joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Pala valla lipp

Pala valla lipp on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Pala valla lipp.

Lipp kinnitati 20. mail 1997.

Lipu kirjeldus 

Pala valla lipp on ruudukujuline ning koosneb pikkupidi 2/3 osa suurusest rohelisest väljast ja 1/3 osa suurusest sinisest väljast lipu lehvivas otsas. Rohelise välja keskel on kollane kassikakk valgel oksal.

Lipu normaalmõõdud on 105x105 cm.

Põhjendus
Pala vald on idapoolseim vald Peipsi järve kaldal ning ligi pool valla pindalast on suurte veekogude all, seda märgib ka lipul olev sinine värv. Roheline tähistab valla territooriumil paiknevaid suuri metsamassiive ning seda, et siit, Pala ümbrusest saab alguse ka põlduderikas Kagu-Eesti lavamaa. Kassikakk oma uhke välimuse ja väärika olemusega on saanud valla sümboliks. Eestlased on pidanud öökullilisi raamatute ja hariduse võrdkujuks. Kodaveres on olnud üks Eesti vanematest kihelkonnakoolidest, ning Kodavere kirikut on esimest korda mainitud 1342 a. Kollane (kuldne) toon seondub kuldsete viljaväljadega, samuti on õled, vaha ja mesi kuldkollased.

Lipu kasutamise kord 

Heisatav Pala valla lipp peab vastama riigisekretäri poolt 20. mail 1997 kinnitatud Pala valla lipu kirjeldusele.
Pala valla lipu võivad heisata kõik Pala valla kodanikud eramajadel, ettevõtted ja organisatsioonid oma hoonetel vastavasse lipuhoidjasse või maapinnalt tõusvasse lipumasti.
Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus peab olema vähemalt kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus aga ligikaudu kolm korda suurem. Heisatud lippudel peab lipukanga alumine serv jääma maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. 
Pala valla lipp heisatakse riiklikel pühadel ning tähtpäevadel, rahvuspühadel (riigilipu heiskamise päevadel), 30. aprillil (omavalitsusliku staatuse saamise päev) ja valla päevadel, perekondlikel pidupäevadel ning muude sündmuste puhul annab sellekohase korralduse Pala Vallavalitsus.
Pala valla lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipu ülemisse otsa 100 millimeetri laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani, või heisatakse lipp poolde lipumasti.
Pala vallamaja tornis on Pala valla lipp  heisatud ööpäevaringselt.
Eri lippude koos heiskamisel on paigutuse järjekord lippude poolt vaadates paremalt äärelt alustades järgmine - Eesti riigilipp, teise riigi lipp, Eesti maakonna, linna, valla või muu lipp. Lipud paigutatakse maakondade kaupa ning linnade ja valdade kaupa nimede järjekorras eesti tähestiku järgi. Lipud peavad olema heisatud samale kõrgusele, iga lipp eraldi lipuvardasse. Maakonna, linna, valla või muu lipu mõõtmed ei tohi ületada riigilipu mõõtmeid.
Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.

Vaata ka 
Pala valla vapp
Jõgeva maakond

Välislingid 
 Pala valla sümbolid valla kodulehel
 Pala valla sümboolika Riigikantslei kodulehel

Jõgeva maakonna lipud
Pala vald
Eesti endiste valdade lipud
Quedlinburg

Quedlinburg on linn Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal Bode jõe ääres.

Ajalugu
Quedlinburg on rajatud hiljemalt 9. sajandil, kui Bode jõe idakaldal eksisteeris asula. Quedlinburgi mainitakse esmakordselt 922 osana Heinrich I annetusest.

Pärast Heinrichi surma 936 asutas tema lesk Ringelheimi Matilda Quedlinburgi Lossimäele nunnakloostri, kus õpetati aadlike tütreid. Samal ajal ehitati mungaklooster jõeorgu. Nunnakloostri põhieesmärk oli palvetada Heinrichi mälestuseks ja kõigi tema järel tulevate kuningate eest. Matilda juhtis kloostri ehitust kuni selle valmimiseni 966. Kloostri esimeseks abtissiks sai Heinrichi ja Matilda poja Otto I 11-aastane tütar Quedlinburgi Matilda, kes juhtis seda oma surmani 999.

973. aastal, vahetult enne oma surma kutsus Otto I Quedlinburgis kokku Riigipäeva. Sinna saabusid ka Poola valitseja Mieszko I ja Böömimaa valitseja Boleslav I ning isegi Bütsantsi aadlikke. Otto esitles seal rahvale oma uut miniat, Bütsantsi printsessi Theophanut, kelle abielu Otto I poja Otto II-ga pidi sümboliseerima ida ja lääne impeeriumi vastastikust tunnustamist ja rahu.

Otto III andis 994 Quedlinburgile õiguse pidada turgu (ta määratles ka turuplatsi asukoha), koguda makse ja müntida raha.

Natsionaalsotsialistide võimu ajal muudeti Quedlinburg mingis mõttes kultuspaigaks, sest Heinrich Himmler nägi Heinrich I Saksamaa kõige sakslaslikuma valitsejana. Tema 1000. surma-aastapäeva tähistati 1936 suure pidulikkusega. Mitme allika järgi pidas Himmler iseennast Heinrich I taaskehastuseks.

Linna mitu ajaloolist hoonet kuulub 1994. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Viited

Välislingid

Quedlinburgi koduleht
Saksi-Anhalti linnad
UNESCO maailmapärandi nimistu objektid Saksamaal
Taebla vald

Taebla vald oli  kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Lääne maakonnas.

Oktoobris 2013 ühinesid Oru, Risti ja Taebla vald Lääne-Nigula vallaks.

Ajalugu 
Taebla valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.

Valla asulad
Vallas oli 2 alevikku ja 15 küla. Sulgudes on elanike arv seisuga 1. jaanuar 2006.

Alevikud 
Palivere (810) ja Taebla (929).

Külad 
Nigula (223),
Kirimäe (137),
Vidruka (132),
Võntküla (55),
Koela (51),
Kadarpiku (52),
Turvalepa (48),
Leediküla (37),
Pälli (46),
Tagavere (36),
Allikmaa (34),
Luigu (35),
Nihka (16),
Väänla (10),
Kedre (12).

Vaatamisväärsused 
Kadarpiku külas asub Ants Laikmaa majamuuseum.

Viited 

Eesti endised vallad
Wernigerode

Wernigerode on linn Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal Harzi mäestiku kirdeosas Brockeni mäe jalamil Holtemme jõe kaldal 240 m kõrgusel merepinnast.

Kliima 

Wernigerodes on aasta keskmine temperatuur +9,5 °C. Suvekuude keskmine temperatuur on 16,0...18,3 °C, talvekuude keskmine temperatuur +1,1...+2,1 °C.

Aastas sajab keskmiselt 500 mm sademeid. Kõige vihmasem kuu on juuli (54 mm), kõige kuivem veebruar (30 mm).

Ajalugu 

1566. aasta kroonika andmetel eksisteeris Warnigerode-nimeline asula juba 938. Wernigerodet mainitakse kirjalikult esmakordselt 1121, kui krahv Adalbert von Heimar valis selle oma residentsiks. Ta hakkas sinna kohe ehitama kindlust, mis on tänapäevase 1862–1893 ehitatud lossi eelkäija. 17. aprillil 1229 sai Wernigerode linnaõigused. Aastast 1268 olid Wernigerode krahvid Brandenburgi markkrahvi, aastast 1381 Magdeburgi peapiiskopi vasallid.

1277. aastal mainitakse esmakordselt tulevast linna raekoda. 1279 ostsid linnaelanikud 70 naela hõbeda eest krahvidelt ära linnakindlustused. 1427 kingiti ka raekoda linnale.

Pärast Wernigerode krahvide meesliini katkemist 1429 valitsesid linna Stolbergi krahvid. Sel ajal sai linn oma põhilise tulu vase, hõbeda, koobalti ja rauamaagi kaevandamisest, samuti jahist ja metsa majandamisest.

5. ja 6. augustil 1528 hävis 470 linna 554 majast tulekahjus. Ka Kolmekümneaastase sõja (1618—1648) käigus okupeeriti ja rööviti linna mitu korda. Tööstus kaotas linna jaoks tähtsuse, asendudes põllumajandusega.

1714 liideti Wernigerode krahvkond Brandenburgi markkrahvkonnaga. 1807–1813 kuulus ta Vestfaali kuningriiki, mida valitses Napoleon I vend Jérôme Bonaparte.

18. sajandi lõpul hakati rajama manufaktuure.

Viini kongressi tulemusena kuulus Wernigerode alates 1815 Saksimaa kuningriigi koosseisus Preisimaale.

1847 hävitas kogu linna tulekahju. Terveks jäi vaid 10 maja, sealhulgas linna vanim, umbes 1400 ehitatud maja Hinterstrasse 48.

1872 avati raudteeühendus Halberstadtiga, 1899 Nordhauseniga. Kitsarööpmelist raudteed mööda võib tänapäevalgi sõita Brockeni mäe juurde.

1876. aastal said Stolbergi krahvid tagasi suure osa eesõigustest, mille nad olid kaotanud Preisimaaga ühinemisel. 1890 said nad vürstitiitli.

Pärast Teist maailmasõda kuulus Wernigerode Saksa DV-sse, olles üsna selle läänepiiri lähedal.

Tänapäeval on Wernigerode ühelt poolt tööstuskeskus (masinatööstus, elektrimootorid, farmaatsiatooted, šokolaad, kirjutustarbed, ehitusmaterjalid), teisalt turismikeskus.

Liitumised 

Wernigerode linnaga on liidetud Hasserode, Nöschenrode, Benzingerode, Minslebeni ja Silstedti omavalitsused. 2009 liideti Schierke ja 2010 Reddeber.

Sõpruslinnad 

Wernigerode sõpruslinnad on Carpi (Itaalia, alates 1964), Neustadt an der Weinstraße (Saksamaa, alates 1998) ja Cisnadie (Rumeenia, alates 2002).

Viited

Välislingid 

Wernigerode koduleht

Saksi-Anhalti linnad
Michael Cunningham

Michael Cunningham (sündinud 6. novembril 1952) on Ameerika Ühendriikide kirjanik.

Romaani "Tunnid" eest on Michael Cunninghan pälvinud Faulkneri ja Pulitzeri preemia (1999).

Teosed
 "Golden States" (1984)
 "White Angel" (1989)
 "A Home at the End of the World" (1990; eesti keeles "Kodu maailma lõpus", 2006, tõlkija Ketlin Priilinn)
 "Flesh and Blood" (1995)
 "Kindred" (1995)
 "The Hours" (1998; eesti keeles "Tunnid", 2003, tõlkija Karin Suursalu) ISBN 9985-65-410-2 
 "Land's End: A Walk through Provincetown" (2002)
 "Specimen Days" (2005; eesti keeles "Erilised päevad", 2007, kirjastus Eesti Raamat; tõlkija Urve Hanko)

Välislingid 
 Koduleht

Ameerika Ühendriikide kirjanikud
Sündinud 1952
Semiootika mõisteid

Siin on loetletud semiootika mõisteid. 

A
abduktsioonad hocadum
aktantaliquid stat pro aliquo''
analoogia
arbitraarsus
argument
arhetüüp
arhiseem
artikulatsioon
autokommunikatsioon
autor

B
binaarne opositsioon
biohermeneutika
biokommunikatsioon
biosemiootika
blisskiri
brikolaaž
bränd

D
deiksis
deduktsioon
dekodeerimine
dekonstruktsioon
denotaat
denotatsioon
designaat
diaadsus
diagramm
diakroonia ja sünkroonia
diskursus
diskursuseanalüüs

E
eluilm
embleem
emiline ja etiline
endosemiootika
enesekirjeldus
eneseküllasus
episteem
erinevus
erinewus
esitis
esmasus

F
fallibilism
faneroskoopia
füsiosemiootika
fütosemiootika
Frege kolmnurk
figuur

G
glossemaatika
glototsentrism
grafeem
grammatika
grammatoloogia

H
hermeneutika
hermeneutiline ring
heterokommunikatsioon
homoloogia
hüpoikoon

I
ideogramm
ideoloogilisus
ikoon 
ikonism
indeks
induktsioon
insenersemiootika
intentsionaalsus
interpretant
interpretatsioon
intersemioos
intertekstuaalsus
intrasemioos
isomorfism

J
Jakobsoni kommunikatsioonimudel
jälg

K
kaart
keel
keel ja kõne
keelemärk
keelesemiootika
keelevõime
kehakeel
kinesteetika
kiri
kirjandussemiootika
kodeerimine
kognitiivsemiootika
kolmasus
kommunikatsioon
konflikt
konnotatsioon
kontekst
konventsionaalsus
kood
kronotoop
kultuur
kultuurisemiootika
kultuuritekst
kunstitekst
kvalitatiivsed meetodid
kõne
kõneaktide teooria

L
linnasemiootika
logo
logotsentrism
loogika
loogilis-diskreetne teadvus
lähtetekst

M
maastikusemiootika
meditsiinisemiootika
meediasemiootika
metafoor
metakeel
metakommunikatsioon
metonüüm
mimees
mitteverbaalne kommunikatsioon
mnemogramm 
modaalsus
modelleeriv süsteem
modernism
motiveeritus
mudel
museem
muusikasemiootika
mäng
märgikandja
märgimudelid
märgisüsteem 
märk
müra
müteem
mütoloogiline teadvus
müüt

N
narratiiv
narratoloogia
nending
nimetamine
nimi

O
objekt (Peirce)
oksüümoron
omailm
oma ja võõras

P
paradigma
paradoks
pasigraafia
peremärk
piktogramm
pindstruktuurid
poeetika
polüseemia
postmodernism
poststrukturalism
pragmaatika
pragmatism
Praha lingvistiline ring
prokseemika
propositsioon
Proppi 'funktsioonid'
psühhosemiootika
pärisnimi

R
reema
representaamen 
representatsioon
retoorika
ruumisemiootika

S
saatja
sarnasus
seem
semanteem
semantika
semeem
semiogenees
semioloogia
semioos
semiootik
semiootika
semiootiline analüüs
semiootiline lävi
semiootiline ruut
semiosfäär
semiotsiid
semioversum
skeem
signaal
signifikaat
simulaakrum
simulatsioon
sisuplaan
sotsiosemiootika
strukturalism
struktuur
suhe
sümbol
sümptom
sünekdohh
süntagma
süntaks
süntaktika
süvastruktuurid

Z
zoomusikoloogia
zoosemiootika

Ž
žest

T
taktiilne kommunikatsioon
Tartu-Moskva semiootikakoolkond
teade
teatrisemiootika
teema ja reema
teisasus
tekst
tekstuaalsus
tervitus
topeltartikulatsioon
triaadsus
troop
tsiteerimine
tõlge
tõlgend
tõlgendaja
tõlgitavus
tähendus
tähendusloome
tähistaja
tähistamine
tähistatu
tühi tähistaja

V
vastuvõtja
vene vormikoolkond
verbaalne kommunikatsioon
viipekeel
visuaalsemiootika
võimalikud maailmad
võte
väljend
väljendusplaan

Õ
õigussemiootika

Ö
ökosemiootika

Ü
üldnimi

 
Mõistete loendid
Puhja vald

Puhja vald oli vald Tartu maakonna lääneosas.

Ajalugu 
Puhja vald moodustati 1991. aasta 16. mail.

Vald ühines Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus 2017. aastal naabervaldadega, mille tulemusena moodustati uus haldusüksus – Elva vald.

Puhja vallavanem oli Mikk Järv.

Asustus

Alevikud 
Puhja, Ulila

Külad 
Härjanurme, Järvaküla, Kaimi, Kureküla, Mõisanurme, Mäeselja, Nasja, Palupõhja, Poriküla, Ridaküla, Rämsi, Saare, Teilma, Tännassilma, Vihavu, Võllinge, Võsivere.

Loodus 
Elva jõgi
Emajõgi
Keeri järv

Viited

Eesti endised vallad
Palamuse valla lipp

Palamuse valla lipp on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Palamuse valla lipp.

Lipp kinnitati 8. märtsil 1994.

Lipu kirjeldus 

Palamuse valla lipuks oli ruudukujuline vapilipp. Punasel kangal on valge kirikukell, mille kohal kaks kollast ristikheinalehte.

Lipu normaalsuurus on 105×105 cm ning vallavalitsuse piduliku kandelipu vardaehiseks on kuldne ristikuleht.

Põhjendus
Punane on apostel Bartolomeuse vapivärvus. Ka kohalik kirik on pühitsetud temale ning tema nimest tuleneb ka Palamuse nimi. Punane on ka nooruslikkuse ja elujõu sümbol ning seostub Tootsi-lugudega. Kirikust kui ka koolist lähtuvat vaimuvalgust sümboliseerib lipul olev valge kell. Kollased ristikulehed viitavad Jõgevamaale, tähistades ühtlasi põllupidamist ja heaolu.

Lipu kasutamise kord 
Lippu kasutati järgmistel tingimustel:
Valla lipp heisati alaliselt vallavalitsuse haldushoone ees lipumastis.
Ajutiselt heisati lipp valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, kui ka muudel avalikel üritustel.
Valla lipu heiskamise võis teha kohustuslikuks üksnes vallavolikogu või vallavalitsus vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele olid niisugused otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.
Lipp heisati hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
Valla lipu heiskamisel koos Eesti riigilipuga, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla, linna või muu lipuga, asus vallalipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.

Vaata ka 
Palamuse valla vapp
Jõgeva maakond

Välislingid 
Palamuse valla sümboolika valla kodulehel
Palamuse valla sümboolika Riigikantslei kodulehel

Jõgeva maakonna lipud
Palamuse vald
Eesti endiste valdade lipud
Kouvola linn

Kouvola on linn Soomes Lõuna-Soome läänis Kymenlaakso maakonnas. Linnas elab 86 880 inimest ja rahvastiku tihedus on 34,5 in/km².

Linnaõigused sai aastal 1960. Kuulub Kouvola regiooni.

Kouvola paikneb Kymijoki ranna vahetus läheduses.

2009. aastal liitusid Kouvolaga Anjalankoski linn, Elimäki, Valkeala, Jaala ja Kuusankoski linn.

Ajalugu 

Tänaseni kohalikele tööd andvad puidu- ja paberitööstusetehased on ehitatud 1860.–1970. aastatel. Ja kuna toorainet ja toodangut pidi ka transportima, ehitati Helsingist Peterburi viiv raudtee läbi Kouvola. Raudteejaam valmis 1875. aastal.

Linnaosad

Vaatamisväärsused 

 Tykkimäki lõbustuspark
 Vana kasarmute piirkond
 Kouvola-talo (kultuurikeskus, kus paikneb ka Kouvola muusikakool)
 Kouvola kunstimuuseum
 Laste liikluspark
 Kirikud
 Kouvola küla kultuurirada
 Mielaka mäekeskus (slaalomi- ja lumelauasõitjate keskus)
 Mudelraudtee-muuseum
 Jalutajate kaubatänav Manski
 Turuplats
 Kaunisnurme muuseumi- ja käsitööliste kvartal
 Apteegimuuseum
 Raudteelase kodumuuseum
 Kouvola Raadiomuuseum

Kouvola regiooni kuulub seitse omavalitsust, millest kolm kannavad linna nime:

 Anjalankoski linn
 Elimäki
 Iitti
 Jaala
 Kouvola linn
 Kuusankoski linn
 Valkeala

Viited

Välislingid 

 Kouvola linna koduleht

Soome linnad
Kymenlaakso maakonna vallad
Aleksandr Serov

Aleksandr Nikolajevitš Serov (vene Александр Николаевич Серов; 23. jaanuar 1820 – 1. veebruar 1871) oli vene helilooja ja muusikakriitik.

Võimsa rühmaga ei saanud ta hästi läbi erimeelsuste tõttu Richard Wagneri loomingu, mis talle väga meeldis, ja Mihhail Glinka ooperite hindamisel.

Aleksandr Serov on kunstniku Valentin Serovi isa.

Ooperid 
1861–1863 "Judith" ("Юдифь")
1863–1865 "Rogneda" ("Рогнеда")
1867–1871 "Vaenulik vägi" ("Вражья сила")

Venemaa heliloojad
Muusikakriitikud
Sündinud 1820
Surnud 1871
Muḩammad al-Idrīsī

Abū  ‘Abdullāh Muḩammad al-Idrīsī (araabia keeles أبو عبد الله محمد الإدريسي; umbes 1100 – 1165 või 1166) oli Araabia kartograaf, geograaf, egüptoloog. Al-Idrīsī oli väidetavalt prohvet Muḩammadi järeltulija.

Ta töötas Sitsiilia kuninga Roger II juures, kellele ta koostas 1154. aastal maailma kaardi ja kommentaarid sellele nime all "Geograafia". Kaardil ja raamatus on mainitud ka kohanimesid, mis võivad olla seotud Eestiga. Näiteks peetakse nime QLWRY Tallinna toonase nimekuju Kolõvan tõlgenduseks ja seega Tallinna esmamaininguks ajaloos. Seda oletab näiteks Lennart Meri raamatus "Hõbevalge", ehkki tähed sobivad hoopis paremini Kallaverega. Nime Anhel seotakse mõnikord Hanilaga.

Al-Idrīsī koostas maailmakaardi sekundaarsete allikate baasil, mistõttu tema teoses leidub väga ohtralt vigu. Seetõttu ei saa ka absoluutse kindlusega öelda, kas mõne kohanime seostamine Eestiga on õigustatud või mitte.

Araabia geograafid
Sündinud 1100. aastatel
Surnud 1160. aastatel
Novodevitšje kalmistu

Novodevitšje kalmistu on surnuaed Moskvas Novodevitši nunnakloostri vahetus läheduses, viie metroopeatuse kaugusel Kremlist, Moskva jõe kaldapealsel.

Surnuaed tekkis sinna juba 16. sajandil, ajal mil Moskva suurvürst Vassili III rajas kloostri (1524).

Tänapäeval võtab kalmistu enda alla seitse hektarit maad ja sinna on maetud vähemalt 22 000 inimest.

Algselt maeti sinna vaid aadlikke ja kõrgeid vaimulikke. Alates 19. sajandist hakati surnuaiale matma ka silmapaistvaid lihtsurelikke. Nõukogude Liidu ajal muutus kalmistu n-ö esinekropoliks, kuhu maeti vaid kõrgeimad riigitegelased ja parteiliidrid. Samuti maeti sinna sõjaväe eliiti kuulunud isikud, Nõukogude Liidu kangelased, vene tuntud kirjanikud, kunstnikud, teadlased ja teatritegelased. Viimasel ajal maetakse sinna ruuminappuse tõttu üldiselt vaid tuntud kultuuritegelasi. Otsuse, keda lubatakse matta sinna kalmistule, teeb riigi valitsus ja presidendi kantselei.

Paljud tuntud tegelased ei maetud Novodevitšje kalmistule mitte kohe pärast oma surma. Näiteks Nikolai Gogol, Anton Tšehhov ja Issaak Levitan maeti kalmistule ümber alles 1930. aastate algul.

Kalmistul ei puudu ka kenotaafid. Näiteks Solomon Lozovski ja Zafira Alijeva on maetud mujale, kuid neile seisab kalmistul hauamärk.

Tänapäeval pääseb kalmistule uudistama igaüks, kuigi see pole alati nii olnud. Näiteks pärast Nikita Hruštšovi surma (1971) pääses surnuaiale vaid erilubade alusel. Eriload väljastati sugulastele, kes käisid kalme hooldamas.

Kalmistule maetud tuntud isikuid

Vaata ka 
 Vostrjakovo kalmistu
 Vagankovo kalmistu
 Trojekurovo kalmistu
 Kuntsevo kalmistu
 Peredelkino kalmistu

Välislingid 
 Novodevitšje kalmistu
 artikkel "Novodevitši kalmistu saladused" (vene keeles) I osa  II osa (Аргументы и факты, 2003, 2–3)

Moskva kalmistud
Raimonds Pauls

Raimonds Pauls, õieti Ojārs Raimonds Pauls (sündinud 12. jaanuaril 1936 Riias) on Läti helilooja, pianist ja poliitik. Ta on kirjutanud üle 500 laulu ja muud muusikat.

Elulugu 
1958. aastal lõpetas ta Läti Riikliku Konservatooriumi pianistina ja 1962. aastal heliloojana. 

1958. aastal hakkas ta esinema koos Riia estraadiorkestriga, alates 1964. aastast oli sama orkestri muusikaline juht, esines kontsertidega Gruusias, Armeenias ja Ukrainas. Aastatel 1973–1978 oli Pauls instrumentaalansambli Modo kunstiline juht, 1978–1982 Läti Tele- ja Raadiokomitee orkestri dirigent ning 1982–1988 Läti Raadio muusikasaadete peatoimetaja. 

Ta on mitu korda võitnud lauluvõistluse "Mikrofon" (Mikrofona aptauja), mida korraldati aastatel 1968–1994. 

1986. aastal algatas Pauls noorte artistide konkursi "Uus laine", mis toimub igal suvel Jūrmalas. 

Aastatel 1988–1993 oli Raimonds Pauls Läti kultuuriminister ning seejärel alates 1993. aastast president Guntis Ulmanise nõunik. Alates 1998. aastast on ta Läti seimi liige, kuid on teatanud, et 2010. aasta valimistel ta enam ei kandideeri. Parlamendi pressiteenistuse andmetel aprillist 2010 on ta üks kahest seimi liikmest, kes pole kolme aasta jooksul kõnepuldis sõna võtnud.

1999. aastal esitati Pauls Läti presidendi kandidaadiks, aga ta loobus kandideerimast.

Tunnustus 
Pauls sai 1976. aastal Läti NSV rahvakunstniku ja 1985. aastal NSV Liidu rahvakunstniku aunimetuse, ta on Läti Teaduste Akadeemia auliige ja Rootsi kuningliku Põhjatähe ordeni I klassi kavaler (1995). 
2007. aastal sai ta Balti Tähe autasu.  

2010. aastal määras Venemaa president Dmitri Medvedev Paulsile Austuse ordeni.

Looming 
Oma kõige populaarsemad laulud on Pauls loonud koostöös luuletajate Ilja Rezniku, Robert Roždestvenski ja Jānis Petersiga.
 
Paulsi laule on esitanud näiteks Anne Velli, Alla Pugatšova, Sofia Rotaru, Roza Rõmbajeva, Laima Vaikule, Nikolai Gnatjuk, Jaak Joala, Valeri Leontjev, Andrei Mironov.

Kuulsamaid laule:
 "Miljon helepunast roosi" (läti Dāvāja Māriņa, vene Миллион алых роз)
 "Vanaaegsed kellad" (läti Es mīlu tevi tā, vene Старинные часы)
 "Sinine lina" (Zilie lini)
 "Kollased lehed" (Par pēdējo lapu)
 "Maestro" (Tik tā viena)
 "Vernissaaž" (Jasmīnzars)
 "Rumal süda" (läti Muļķe sirds)

Pärnu teatris Endla on lavale toodud muusikalavastus Paulsi lauludest, mille esietendus oli 7. märtsil 2009.

