ahnsbeck on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.

Vald paikneb Lüneburgi nõmme lõunapiiril, 10 km Cellest idas ja kuulub Lachendorfi ühisvalda. Valla pindala on 20,59 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1654 inimest.

Ajalugu 

Ahnsbecki küla on esmakordselt mainitud 13. sajandil nime all "Alrebekesa", mis tähendab Alleri jõe lammi, mis kajastub ka vapil.

31. detsembrini 2004 kuulus Ahnsbeck Lüneburgi ringkonda (Regierungsbezirk).

Viited

Välislingid 

 www.lachendorf.de

Alam-Saksi vallad
Celle kreis
Hankey

Hankey on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Kouga vallas.

Hankey on asutatud 1826. aastal. Linn on saanud nime Londoni Misjoniseltsi sekretäri William Alers Hankey (1771–1859) järgi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hankey elanikest värvilisi 51,47%, mustanahalisi aafriklasi 45,46%, valgeid 2,33%, India või Aasia päritolu inimesi 0,13% ja teisi 0,62%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 55,69% inimesi, koosa keelt 39,42% ja inglise keelt 2,04%.

Galerii

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad