joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Valie Export

Valie Export (kodanikunimega Waltraud Stockinger; sündinud 17. mail 1940 Linzis nimega Waltraud Lehner, 1958. aastast Höllinger) on Austria performantsi-, meedia- ja filmikunstnik.

Elulugu
Waltraud Lehner kasvas üles Linzis sõjas abikaasa kaotanud üksikema peres koos kahe õega ning käis kloostrikoolis, aastatel 1955‒1958 õppis ka kohalikus kunsti- ja käsitöökoolis. Ta abiellus 18-aastaselt ning sünnitas abiellumise aastal tütre. Abikaasast lahutamise järel 1960. aastal kolis ta Viini ja õppis seal tekstiilitööstuse kutsekõrgkoolis. Pärast disaineri erialadiplomi saamist töötas ta filminduses monteerija ja stsenaristiabina.

Kunstnikutöö
Alates 1965. aastast keskendus Waltraud Höllinger filmikunstile ning kirjutas 1966. aastal stsenaariumi tööpealkirjaga "AUS ALT MACHT NICHT NEU - ein versuch der sinnlosigkeit. metaphorische bildassoziation, Projekt". 1967. aastal võttis ta endale nimeks suurtähelise "VALIE EXPORT" plaaniga kasutada seda versaalkirjalise kunstilise logona.

Valie Exporti varased tööd on dialoogis feminismi, tegevuskunsti ja filmi kui meediumiga ning iseäranis 1960. aastate lõpu laiendatud kino liikumisega. Üks tema tuntumaid performantseid oli "Tapp- und Tastkino", mille viis ta koos oma partneri Peter Weibeliga ellu Euroopa sõltumatute filmitegijate esimesel kohtumisel Münchenis. Performantsietendusel kandis Export lokilist parukat ja meiki, paljaste rindade ümber oli kast kahe augu ja eesriidega, ülejäänud ülakeha kattis jakk. Weibel kutsus ruuporiga möödakäijaid "kinno", kus nad said 33 sekundit kestva seansi jooksul Expordi sõbraliku pilgu valgel oma kätega kasti sisu katsuda.

Kuigi Export oli vahetus kontaktis Viini aktsionistidega, eristas ta oma loomingut nende omast sisuliselt, vormiliselt ja esteetiliselt ning Exporti loomingus tõusis esile feministlik kapitalismikriitika.

1970. aastate teisest poolest alates on Export tegelenud meedia- ja filmikunstiga, osalenud Veneetsia biennaalil ning olnud 1990. aastatest saadik kunstiprofessor eri kõrgkoolides Saksamaal ja Ameerika Ühendriikides.

Vaata ka
 Valie Export Society

Välislingid

 Valie Exporti koduleht
 Valie EXPORTi videod 
 Hilary Robinson, Actionmyth, Historypanic: The entry of VALIE EXPORT's Aktionhose Genitalpanik into art 
 Devin Fore, Interview with VALIE EXPORT, 24.08.2012

Austria kunstnikud
Sündinud 1940
Olaf Langsepp

Olaf Langsepp (25. oktoober 1930 Tallinn – 24. oktoober 2021) oli Eesti museoloog, teadur, kehakultuuri ajalugu käsitlev ajakirjanik ja tõlkija. 

Ta lõpetas 1949. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli, kus õppis ajaloo-keeleteaduskonnas.

Ta on töötanud Eesti Spordimuuseumi direktorina (1967–1971), TRÜ teadusliku raamatukogu osakonnajuhatajana (1972–1975), Eesti Põllumajanduse Muuseumi teadurina (1975–1980) ja ajakirja Akadeemia toimetajana (1988–1990).

Viited

Välislingid
 
 "Suri Eesti Spordimuuseumi esimene direktor Olaf Langsepp" ERR, 25. oktoober 2021

Eesti ajakirjanikud
Eesti muuseumitöötajad
Tartu Ülikooli Raamatukogu koosseis
Eesti spordiajaloolased
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Eesti Spordiajaloo Seltsi auliikmed
Sündinud 1930
Surnud 2021
Veaceslav Gojan

Veaceslav Gojan (sündinud 18. mail 1983 Grimăncăuțis Briceni rajoonis Moldovas) on Moldova endine poksija.

Harrastajana

Moldova meistrivõistlustel
Ta on kokku üheteistkümnekordne Moldova meister – helveskaalus (kuni 48 kg) aastatel 2000–2002 ja 2006, kärbeskaalus (kuni 51 kg) aastatel 2003 ja 2007 ning kukk-kaalus (kuni 54 kg) 2008. aastal ja kukk-kaalus (kuni 56 kg) aastatel 2010–2013.

Kaasaegsetel olümpiamängudel
Ta sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Badar-Uugan Enkhbatynile (Mongoolia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Euroopa meistrivõistlustel
Ta võitis kukk-kaalus (kuni 56 kg) 39. Euroopa meistrivõistlustel (Ankara, 2011) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta on esimene ja seni ainus Moldova poksija, kes on tulnud Euroopa meistriks.

Ta sai helveskaalus (kuni 48 kg) 34. Euroopa meistrivõistlustel (Perm, 2002) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Sergei Kazakovile (Venemaa). 

Ta osales helveskaalus (kuni 48 kg) 35. Euroopa meistrivõistlustel (Pula, 2004), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Salim Salimovile (Bulgaaria) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 36. Euroopa meistrivõistlustel (Plovdiv, 2006), kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Hovhanes Danieljanile (Armeenia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Ta osales kukk-kaalus (kuni 54 kg) 37. Euroopa meistrivõistlustel (Liverpool, 2008), kuid kaotas 2. ringis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Luke Campbellile (Inglismaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 38. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 2010), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales kukk-kaalus (kuni 56 kg) 40. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 2013), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Tunnustused
2008 Moldova aasta sportlane

Viited

Välislingid
 
Portreefoto

Moldova poksijad
Sündinud 1983
Vaive

Vaive  (vanasti ka Kaķukrogs) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas, endine Vaive valla halduskeskus. 

Küla asub merepinnast 150 meetri kõrgusel Vaive jõe kaldal, piirkonna keskusest Cēsisest 8 ja Riiast 85 kilomeetri kaugusel. Sinna jäävad Daudziešase bussipeatus ja Vaive bussipeatused.

Küla tekkis aastal 1868 endise Kaķukrogsi kõrtsi ja selle juurde ehitatud Veismaņi vallamaja juurde. Külla jääb kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis Veclejas Daudzieši keskaegne kalmistu ehk Katkuküngas. Asula jääb osaliselt Gauja rahvusparki.

Viited

Cēsise piirkonna külad
Rīdzene

Rīdzene  (vanasti ka Pauči) on küla (vidējciems) Lätis Cēsise piirkonnas, Vaive valla halduskeskus ja rahvarohkeim asula. Küla asub merepinnast 160 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Cēsisest 12 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusel. 

Külas on postkontor ja raamatukogu. 9. septembrist 2019 tegutseb raamatukogu ruumides ka Vaive vallavalitsus. Sinna jäävad Rīdzenes ciemsi ja Rīdzene bussipeatused.

Küla rajati nõukogude perioodil kui masinate katsejaama tööliste asula. Asula sai oma nime seal voolava Rīdzene oja järgi.

Aastal 2018 oli külas 374 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 352.

Viited

Cēsise piirkonna külad
Campeonato Brasileiro Série B

Campeonato Brasileiro Série B on Brasiilia tugevuselt teine jalgpalliliiga.

Brasiilia esiliiga esimene hooaeg peeti 1971. aastal. Liiga formaati on aja jooksul korduvalt muudetud. Praeguse formaadi sai esiliiga 2006. aastal ning alates sellest aastast on esiliigas mänginud ka 20 klubi.

Kõik klubid peavad ühe hooaja jooksul esiliigas 38 mängu (19 kodu- ja 19 võõrsilmängu). Hooaeg kestab tavalisest aprillist või maist novembri lõpuni. Neli paremat klubi pääsevad järgmiseks hooajaks Brasiilia kõrgliigasse Série A ja neli viimaseks jäänud klubi langevad Brasiilia tugevuselt kolmandasse liigasse Campeonato Brasileiro Série C.

Alates 1971. aastast on esiliiga võitjate seas olnud 35 klubi. Üle kahe korra pole üksi klubi esiliigat võitnud. Kahel korral on selle võitnud América Mineiro, Botafogo, Coritiba, Goiás, Palmeiras (kümnekordne Brasiilia meister), Paraná ja Paysandu.

Klubid 
Campeonato Brasileiro Série B 2022 hooajal mängivad liigas järgmised 20 klubi:

Meistrid 

 1971:	Villa Nova
 1972: Sampaio Corrêa
 1980: Londrina
 1981: Guarani
 1982: Campo Grande
 1983: Juventus
 1984: Uberlândia
 1985: Tuna Luso
 1988: Inter de Limeira
 1989: Bragantino
 1990: Sport
 1991: Paysandu
 1992: Paraná
 1994: Juventude

 1995: Atlético Paranaense
 1996: União São João
 1997: América Mineiro
 1998: Gama
 1999: Goiás
 2000: Paraná
 2001: Paysandu
 2002: Criciúma
 2003: Palmeiras
 2004: Brasiliense
 2005: Grêmio
 2006: Atlético Mineiro
 2007: Coritiba
 2008: Corinthians

 2009: Vasco da Gama
 2010: Coritiba
 2011: Portuguesa
 2012: Goiás
 2013: Palmeiras
 2014: Joinville
 2015: Botafogo
 2016: Atlético Goianiense
 2017: América Mineiro
 2018: Fortaleza
 2019: Bragantino
 2020: Chapecoense
 2021: Botafogo

Välislingid 
 Campeonato Brasileiro Série B Brasiilia Jalgpalli Konföderatsiooni kodulehel

Jalgpalliliigad
Brasiilia jalgpall‎
Siugsoo

Siugsoo on paikkond Tartu maakonnas Luunja vallas Kikaste külas. Paikkond oli varem küla staatuses (küla esmamaining 1945).

Viited

Eesti paikkonnad
Luunja vald
Määrissoo

Määrissoo (ka Määrisoo) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vahastu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Suurekivi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Suurekivi külaga.

Küla on esimest korda mainitud umbes 1900 (Мерисо).

Viited

Harju maakonna endised külad
Türi kihelkond
Oraniku

Oraniku oli küla Raplamaal. Küla jääb tänapäeval Vana-Kaiu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vana-Kaiu külaga.

Enne külaks saamist, oli see Kaiu mõisa kõrvalmõis (Oraniku mõis).

Viited

Rapla maakonna endised külad
Juuru kihelkond
Grêmio Foot-Ball Porto Alegrense

Grêmio Foot-Ball Porto Alegrense on Brasiilia jalgpalliklubi, mis tegutseb Rio Grande do Suli osariigis Porto Alegres. See mängib Brasiilia esiliigas Campeonato Brasileiro Série B ja Rio Grande do Suli osariigi meistrivõistlustel Campeonato Gaúcho.

Klubi asutati 15. septembril 1903. Suurem osa klubi asutajaliikmeid oli saksa immigrandid.

Grêmio on tulnud kahel korral Brasiilia meistriks (aastatel 1981, 1996) ja 41 korral osariigi meistriks. Brasiilia karikavõistlused Copa do Brasil on võidetud viiel korral. Grêmio on olnud edukas ka rahvusvahelisel tasandil, kolmel korral on võidetud Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused Copa Libertadores (1983, 1995, 2017) ja kahel korral Lõuna-Ameerika superkarikas Recopa Sudamericana (1996, 2018) ning korra võideti Intercontinental Cup. Tänu võidule Copa Libertadorese turniiril 2017. aastal pääses Grêmio Lõuna-Ameerika esindajana klubide maailmameistrivõistlustele, mille finaalis kaotati Madridi Realile tulemusega 1:0

Grêmio kauaaegne rivaal on olnud Internacional ning nende kahe meeskonna vahelisi mänge on peetud Brasiilia kõige tulisemateks. Kahe klubi vahelised mängud on tuntud nimega Grenal.

Klubi kodustaadion on alates 2012. aastast Arena do Grêmio, mis mahutab 55 662 pealtvaatajat. Eelmine kodustaadion oli 1954. aastal avatud Estádio Olímpico Monumental.

Klubi tunnusvärvid on sinine, valge ja must. Klubi ametliku hümni autor on helilooja Lupicínio Rodrigues.

Praegune koosseis 
Seisuga 27. juuni 2022

Saavutused 

Rahvusvahelised
Intercontinental Cup (1): 1983
Copa Libertadores (3): 1983, 1995, 2017
Recopa Sudamericana (2): 1996, 2018
Sanwa Bank Cup (1): 1995
Üleriigilised
Campeonato Brasileiro Série A (2): 1981, 1996
Campeonato Brasileiro Série B (1): 2005
Copa do Brasil (5): 1989, 1994, 1997, 2001, 2016
Supercopa do Brasil (1): 1990
Piirkondlikud
Copa Sul (1): 1999
Campeonato Gaúcho (41): 1921, 1922, 1926, 1931, 1932, 1946, 1949, 1956, 1957, 1958, 1959, 1960, 1962, 1963, 1964, 1965, 1966, 1967, 1968, 1977, 1979, 1980, 1985, 1986, 1987, 1988, 1989, 1990, 1993, 1995, 1996, 1999, 2001, 2006, 2007, 2010, 2018, 2019, 2020, 2021, 2022

Tuntumaid mängijaid 
 Danrlei (1993–2003)
 Emerson (1994–1997)
 Émerson Leão (1981–1982)
 Mário Jardel (1995–1996)
 Roger Machado (1994–2003)
 Ronaldinho (1998–2001)
 Zinho (2000–2002)

Statistika 
 Enim väravaid klubi särgis – Alcindo (264 väravat aastatel 1964–1971 ja 1977)
 Enim mänge klubi särgis – Tarciso (721 mängu aastatel 1973–1986)

Viited

Välislingid 

 Ametlik koduleht

Gremio
 
Rio Grande do Suli osariik
Ameerika Ühendriikide merevägi

Ameerika Ühendriikide merevägi (USN) on meresõja ja teisi mereväe ülesandeid täitev väeliik Ameerika Ühendriikide relvajõududes.

Isikkoosseis 
Tegevteenistuses on 325 826 tegevväelast ja reservis 98 693.

Tehnika 
2018. aasta aprilli seisuga oli alalises valmisolekus 282 laeva ja üle 3700 õhusõiduki. 

Ameerika Ühendriikide mereväel on maailma suurim lennukikandjalaevastik, millest 2018. aasta jaanuari seisuga oli 11 tegevteenistuses ja 2 valmimisel.

Juhtimine 
Mereväge juhib administratiivselt mereväeministeerium eesotsas tsiviilteenistujast mereväeminister. Mereväeministeerium kuulub ise Kaitseministeeriumi haldusalasse, mida juhib kaitseminister. Mereväeministeeriumi kõrgeim sõjaväelasest teenistuja on mereoperatsioonide ülem.

Viited

Välislingid 
 
 Ametlik koduleht (inglise keeles)

 
Ameerika Ühendriikide sõjandus
Mereväed riigiti
1775
Veneküla (täpsustus)

Veneküla on kohanimi:
Veneküla on küla Harju maakonnas Rae vallas
Veneküla oli Kiili varasem nimi
Veneküla oli küla Lohusuu vallas
Veneküla (Jõgeva), endine küla
Veneküla oli küla Pärnumaal Saarde kihelkonnas
Kuressaare Veneküla, ajalooline Kuressaare linnaosa
...
Statistikanõukogu

Statistikanõukogu on Statistikaametit, Eesti Panka ja Rahandusministeeriumi nõustav organ, mille eesmärk on tagada riikliku statistika süsteemi toimimine.

Ülesanded
Statistikanõukogu
 Nõustab riikliku statistika tegijat riikliku statistika programmi koostamisel
 Annab Statistikaametile soovitusi riikliku statistika tegemise koordineerimiseks
 Avaldab rahandusministrile arvamust riikliku statistika programmi ja selle muudatuste kohta enne nende kinnitamist
 Nõustab riikliku statistika tegijat riikliku statistika tegemisel, sh statistikaalaste põhimõtete ja kvaliteedikriteeriumide rakendamises
 Annab rahandusministrile hinnang riikliku statistika tegemise kulutuste kohta ja esitab selle oma aastaaruandes
 Annab rahandusministrile soovitusi ja avaldab arvamust statistikaalase õigusloome valdkonnas
 Avaldab arvamust Statistikaameti peadirektori ametikoha täitmiseks avalikku konkurssi läbiviivale komisjonile kandidaadi sobivuse kohta ning rahandusministrile Statistikaameti peadirektori ametist vabastamise kohta

Koosseis
Nõukogu koosseisu kinnitab rahandusministri ettepaneku alusel valitsus. Statistikanõukogu koosneb 13 liikmest: üks liige Statistikaametist, üks liige Eesti Pangast, üks liige Andmekaitse Inspektsioonist, kümme liiget tarbijate ja andmeesitajate esindajate ning ekspertide hulgast.

Statistikanõukogu koosseis alates 15. jaanuarist 2015 on järgmine:
 Mart Mägi – Statistikaameti peadirektor – Statistikaameti esindaja
 Ülo Kaasik – Eesti Panga asepresident – Eesti Panga esindaja
 Viljar Peep – Andmekaitse Inspektsiooni peadirektor – Andmekaitse Inspektsiooni esindaja
 Tõnu Kollo – Tartu Ülikooli matemaatilise statistika õppetooli professor – statistika ekspert, tarbijate esindaja
 Allan Puur – Tallinna Ülikooli Eesti Demograafia Instituudi juhtivteadur – rahvastiku ekspert, tarbijate esindaja
 Hede Sinisaar – Sotsiaalministeeriumi analüüsi ja statistika osakonna juhataja – sotsiaalvaldkonna ekspert, andmeesitajate ja tarbijate esindaja
 Kätlin Mandel – Keskkonnaministeeriumi analüüsi- ja planeerimisosakonna juhataja – keskkonna ekspert, andmeesitajate ja tarbijate esindaja
 Taavi Kand – Põllumajandusministeeriumi kaubandusi ja põllumajandussaadusi töötleva tööstuse osakonna juhataja – põllumajanduse ekspert, andmeesitajate ja tarbijate esindaja
 Ilmar Lepik – Vabariigi Presidendi majandusnõunik, Eesti Panga rahapoliitika ja majandusuuringute osakonna nõunik – majanduse ekspert, tarbijate esindaja
 Margus Sarapuu – Riigikantselei strateegiabüroo strateegiadirektor – tarbijate esindaja
 Urmet Lee – Riigikontrolöri nõunik – tarbijate esindaja
 Marko Udras – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja poliitikakujundamise ja õigusosakonna juhataja – andmeesitajate ja tarbijate esindaja
 Hannes Pahapill – Swedbank AS osakonnajuhataja – andmeesitajate ja tarbijate esindaja

Viited

Välislingid 
 Koosolekute protokollid
 Aastaaruanded

Eesti statistika
Olta Xhaçka

Olta Xhaçka (sündinud 25. detsembril 1979 Tiranas) on Albaania poliitik, kes kuulub Albaania Sotsialistlikku Parteisse.

Ta on saanud Clarki Ülikoolis bakalaureusekraadi politoloogia ja rahvusvaheliste suhete alal ja magistrikraadi avaliku halduse alal.

Alates 2009. aastast oli ta Albaania Rahvakogu liige.

2017. aasta märtsist kuni augustini oli ta Albaania sotsiaal- ja noorsoominister.

10. septembrist 2017 kuni 31. detsembrini 2020 oli Olta Xhaçka Albaania kaitseminister.

31. detsembrist 2020 on ta Albaania Euroopa- ja välisminister.

Viited

Albaania poliitikud
Albaania välisministrid
Kaitseministrid
Sündinud 1979
Raina Kabaivanska

Raina Kabaivanska (sündinud 15. detsembril 1934 Burgasis) on Bulgaaria ooperilaulja (sopran) ja pedagoog.

Raina Kabaivanska sündis Bulgaarias Burgasis veterinaari ja füüsikaõpetaja peres. Juba väikese lapsena hakkas õppima laulmist ja klaverimängu. 

1957. aastal lõpetas ta Sofia Riikliku Muusikaakadeemia. Samal aastal tegi Raina Kabaivanska oma ooperidebüüdi Bulgaaria Riiklikus Ooperi- ja Balletiteatris Tatjana rolliga Pjotr Tšaikovski ooperis "Jevgeni Onegin". 

1961. aastal debüteeris ta Milanos La Scala ooperiteatris. Sellest ajast peale elab põhiliselt Itaalias Modenas.

Rolle
Elisabeth of Valois – Giuseppe Verdi "Don Carlos"
Desdemona – Giuseppe Verdi "Othello"
Violetta Valery – Giuseppe Verdi "Traviata"
Alice Ford – Giuseppe Verdi "Falstaff"
Leonora – Giuseppe Verdi "Trubaduur"
Leonora – Giuseppe Verdi "Saatuse jõud"
Elvira – Giuseppe Verdi "Ernani"
Cio-Cio San – Giacomo Puccini "Madame Butterfly"
Liu – Giacomo Puccini "Turandot"
Floria Tosca – Giacomo Puccini "Tosca"
Manon Lescaut – Giacomo Puccini "Manon Lescaut"
Irene – Richard Wagneri "Rienzi"
Adriana – Francesco Cilea' "Adriana Lecouvreur"
Elisabetta – Gaetano Donizetti "Roberto Devereux"
Marguerite – Charles Gounod' "Faust"
Nedda – Ruggero Leoncavallo "Pajatsid"
Manon Lescaut – Jules Massenet' "Manon"
Wally – Alfredo Catalani "La Wally"
Lisa – Pjotr Tšaikovski "Padaemand"
Tatjana – Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin"
Francesca – Riccardo Zandonai "Francesca da Rimini"
Julia – Gaspare Spontini "La vestale"
Armide – Christoph Willibald Glucki "Armide"
Emilia Marty – Leoš Janáčeki "Makropoulose juhtum"
Hanna Glawari – Ferenc Lehári "Lõbus lesk"

Viited

Välislingid

Koduleht

Bulgaaria ooperilauljad
Sündinud 1934
Mimi Kodheli

Mimi Kodheli (sündinud 11. septembril 1964 Tiranas) on Albaania poliitik (Albaania Sotsialistlik Partei).

1986. aastal lõpetas ta Tirana Ülikooli Majandusteaduskonna rahanduse erialal. 2000. aastal sai ta Lincolni Ülikoolis Nebraskas koostöös Tirana Ülikooliga magistrikraadi haldusjuhtimise erialal. 2014. aastal sai ta Verona Ülikoolis koostöös Tirana Ülikooliga doktorikraadi majandusteaduste erialal.

2002–2005 oli ta Tirana aselinnapea. 2005. aastal oli ta Tirana maakonna prefekt. 2007. aastal valiti ta Albaania Sotsialistliku Partei juhatusse. 2009–2013 oli ta Albaania Rahvakogu liige.

15. septembrist 2013 kuni 10. septembrini 2017 oli Mimi Kodheli Albaania kaitseminister.

2020. aasta novembris valliti ta NATO Parlamentaarse Assamblee asepresidendiks.

Viited

Albaania poliitikud
Sündinud 1964
Barabinsk

Barabinsk on linn Venemaal Novosibirski oblastis, Barabinski rajooni keskus. Asub Novosibirskist 315 km lääne pool ja 10 km Kuibõševist lõuna pool Siberi raudtee ääres.

2017. aasta alguses oli linnas 29 122 elanikku.

Ajalugu 
Asula tekkis 1893 rajatud raudtee äärde. Aastal 1917 sai Barabinsk linnaõigused.

Barabinskis on sündinud dissident Anatoli Martšenko ja ajakirjanik Peeter Kaldre.

Viited

Välislingid 
 Barabinski koduleht

Venemaa linnad
Novosibirski oblast
LATAM Perú

LATAM Perú, varem LAN Perú S.A. on Peruus Limas asuv lennufirma.

See kuulub kontserni LATAM Airlines Group, mille käes on 49% ettevõtte aktsiatest. Teised omanikud on ER Larraín (30%) ja Inversiones Aéreas (21%). 

Peruu majandus
Lennufirmad
Koora

Koora oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pivarootsi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pivarootsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pivarootsi külaga.

Küla esmamaining võib olla juba 1320 (Kogerevere).

Viited

Pärnu maakonna endised külad
Karuse kihelkond
Viruvere (Põltsamaa)

Viruvere oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vana-Põltsamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pilu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pilu külaga.

Küla esmamaining võib olla 1583 (Wierower).

Viited

Viljandi maakonna endised külad
Pilistvere kihelkond
Erzsébet Schaár

Erzsébet Schaár (29. juuli 1905 Budafok – 29. august 1975 Budapest) oli ungari skulptor.

Õppis skulptuuri Zsigmond Kisfaludi Strobli käe all. Aastal 1932 esines ta Budapestis oma esimese näitusega. 1935. aastal abiellus Erzsébet Schaár ungari skulptori Tibor Viltiga.

Aastal 1970 toimus Erzsébet Schaári retrospektiivnäitus Budapestis Műcsarnokis, paar aastat hiljem oli sama näitus üleval Antwerpenis ja Genfis. Aastal 1977, paar aastat pärast skulptori surma, olid tema tööd üleval Wilhelm Lehmbrucki muuseumis Düsseldorfis.

Erzsébet Schaári loodud skulptuure võib kohata sellistes linnades nagu Budapest, Kecskemét, Miskolc, Pécs ja mujal. Suur osa tema loomingust asub Székesfehérváris István Püha muuseumis.

Auhinnad 
1962 – Munkácsy preemia
1972 – Ungari teeneline kunstnik

Välislingid 

Ungari skulptorid
Sündinud 1905
Surnud 1975
Anne-Mari Virolainen

Anne-Mari Virolainen (sündinud 5. detsembril 1965 Turus) on Soome koonderakondlik poliitik. Ta oli 6. veebruarist 2018 kuni 6. juuni 2019 Soome väliskaubandus- ja arenguminister.

Ta sündis aastal 1965 Turus. Ta lõpetas aastal 1990 Turu Kõrgema Majanduskooli (Turun Kauppakorkeakoulu) majandusmagistrina (kauppatieteiden maisteri), tema peaerialaks oli rahvusvaheline ärijuhtimine. Seejärel töötas ta ettevõtluses, sealhulgas turundusjuhina. Aastatel 2005–2007 töötas ta ICT Turku Oy-s turundusjuhina.

Isiklikku 
Ta on aastast 1989 abielus ortopeed Petri Virolaineniga. Neil on sündinud 3 last, neist vanim laps suri aastal 2005 14-aastasena Jansky–Bielschowsky tõppe.

Soome poliitikud
Sündinud 1965
Uuejärve

Uuejärve oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Pillapalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda.

Nime esmamaining on 1798, kui mainitakse kõrtsi nimega Uusjerwe.

Viited

Järva maakonna endised külad
Ambla kihelkond
Meeta Kristel

Meeta Kristel (28. juuli 1930 Harjumaa, Kuivajõe vald – 22. jaanuar 2019) oli eesti õpetaja.

1957. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi saksa keele eriala.

Ta töötas Räpina Keskkooli saksa keele õpetajana ja õppealajuhatajana. Ta käivitas Räpina Keskkoolis saksa keele süvaõppe. 

Ta oli ka ühingu Teadus kohaliku grupi esimees, EKP Põlva Rajoonikomitee liige ja Eesti NSV Haridusministeeriumi võõrkeelte komisjoni liige.

Aastatel 1971–1975 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseisu saadik ja ühtlasi Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi liige.

Ta on maetud Kose kalmistule.

Tunnustused
1970 Eesti NSV teeneline õpetaja

Viited

Välislingid
Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem. Kristel, Meeta – Eesti NSV Ülemnõukogu kaheksanda koosseisu saadik, Räpina Keskkooli õppealajuhataja (1971)

 
Eesti õpetajad
Eesti NSV teenelised õpetajad
Eesti NSV VIII Ülemnõukogu liikmed
Kose kalmistule maetud
Sündinud 1930
Surnud 2019
Hirveaia

Hirveaia oli küla Tartumaal, ajalooliselt Puurmani mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Puurmani aleviku alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Puurmani alevikuga.

Küla on nimetatud krahv Manteuffeli ehitatud hirveaia järgi.

Viited

Tartu maakonna endised külad
Kursi kihelkond
American Express

American Express Company (lühendatult ka Amex) on rahvusvahelisi finantsteenuseid pakkuv Ameerika Ühendriikide ettevõte, mille peakorter asub New Yorgis. Ettevõte asutati 1850. aastal. Ettevõtte on tuntud oma krediitkaartide poolest.