Viited

Välislingid 
 Raimonds Paulsi koduleht (läti ja inglise keeles)
 "Raimonds Pauls: poliitikasse on vaja uusi inimesi" Postimees, 8. veebruar 2009 
 "Medvedev andis ordeni Läti lauluisale Raimonds Paulsile" Õhtuleht, 31. juuli 2009

Läti pianistid
Läti heliloojad
Läti poliitikud
Sündinud 1936
Kultuuriministrid
Bes

Bes oli üks Vana-Egiptuse jumalatest.

Besi seostati eelkõige mitmesuguste naudingutega: muusika, pidustuste, alkoholi pruukimise ja seksiga. Teda peeti sünnitajate kaitsjaks ja teda kutsuti sageli appi sünnitusel.

Vana-Egiptuse jumalate panteonis oli Bes vähetähtsal kohal, kuid lihtrahva seas äärmiselt populaarne.

Besi kujutati teiste Egiptuse jumalatega võrreldes ebatüüpiliselt, otsevaates, samal ajal kui enamikku jumalaid ja inimesi kujutasid vanad egiptlased profiilis. Bes oli suure pea, punnis silmade, suust esile ulatuva keele, kõverate jalgade, koheva sabaga, tavaliselt sulekrooni kandev kääbus, kelle groteskne välimus pidi inimesi lõbustama ja peletama kurbust. Samuti on arvatud, et Besi välimus peletas eemale kurje vaime.  

Tema kujud paigutati sageli sünnitusmajadesse ja magamistubadesse. Besi kujutisi on leitud peeglitelt, amulettidelt, voodipäistelt, lusikavartelt ja kosmeetika hoidmiseks kasutatud anumatelt. 

Besi on austatud ka mujal Vahemere maades, iseäranis Foiniikias ja Küprosel, aga ka Vana-Roomas, kus teda kujutati sageli leegionäri riietuses. Tema kujunemislugu on ebaselge ja teda on peetud ka kuni 10 varasema jumala kokkusulandumise teel tekkinud jumaluseks. Mõned teadlased arvavad, et Bes pärineb algselt tänase Musta Aafrika aladelt. 

Besi koos vanakreeka jumala Paaniga on peetud ka inspiratsiooniallikaks Kuradi kujutamisel kristlikus kunstis.

Viited
 

Egiptuse jumalad
Athena

Athena on vanakreeka mütoloogias tarkuse-, julguse-, õiguse- ja õiglusejumalanna.

Athena oli ka sõdalane ja kangelaslikkuse jumalanna. Ta on tuntud kui linnamüüride valvur. Eriti seotud on ta Ateenaga, linnaga, mis on talle pühendatud. Ühtlasi on ta ka selle kaitsejumalanna. Athenat illustreerivatel kujutistel võib teda tavaliselt näha aigise (rinnakilbi) ja harjaga kiivriga.

Lisaks kõigele on ta veel kudumise jumalanna, õpetades seda kunsti esimesele naisele, Pandorale. Ta on ka hariduse, kunsti ja teaduse patroon. Zeus hüüdis teda "öökullisilmseks" ning suhtus temasse kui lemmiklapsesse. Athena on isale eriti lähedane just seetõttu, et ta sündis Zeusi peast: kui Zeus tundis kohutavat peavalu, lasi ta sepajumal Hephaistosel oma pea lõhki lüüa ning sellest hüppas välja täisrelvis Athena. Tal on ka prohvetlikud võimed, mida ta sai kinkida inimestele, nagu ka nooruslik välimus.
Üks Athena sümboleist on öökull, keda tänapäevalgi seostatakse tarkusega.

Athena vaste vanarooma mütoloogias on Minerva.

Vaata ka
Athena Lemnia

Vanakreeka mütoloogia tegelaskujud
Margit Rüütel

Margit Rüütel (sündinud 4. septembril 1983) on eesti endine tennisist.

Seisuga 12. juuli 2010 oli Margit Rüütel WTA edetabelis 503. kohal, tema parim koht on olnud 162. (21. aprill 2008).

Karjääri parim WTA koht paarismängus oli 192. (9. aprill 2007). 2015. aastal lõpetas ta tennisistina võistlemise.
  
Ta oli Audentese Ülikooli ärikorralduse tudeng ja Audentese Spordiklubi liige. Ta lõpetas aastal 2009 Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna. Tema treener oli varem Rene Busch. 2008. aasta lõpus liitus Margit Rüütel Kaia Kanepi tiimiga.

Saavutused
Viimati võitis ta 16. aprillil 2006 Kreekas toimunud Patrase 25 000-dollarilise auhinnafondiga tenniseturniiri, mille finaalis alistas ta Bosnia ja Hertsegoviina esindaja Mervana Jugić-Salkići 6:3, 4:6, 6:3.

2007. aasta üliõpilaste suveuniversiaadil Tais Bangkokis võitis ta hõbemedali, alistudes finaalis 1:6, 2:6 venelanna Alissa Kleibanovale.

ITF turniirivõidud üksikmängus
Margit Rüütel on (seisuga 12. juuli 2010) võitnud kuus ITF turniiri üksikmängus.

Koht WTA edetabelis aasta lõpus

Viited

Välislingid 
Andmed WTA Touri kodulehel
 

Eesti tennisistid
Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased
Sündinud 1983
Amélie Mauresmo

Amélie Simone Mauresmo (sündinud 5. juulil 1979 Saint-Germain-en-Layes Yvelines'i departemangus) on prantsuse tennisist. 

Amélie Mauresmo tõusis esmakordselt WTA edetabeli tippu 13. septembril 2004. Taas jõudis ta edetabelis esikohale 20. märtsil 2006 ning püsis seal 13. novembrini 2006.

Seisuga 5. aprill 2008 oli ta WTA edetabelis 24. kohal.

Ta on oma karjääri jooksul (seisuga 5. aprill 2008) võitnud üksikmängus 24 WTA-turniiri, sealhulgas kaks suure slämmi turniiri. Ta võitis 2006. aasta Austraalia lahtised meistrivõistlused tennises, kus ta finaalis alistas Justine Henin-Hardenne'i Belgiast, ning sama aasta Wimbledoni turniiri. 

Tema treener on Loic Courteau.

3. detsembril 2009 teatas ta, et lõpetab oma karjääri tennisistina.

Isiklikku 
Amélie Mauresmo on 175 cm pikk ja kaalub 69 kg.

Välislingid 
Amélie Mauresmo koduleht
Amélie Mauresmo andmed Sony Ericssoni WTA Touri ametlikul kodulehel

Prantsusmaa tennisistid
Sündinud 1979
Ice-T

Tracy Marrow (esinejanimega Ice-T; sündinud 16. veebruaril 1958 Newarkis New Jerseys) on USA rokkmuusik, räppar ja näitleja. 

Tracy Marrow sündis Newarkis. Tema ema suri südamerabandusse, kui Tracy käis kolmandas klassis. Kui ta oli 12-aastane, suri ka ta isa südamerabandusse. Tracy läks elama oma tädi juurde Los Angelesse.

Ta on bändi Body Count solist, kes küll üllatas 2006. aastal albumiga "Murder 4 Hire: Will Kill For Money" ja sooloalbumiga "Gangsta Rap", kuid sellist edu, nagu oli ta kogenud 1980. aastate keskel ja 1990. aastatel, need albumid siiski ei toonud.

Tema tuntuim näitlejaroll on detektiiv Odafin Tutuola osa telesarjas "Seaduse nimel".

1990. aastatel tekitas suurt poleemikat tema laul "Cop Killer", mis rääkis sellest, et Ameerika politseinikud on liiga jõhkraks muutunud. Ice-T on räpis elav legend ja tema sõnum on alati olnud tugev. Mõnikord peetakse teda parimaks räppariks üldse ning tema hüüdnimi on the father of the gangsta rap (gängstaräpi isa). Ice-T on räppinud nüüdseks juba 35 aastat.

Albumid
Rhyme Pays (Sire/Warner, 1987) 
Power (Sire/Warner, 1988) 
The Iceberg/Freedom of Speech...Just Watch What You Say (Sire/Warner, 1989) 
OG: Original Gangster (Sire/Warner, 1991) 
Home Invasion (Priority, 1993) 
VI - Return of the Real (Priority, 1996) 
The Seventh Deadly Sin (Coroner, 1999)

Välislingid
 Ice-T ametlik koduleht (inglise keeles)

 Ice-T on the Music-Map
 on BandNext
 Discography at discogs.com

Ameerika Ühendriikide lauljad
Ameerika Ühendriikide filminäitlejad
Ameerika Ühendriikide räpparid
Sündinud 1958
Ameerika Ühendriikide televisiooninäitlejad
Eesti rahvuslind

Eesti rahvuslind on valitud sarnaselt Eesti rahvuslille, rahvuskala, rahvuslooma ja Eesti rahvuskiviga. 

26. novembril 1962 valiti Tartus Eesti Looduseuurijate Seltsi ornitoloogiasektsiooni koosolekul Eesti rahvuslinnuks suitsupääsuke.

Viited

Eesti loodus
Eesti sümboolika
Eesti telekanalite loend

''Siin on loetletud kunagi tegutsenud ja praegu tegutsevaid Eesti telekanaleid. 

4 Multimania
Alo TV
CiTV
Duo 3
Duo 4
Duo 5
Duo 6
Duo 7
Eeter TV
Eesti Televisioon (ETV)
ETV2 (alustas saadete edastamist 8. augustil 2008)
ETV+ (alustas saadete edastamist 28. septembril 2015)
EVTV
Eesti Kristlik Televisioon
Fox Estonia
Fox Life Estonia
Fox Crime Estonia – Kanal muutis nime ja sisu. Nüüd telekanal FOX.
History Channel
Kanal 2
Kanal 11, vt Duo 4
Kanal 12, vt Duo 5
KidZoneTV
Life TV Eesti
Lolo TV
MTV Eesti
Musakanal
MyHits
Neljas
Orsent TV
RTV
Seitse
Showtime Baltic – Kanal muutis nime TNT Filmiks
Silver Baltic
Tallinna TV
Tipikas TV
Tipp TV
TV1
TV3
TV3+
TV4 (Kalev Sport)
TV6
TV10
TV14
TV 1000
TV 1000 Premium
TV 1000 Action
TVN
Universal Channel 
TVPlay Sports (2009–2018 Viasat Sport Baltic)

 Eesti telekanalite loend
Telekanalite loend
Eesti telesaadete loend

Siin on loetletud Eesti telekanalite poolt toodetud telesaateid.