Ameerika Ühendriikide ettevõtted
Finantsettevõtted
AT&T

AT&T Inc. on Ameerika Ühendriikide konglomeraat, mille peakontor asub Texases. AT&T on maailma suurim telekommunikatsiooniettevõte. AT&T on ka suuruselt teine mobiiltelefoniteenuse pakkuja ja suurim telefoniteenuste osutaja Ameerika Ühendriikides.

Ameerika Ühendriikide ettevõtted
Telekommunikatsiooniettevõtted
Konglomeraadid
Bank of America

Bank of America Corporation (lühendatult BofA) on  rahvusvahelisi finantsteenuseid pakkuv Ameerika Ühendriikide ettevõte, mille peakorter asub Põhja-Carolinas. Aastal 2016 oli see 11. kohal maailma suurimate ettevõtete Forbes Magazine Global 2000 loendis.

Ameerika Ühendriikide pangad
Heli Illipe-Sootak

Heli Illipe-Sootak (sündinud 16. novembril 1974 Narva-Jõesuus) on eesti lastekirjanik.

Ta lõpetas 1992. aastal Narva 2. Keskkooli,1995. aastal Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna politoloogia erialal, 2011. aastal Tallinna Ülikooli bioloogia erialal ning õppis aastatel 2011–2012 Tallinna Ülikoolis magistrantuuris molekulaarse biokeemia erialal. 

Alates 2011. aastast on ta Audentese Spordigümnaasiumis bioloogiaõpetaja. 

2016. aastast on ta kirjastuse Raudhammas toimetaja ja tegevjuht.

Teoseid
2005 "Kuraditosin kratijuttu". Tallinn: Tiritamm
2007 "Kus on mütsil olla hea?". Tallinn: Dolce Press
2010, 2016 "Kiisu raamat". Tallinn: Dolce Press
2011, 2017 "Kiisu reisib". Tallinn: Dolce Press
2012 "Pörkölt". Tallinn: Tiritamm
2013 "Väike Jope". Tallinn: Dolce Press
2016 "Kiisu aias lehti riisus". Tallinn: Dolce Press
2017 "Saada õps Kuu peale!". Pärnamäe: Raudhammas
2018 "Augustirebane". Pärnamäe: Raudhammas
2020 "Mina hoolin Eestist". Tallinn: Päike ja Pilv

Isiklikku

Viited

Eesti lastekirjanikud
Eesti bioloogiaõpetajad
Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna vilistlased
Sündinud 1974
Dundee Ülikool

Dundee Ülikool on ülikool, mis asub Dundee linnas Šotimaal.

Asutatud 1881. aastal Saint Andrewsi Ülikooli kolledžina. Iseseisva ülikoolina tegutseb aastast 1967.

Šotimaa ülikoolid
Suurbritannia ülikoolid
MandoTrio

MandoTrio on Eesti pärimus- ja instrumentaalmuusikaansambel, mille liikmed on Peeter Priks (mandoola, vokaal), Tanel Sakrits (mandoliin, vokaal) ja Kristjan Kuusmik (oktav mandoliin, vokaal).

2016. aasta oktoobris Viljandis Jaan Jaago eestvedamiselasutatud trio repertuaar koosneb pärimusmuusikapaladest ja omaloomingust. Lisaks mandoliinidele kasutab ansambel pillidena basstrummi ja oktaaverit, et lisada lugedesse trummi- ja bassihelisid. Ansambliliikmed pärinevad Jõhvist (Peeter), Liimalast (Kristjan) ning Jõgevalt (Tanel), kuid nad on kokku toonud Viljandi, Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia ja kiindumus mandoliinidesse pärimusmuusikas. Trio mentoriteks on olnud pärimusmuusikud Villu Talsi ja Jalmar Vabarna.

2018. aasta aprillis avaldas MandoTrio debüütalbumi "Ilma sünnib", mis salvestati Clockwork stuudios José Diogo Nevesega. Albumit esitleti 24. aprillil Viljandis klubis Jasm.

Diskograafia

Albumid 
 (2018) "Ilma sünnib"
 (2019) "Nüüd on teadused suured"

Singlid ja EP'd 
 (2018) "Ida-reiv"
 (2019) "Hakkame mehed minema" (koos Riffarricaga)
 (2020) "Lähme Kõrtsi"

Viited

Välislingid 
 Ametlik koduleht
 MandoTrio Facebookis

Meedias 
 Joosep Sang (9. juuli 2018). "Ilma sünnib. MandoTrio / MandoTrio". Muusika.
 Anna-Maria Uulma (23. aprill 2018). "Intervjuu: uusikud Eesti folkmuusikas ehk MandoTrio". Skyplus

Eesti rahvamuusikaansamblid
Koikküla raudteejaam

Koikküla raudteejaam (algselt saksa keeles Adsel-Koiküll) oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Koikküla külas. Jaam asus Valga raudteejaamast 17,6 kilomeetri kaugusel.

Jaam avati koos raudtee rajamisega 1903. aastal. Toonase haldusjaotuse järgi jäi see Hargla kihelkonda Koikküla mõisa maadele. Algselt eelnes sellele Žuldiņi raudteejaam. 1919. aastal pärast Eesti ja Läti vahelise piiri paikapanekut jäi raudteest Eestisse Žuldiņi ja Hopa raudteejaama vaheline lõik. 1923. aastal ehitati uus Eestist Valga raudteejaamast algav Valga–Koikküla raudteelõik, millel asusid Kaagjärve raudteejaam ja Lepa peatuskoht. Teise maailmasõja ajal demonteeriti Lätit läbiv teeharu ja kasutusele jäi vaid Kaagjärve jaama läbiv teelõik. Sõja ajal hävis ka algne Koikküla jaamahoone. 

Kaagjärve raudteejaam suleti koos Mõnistesse viiva raudteega 2. juunil 1970. Uus jaamahoone on kasutusel elamuna.

Viited

Välislingid

 Jaam vanal kaardil

Eesti raudteejaamad
Valga maakond
Hargla kihelkond
Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene–Pļaviņase raudtee
Illevere

Illevere oli küla Järvamaal, ajalooliselt Metstaguse mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kagavere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kagavere külaga.

1688 on esmakordselt mainitud nime Illefer.

Viited

Järva maakonna endised külad
Järva-Jaani kihelkond
Taheva raudteejaam

Taheva raudteejaam (algselt Taiwola) oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Taheva külas. Jaam asus Valga raudteejaamast 26,6 kilomeetri kaugusel.

Jaam avati koos raudtee rajamisega aastal 1903. Toonase haldusjaotuse järgi jäi see Hargla kihelkonda Taheva mõisa maadele. Jaamas oli kolm teed, lisaks veel üks tupiktee, mis viis kaubaaida juurde. Jaamas oli ka veetorn. 

Taheva raudteejaam suleti koos Mõnistesse viiva raudteega 02.06 1970.

Viited

Välislingid

 Jaam vanal kaardil

Eesti raudteejaamad
Valga maakond
Hargla kihelkond
Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene–Pļaviņase raudtee
Eesti jalgpalli 2017/2018. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2017/2018. aasta karikavõistlused oli Eesti jalgpalli karikavõistluste 28. hooaeg, mis algas 10. juunil 2017 ja lõppes mais 2018. 

Valitsev karikavõitja oli FCI Tallinn, kes võitis esimese tiitli, alistades 2016/2017 hooaja finaalis Tartu JK Tammeka 3:0.

Eesti jalgpalli karikavõistlused
2017. aasta Eesti spordis
2018. aasta Eesti spordis
Põld-harakalatv

Põld-harakalatv (Erysimym cheiranthoides L.) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. 

Tema õitsemisaeg Eestis on maist septembrini.

Botaaniline kirjeldus 
Üheaastane, ühekojaline talvituv rohttaim. Tema kasv jääb 4-90 cm vahele. Õis on kaheli õiekattega ning mõlemasuguline, tema kroon- ja tupplehed on püstised ning kroonlehtedel asetsevad väikesed karvakesed. Õied paiknevad lühikestel karvastel raagudel ning moodustavad kobara taime tipus. Põld-harakaladva vili on õisikuteljest mõnevõrra eemalehoiduv, tihtipeale kaarjas ning neljakandiline, kust kahe poolmena avanevad kõdrad. Kõrda sees paiknevad paljunemiseks valmivad seemnekesed, mis on piklikud, helepruunid ja õlirikkad. Lisaks on tal hästiarenenud harunenud peajuurega ja rohkete lisajuurtega sammasjuurestik.

Kasvukohad 
Taim kasvab aedades, põldudel, prahipaikadel, teeäärtel ning inimmõjudega kasvavatel pindadel. Eestis peetakse teda tavaliseks ning kõikjal leiduvaks taimeks. Eelistatum kasvukoht on happeline ja liivane pinnas.

Keemiline koostis 
Sisaldab kardiosteroide ehk südameglükosiide.

Kasutamine

Kasutamine meditsiinis 
Taime pruugiti eesmärgiga vähendada südame- ja vereringehäireid. Kuna põld-harakalatva sisaldavad ravimid on tugevatoimelised, siis saab neid ainult arsti ettekirjutisega. Lisaks kasutati vanasti seemneid siseparasiitide, täpsemalt sooleusside ravimiseks.

Muud kasutusalad 
Kuna taime seemned on äärmiselt õlirikkad (kuni 43%), siis sellest saab valmistada erinevaid seepe, värnitsat ning lakke.

Viited 

Ristõielised
Eesti taimed
Kalervo Hovi

Arvo Kalervo Hovi (13. september 1942 Oulu – 10. juuli 2021 Turu)) oli Soome ajaloolane. Ta oli alates 1986. aastast kuni 2007. aastani Turu Ülikooli üldajaloo professor, tema paljud tööd on pühendatud Baltimaade ja Eesti 20. sajandi ajaloole. Eesti keelde on tõlgitud tema uurimus Tallinna kohvikukultuuri ajaloost.

Viited

Soome ajaloolased
Sündinud 1942
Surnud 2021
Järtu

Järtu oli küla Virumaal, ajalooliselt Lasila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lasila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lasila külaga.

1241 on esimest korda mainitud nime Jaruios, seejärel 1460 Jarwes, 1583 Jarwotte, 1694 Jerweto.

Viited

Lääne-Viru maakonna endised külad
Kadrina kihelkond
LEO

LEO või Leo võib tähendada mitut asja:
leo on ladina keeles 'lõvi'
Leo oli küla Virumaal
Leo on mehenimi
...
Ēdole vald

Ēdole vald (läti keeles Ēdoles pagasts) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Alsunga, Īvande ja Padure vallaga, samuti ka Ventspilsi piirkonna Zirase ja Zlēkase vallaga.

Valla pindala on 144 km². 2016. aasta seisuga elas seal 901 inimest. Aastal 2011 elas vallas 927 lätlast, 4 venelast, 5 valgevenelast, 2 ukrainlast, 1 poolakas ja 8 leedulast. Valla keskus on Ēdole küla, vallamaja asub aadressil Dārza iela 6. Vallavanemaks on Anda Upleja.

Tsaariajal oli valla saksakeelne nimekuju Edwahlen. Aastal 1935 oli valla pindala 162,5 km² ja seal oli 2191 elanikku.  Aastal 1945 moodustati vallas Ēdole, Kāpi ja Tērande külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Ēdole külanõukoguga likvideeritav Kāpi külanõukogu  ja Tērande külanõukogu Mitšurini nimelise kolhoosi maad. Aastal 1977 liideti sellega likvideeritav Īvande külanõukogu. Aastal 1990 muudeti Ēdole külanõukogu vallaks, millest aastal 1992 eraldus Īvande vald. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lielīvande mõisa trepid, Ēdole luteri kirik ja selle kabel (sealhulgas kantsel, altar, lühter ja selle klaasdetailid, orel, noodivihik,orelirõdu ja selle maalingud), Ēdole loss, seda ümbritsev kindlustiste vöönd ja mõisa park, Ēdole muinaskalmed, Ēdole piiskopilinnus ja Ķaupi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Strujase muinaskalmed, Sedļi muinaskalmed, hiiepaik Pūjalgase Kirikumägi, Pūjalgase linnamägi ja Smiltnieki muinaskalmed.

Suuremad jõed on Užava jõgi ja valla kirdepiiril voolav Venta jõgi. Valla kõrgeim koht on Pūjalgase linnamäe lähistel asuv Kaušase mägi (Kaušu kalns), mis ulatub 98, 6 m üle merepinna. Looduskaitse all on arvukalt nimetuid põlispuid. Lisaks jääb valla aladele ka Pinki järve maastikukaitseala.

Vallas on üks küla. Valla keskus  Ēdole on staatusega lielciems ja seal oli 2018. aastal 389 elanikku. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 
Valla koduleht (läti keeles)

Läti vallad
Kuldīga piirkond
Īvande vald

Īvande vald (läti keeles Īvandes pagasts) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ēdole, Gudenieki, Kurmāle, Padure ja Alsunga vallaga.

Valla pindala on 71 km². 2016. aasta seisuga elas seal 396 inimest. Valla keskus on Īvande küla. Vallavanemaks on Anda Upleja.

Tuntud inimestest on vallast pärit kirjanik Mārtiņš Kalndruva.

Ajalugu 

Agraarreformi eel kuulusid valla aladel Heykingitele  Lielīvande mõis, Īvande kirikumõis ja Vecmuiža poolmõis – kokku 1246,1 ha maad. Deksne mõisale kuulus 282 ha maad, Mazīvande ja Apuzese mõisadele 413 ha maad ja Todaiži mõisale 354 ha maad. Aastal 1935 oli valla pindala 78,1 km² ja seal oli 1201 elanikku.  

Aastal 1945 moodustati vallas Īvande ja Kursa külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Kursa külanõukoguga likvideeritavad Īvande külanõukogu  ja Planīca külanõukogu. Aastal 1960 liideti Kursa külanõukogu sovhoosi «Vilgāle» maad Kurmāle külanõukoguga. Aastal 1965 nimetati Kursa külanõukogu ümber Īvande külanõukoguks. Aastal 1977 see likvideeriti ja  liideti Ēdole külanõukoguga. Aastal 1992 eraldus Īvande vald Ēdole vallast. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.

Kaitstavad objektid 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Īvande vesiveski ja selle ümbruskond, Īvande luteri kirik, Lielīvande mõisakompleks (sealhulgas tall, ait, vana ja uus elumaja) ning Vecmuiža ehk Īvande linnamägi.

Tähtsaim jõgi Vanka jõgi. Looduskaitse all on üks nimetu põline tamm valla põhjaosas.

Asustus

Aastal 2011 elas vallas 460 lätlast, 27 venelast, 12 valgevenelast ja 2 leedulast. 

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 
Valla kodulehekülg (läti keeles)

Läti vallad
Kuldīga piirkond
Ädara

Ädara (kirjakeeles varem ka Edara) oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Rasivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rasivere külaga.

1732 on esimest korda mainitud nime Eddara m, seejärel 1765 Eddara, 1796 Edara (küla), 1913 Ädara m (mõis).

19. sajandist kuni 20. sajandini oli küla alal poolmõis (Ädara mõis).

Viited

Lääne-Viru maakonna endised külad
Simuna kihelkond
Hans Kiliani auhind

Hans Kiliani auhind (saksa keeles Hans-Kilian-Preis) on teadusauhind, mida  antakse välja alates 2011. aastast iga kahe aasta tagant väljapaistvate saavutuste eest, mis võimaldavad sügavamalt mõista inimkonna ajaloolist ja kultuurilist eksistentsi ning inimpsüühika muutumist. 

Auhinna asutas saksa ettevõtja ja metseeni Lotte Köhleri (sündinud 1925) initsiatiivil Köhleri Fond sotsiaalpsühholoogi ja psühhoanalüütiku Hans Kilian (1921–2008) mälestuse jäädvustamiseks. 2014. aastast korraldab auhinna väljaandmist Köhleri Fondi toel Bochumi Ruhri Ülikooli juurde loodud Hans Kiliani ja Lotte Köhleri Keskus.

Auhinnaga kaasneb 80 000 euro suuruse auhinnaraha. See on Saksamaa rahaliselt suurim auhind sotsiaalteaduste valdkonnas.

28. aprillil 2017 toimus Bochumi Ruhri Ülikoolis Hans Kiliani auhinna järjekordne (arvult neljas) pidulik auhinnatseremoonia. Auhinna pälvis silmapaistva panuse eest inimolemuse ja kultuurikäitumise teaduslikku uurimisse Tartu Riikliku Ülikooli lõpetanud USA kultuuripsühholoog Jaan Valsiner.

Laureaadid
 2011 – Hartmut Böhme, saksa kultuuri- ja kirjanduskriitik  
 2013 – Hans Joas, saksa sotsioloog ja sotsiaalteoreetik 
 2015 – Jessica Benjamin, USA psühhoanalüütik
 2017 – Jaan Valsiner, USA kultuuripsühholoog
 2019 – Ashis Nandy, India psühholoog

Viited

Välislingid
Hans-Kilian-Preis. hans-kilian-preis.de

Teadusauhinnad
Psühholoogia
Marko Mehine

Marko Mehine (sündinud 23. märtsil 1987 Tartus) on eesti võistlustantsija. 

Ta on 17-kordne Eesti meister eri vanuseklassides ja tantsuliikides ning Euroopa noorsoomängude võitja.

Tunnustus 

 2005 Eesti Vabariigi spordipreemia (koos Maria Fessaiga, hõbemedali võitmise eest noorte vanuseklassis 2004. aasta võistlustantsu maailmameistrivõistlustel kümnes tantsus)

Viited 

Eesti tantsijad
Eesti tantsupedagoogid‎
Sündinud 1987
Ivar Kalma

Ivar Kalma (sündinud 30. augustil 1959 Rõuges) on eesti bridžimängija ja insener.

Ta lõpetas aastal 1977 Nõo Keskkooli ja aastal 1982 automatiseeritud juhtimissüsteemide erialal Tallinna Polütehnilise Instituudi.

Ta on aastast 1992 AS-i Kulbert juhataja.

Ta hakkas turniiribridži mängima 1974. Saanud bridžiolümpial 1992 Salsomaggiores 29., 1996 Rhodosel 41. ja 2004 İstanbulis 41. koha. Võitnud NL-i võistk mv-tel 1990 hõbeda. 1990–2017 saanud Eesti mv-tel 28 medalit, sh 1990, 1992, 1995, 1997, 1998, 1999, 2004, 2005, 2010 ja 2015 võistk ning 2011 indiv kulla. Tulnud 2010 Eesti paaride karika võitjaks. Võitnud 2013 Läti segapaaride mv-tel pronksi. Mänginud 1993, 1995 ja 1997 Eesti koondises paaride EM-il ning 1997 ja 1999 võistk EM-il. Eesti Turniiribridžiliidu suurmeister (2000). A-st 1992 AS-i Kulbert juhataja

Viited 

Eesti bridžimängijad
Eesti insenerid
Nõo Reaalgümnaasiumi vilistlased
Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased
Sündinud 1959
Billie Eilish

Billie Eilish Pirate Baird O'Connell, tuntud kui Billie Eilish (sündinud 18. detsembril 2001) on Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja. Tema debüütlugu "Ocean Eyes" sai tuntuks ja on saanud ainuüksi Spotifys juba üle 44 miljoni kuulamise 2018. aasta märtsis. 

Tema debüütalbum "Don't Smile at Me" ilmus augustis 2017. Pärast albumi edu nimetas Apple kuu aega hiljem (oktoobris 2017) Eilishi oma uusimaks Apple'i Muusika UPNEXT-artistiks.

Elu ja karjäär

Lapsepõlv ja "Ocean Eyes" 
O'Connell sündis ja kasvas üles Highland Parkis Los Angeleses näitlejate ja muusikute peres. Tema vanemad on näitlejad-muusikud-stsenaristid Maggie Baird ja Patrick O'Connell. Billie Eilish oli koduõppel. Kaheksaaastaselt hakkas Billie laulma Los Angelese Lastekooris. Üheteistaastaselt hakkas Billie ise kirjutama lugusid ja neid ka laulma, võttes eeskuju oma vennast Finneasest, kes juba kirjutas ja esitas oma lugusid bändiga. 2015. aasta oktoobris salvestas Billie loo "Ocean Eyes", mille oli algselt kirjutanud Finneas oma bändile, ja saatis selle oma tantsuõpetajale, lootes, et too loob sellele koreograafilise tantsu.

Billie Eilish andis oma debüütalbumi "Ocean Eyes" välja SoundCloudis 2016. aastal. Muusika video ilmus 24 märts 2016, ja video, kus Eilish lisaks laulule ka tantsu esitab, ilmus 22. novembril 2016. Sel aastal ilmus Eilishil ka lugu "Six Feet Under". "Ocean Eyes" väljastati kogu maailmas läbi Darkroomi ja Interscope Records 18. november 2016 positiivselt kriitiliste kommentaaridele. "Laul on puhas poplugu; ballaad igatsusest eksiga leppida. Ma kujutan ette, kuidas see suureks hitiks saab," ütles Chris DeVille Stereogumist. 14. jaanuaril 2017 andis Eilish välja EP nelja remiksiga "Ocean Eyesi".

2017 – tänapäev. "Don't Smile at Me" 
Pärast "Ocean Eyesi" remikside edu tuli Eilishil 24. veebruaril 2017 välja singel "Bellyache". "Bellyache" andis välja ja kaaskirjutas Finneas O ' Connell, muusikavideo, mille lavastasid Miles ja AJ, tuli välja 22. märtsil 2017. 30 märtsil ilmus Eilishil lugu "Bored", mis oli osa telesarja 13 "Reasons Why" soundtrackist. 30. juunil 2017 ilmus singel "Watch", misjärel ilmus 11. juuli 2017 singel "Copycat", millega koos kuulutati välja tema debüütalbum "Don't Smile at Me". Iga reedel juulis, lisas Eilish oma albumile ühe loo. Sel viisil ilmusid ka singlid "Idontwannabeyouanymore" ja "My Boy". "Don't Smile at Me" ilmus 12. augustil 2017. Pärast albumi "Don't Smile at Me" väljastamist, tegi Billie koostööd Ameerika räppar Vince Klambridiga, kellega ta tegi remiksi loole "Watch" uue pealkirjaga "&Burn". Hiljem, jaanuaris 2018, hakkas Billiel "Where's My Mind" tuur, mis lõpeb augustis 2018. 2018. aasta record store päevaks, on Billie teatanud, et tal tuleb 7" vinüül, millel on akustiline versioon tema laulust "Party Favor" ja akustiline versioon Drake laulust "Hotline Bling". Eilish tegi koostööd Ameerika laulja Khalidiga, kellega koos ilmus tal aprillis 2018 lugu "Lovely". Hiljem avalikustati, et lugu on seriaali "13 Reasons Why" teise hooaja soundtrack´iks.

Diskograafia 

Kõik albumid

Singlid

Remiksid

Laululoojate krediidid

Muusikavideod

Viited 

Ameerika Ühendriikide lauljad
Sündinud 2001
SdKfz 4

SdKfz 4 oli Saksamaal valmistatud poolroomikveermikul soomustransportöör.

Militaarsõidukid
Poolroomiksõidukid
Padure vald

Padure vald (läti keeles Padures pagasts) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kuldīga linnaga ja Ēdole, Rumba, Īvande ning Kurmāle vallaga, samuti ka Ventspilsi piirkonna Zlēkase vallaga.

Valla pindala on 113 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1127 inimest. Valla keskus on Padure küla, vallamaja asub aadressil Dārza iela 6. Vallavanemaks on Brigita Lange.

Ajalugu 

Aastal 1935 oli Padure valla pindala 89,53 km² ja seal oli 1403 elanikku.  Aastal 1945 moodustati vallas Padure ja Tiga külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1945 moodustati Kuldīga vallas Abava külanõukogu, millega aastal 1954 liideti likvideeritavad Padure ja Tiga külanõukogud, ent millest omakorda eraldati «Abava» kolhoosi maad ja liideti need Rumba külanõukoguga. Aastal 1960 liideti selle külanõukoguga ka Kurmāle külanõukogu kolhoosi «Traktorists» maad, mis aga aastal 1968 taas Kurmāle külanõukoguga liideti. Selsamal aastal nimetati Abava külanõukogu ümber Padure külanõukoguks. Aastal 1977 liideti osa selle külanõukogu maadest Kuldīga linnaga. Aastal 1990 muudeti Padure külanõukogu Padure vallaks. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.

Loodus 

Suurim jõgi on Venta jõgi.  Valda jäävad Suur Naba järv (70,5 ha) ja Väike Naba järv (65 ha). Valla idaosa asub Kursi madalikul, lõuna- ja lääneosa aga Lääne-Kurzeme kõrgustikul. Valla kõrgeim koht 71 m asub Sausgaļciemsi lähistel.

Looduskaitse all on Padure Veclejase dendropark, Ķimale park ja  Padure allee, lisaks veel arvukalt nimetuid põlispuid. Valla idaosa jääb Venta oru hoiualale.

Muinsusmälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ķimale mõisa kaks ust, Padure vana koolimaja muinaskalmed, Lapsase muinaskalmed, Padure mõisa hoonetekompleks (sealhulgas ait, häärber ja mõisa park), Tigve ehk Tiga linnamägi, Ābelnieki muinaskalmed, Padure ehk Belte linnamägi koos selle juures asuva muinasasulaga ja Tigve muinaskalmed.

Rahvastik 

Aastal 2011 elas vallas 936 lätlast, 17 venelast, 4 valgevenelast, 9 ukrainlast, 4 poolakat ja 14 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 
Valla koduleht (läti keeles)

Läti vallad
Kuldīga piirkond
Elizabeth Catlett

Elizabeth Catlett (15. aprill 1915 – 2. aprill 2012) oli Ameerika graafik ja skulptor. 

Ta on tuntud oma mustade skulptuuride ning 1960. ja 1970. aastatel tehtud fotodega. Need kunstiteosed olid poliitiliste teemadega.

Ameerika Ühendriikide kunstnikud
Sündinud 1915
Surnud 2012
ShKH vz. 77

ShKH vz. 77 on Tšehhoslovakkia toodetud liikurhaubits.

Vaata ka 
 Zuzana 2

Tšehhoslovakkia relvad
Liikursuurtükid
Charlotte Riley

Charlotte Riley (sündinud 29. detsembril 1981) on inglise näitleja. Tema tuntumad rollid on Sarah Hurst filmis "Easy Virtue" ja Kate Hansen filmis "Entity".

Suurbritannia näitlejad
Sündinud 1981
Mandariinpart

Mandariinpart (Aix galericulata) on partlaste hulka kuuluv linnuliik.

Pärineb Ida-Aasiast. 

Euroopas elab võõrliigina, esmalt Inglismaal (20. sajandi algusest), hiljem ka Iirimaal (alates aastast 1978), Prantsusmaal, Šveitsis. Nähtud ka Eestis.

Välislingid 
 

Partlased
Eesti võõrliigid
Port Mòr

Port Mòr on sadamaga asula Mucki saarel Šotimaa rannikul Sise-Hebriidides. Seal elab paarkümmend inimest. 

Šotimaa asulad
Võšgorod (kultuuriajakiri)

Võšgorod (vene keeles Вышгород) oli aastatel 1994–2019 Eestis ilmunud venekeelne kultuuriajakiri.

Ajakiri ilmus alates märtsist 1994, toimetus oli Tallinnas.  

Ajakirja peatoimetaja oli Ljudmilla Gluškovskaja. 

Ajakirja 2019. aasta viimane number teatas ilmumise lõppemisest.

Vaata ka
Tallinn (ajakiri)

Viited

Kirjandus
Veidemann, Rein. Venekeelne ajakiri ajab eesti asja. Postimees, 30. juuli 2004.

Välislingid
Ajakirja numbrid DIGARis.

Eesti kultuuriajakirjad
Venekeelsed Eesti ajakirjad
Sitarahu

Sitarahu on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Tahu lahes asuv väike saar (rahu).

Rahu koordinaadid on .

Lääne maakonna saared‎
Haapsalu linn
Ljudmilla Gluškovskaja

Ljudmilla Gluškovskaja (sündinud 17. märtsil 1937) on Eesti ajakirjanik ja tõlkija. 

Ta oli ajakirja Võšgorod peatoimetaja.

Alates 2016. aastast on ta Eesti Kirjanike Liidu liige.

Tunnustus
 2009 Valgetähe V klassi teenetemärk
 2019 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (venekeelse autori kirjandusauhind: «Печаль моя светла» / „Mu kurbus on hele“)

Isiklikku
 Tema abikaasa oli luuletaja ja proosakirjanik Juri Zotov.

Viited

Eesti ajakirjanikud
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Eesti venelased
Sündinud 1937
OT-810

OT-810 oli Tšehhoslovakkia toodetud poolroomiksõiduk, mis põhines SdKfz 251-l.

OT on lühend sõnapaarist Obrněný transportér ehk soomustransportöör.

Militaarveoautod
Poolroomiksõidukid