#
"7 vaprat"
"8 mm elu"

A
"Aeg luubis"
"Ajalik ja ajatu"
"Ajavaod"
"Ajurünnak"
"Ajujaht"
"Aia elu"
"Akadeemikud"
"Aktuaalne kaamera"
"Ars longa"
"Asja lood"
"Avatud toimik"

B
"Buratino tegutseb jälle"

C
"Carte blanche"

D

E
"Eesti lood"
"Eesti Muusika Karikas"
"Eesti mäng"
"Eesti otsib lemmiklaulu"
"Eesti otsib superstaari"
"Eesti parim koolikokk"
"Eesti parim pagar"
"Ehh, uhhuduur"
"Ehitades Eestit"
"Entel-tentel"
"Erisaade"
"Estica"
"Estraaditähestik"
"Eesti Laul"

F
"Foorum"
"Fototund"

G

H
"Happy Hour"
"Hoia ja keela!"
"Hommik Anuga"
"Horoskoop"

I
"Ivar Vigla sou"

J
"Jah! Show"
"Jupiter"

K
"Kaevutee"
"Kahekõne"
"Kahvel"
"Kaks kanget"
"Kaks takti ette"
"Kanal 13"
"Karussell"
"Kass Arturi postkontor"
"Kes tahab saada miljonäriks?"
"Kirjanduslik kolmapäev"
"Kirjandussaade"
"Kreisiraadio"
"Kodu keset linna"
"Kolmeraudne"
"Kuldvillak"
"10 olümpiastarti"
"Kõige suurem sõber"

L
"Lahtisi lehti kirjaniku töölaualt"
"Lastetuba"
"Laulame neid laule jälle"
"Laulge kaasa"
"Lauluga maale"
"Laulukarussell"
"Laululahing"
"Laulupealinn"
"Laupäevaõhtu"
"Laupäev koos isaga"
"Leksikon SP"
"Lugedes looduse raamatut"

M
 "Ma pääsesin Estonia katastroofist"
"Malekool"
"Malev (saade)"
"Me armastame Eestit"
"Meie"
"Meie inimesed"
"MI"
"Miljon miksi"
"Mis Koosta peres uudist?"
"Monitor"
"Monoloog tundmatuga"
"Muinaslood muusikas"
"Mõmmi ja aabits"
"Mõmmi aabits"
"Mõtleme veel"

N
"Naapurivisa"
"Nota bene!"
"Noortestuudio"
"Noortestuudio pärastlõuna"
"Nädalalõpp Kanal 2ga"
"Nipet Näpet"

O
"OP!"
"Osoon"

P
"Palav puder"
"Parem pääseb edasi"
"Pealtnägija"
"Pehmed ja karvased"
"Perepidu"
"Politseinädal"
"Prillitoos"
"Puutepunkt"
"Püramiidi tipus"

Q

R
"Rahvusvaheline panoraam"
"Rakett 69"
"Reisile minuga"
"Reisile sinuga"
"Reklaamiklubi"
"Reportaaž mitte millestki"
"Reporter"
"Ringliiklus"
"Ringvaade"
"Roaldi nädal" 
"Rooside sõda"

S
"Saame kokku Tomi juures"
"Saunasaade"
"Seitsmesed uudised"
"Selgeltnägijate tuleproov"
"Sind otsides"
"Sipelga 14"
"Spekter"
""Spektri" võistlussari"
"Spordiprisma"
"Stiilipäevik"
"Subboteja"
"Suur digiõhtu"

Š

Z

Ž

T
"Tammelehe viktoriin"
"Tartu tund"
"Tasakaal"
"Tähed muusikas"
"Täna 25 aastat tagasi"
"Täna 35 aastat tagasi"
"Teadus ja tervis"
"Teateid tegelikkusest"
"Teletutvus"
"Terevisioon"
"Tipp ja Täpp"
"Tipi ja Täpi teater"
"Trips-traps-trull"
"Trika-trei"
"Tujurikkuja"
"Tõehetk"
"Tädi Ruthi jutt"
"Tähelaev"

U
"Unetus"
"Unistuste prints"
"Unistuste printsess"

V
"Vaata kööki"
"Vaatevinkel"
"Vali mind"
"Vana hõbe"
"Vanad ja kobedad"
"Viiekümnendad"
"Viimane langeb välja"
"Viljaveski"
"Võsareporter"
"Võta või jäta"
"Värske Ekspress"

W
"Wigla show"
"Wikmani poisid"
"Wremja"

Õ
"Õnne 13"

Ä
"Ärapanija"

Ö
 "Öine lend eikuhugi"
 "Öötelevisioon"

Ü
"Üheksandikud"

X

Y

 
Telesaadete loend
Sotsiaalne roll

Sotsiaalne roll on käitumisviis, mida oodatakse teatud staatuses olevalt inimeselt (näiteks peaministrilt, direktorilt, abikaasalt, isalt, õpilaselt, politseilt).

Rolliootused on ootused, millist tegevust või käitumist oodatakse rolli täitjalt teiste sotsiaalses suhtlemises osalejate poolt. Roll esineb siin kui sotsiaalsete tegevus- ja käitumismallide süsteem.

Omandatud (internaliseeritud, sisestatud) roll on rolli täitja subjektiivne ettekujutus rolliootustest ja nende sisemise omaksvõetuse aste.

Rollikäitumine on rolli täitmise individuaalne eripära, mis tuleneb täitja isiksuse omadustest ja rolliootuste subjektiivsest mõistmisest.

Rollide liigid 
 
 Seisundirollid on seotud sünni, vanuse, soo, kuuluvuse ja teiste tunnustega, mida inimene ise ei saa muuta.
 Saavutatavad rollid on seotud edasijõudmisega tööalases, seltskondlikus või isiklikus elus.
 Olurollid on rollid, mille saab inimene vaid teatud olukorda sattunult, näiteks jalakäija, teatrikülastaja, ostja, rongireisija.

Formaliseeritud rollid on rollid, millele suunatud ootused on täpselt fikseeritud (sõjaväelane, ametnik)
Vabalt kujunevad rollid tekivad inimeste käitumise vastastikuse kooskõlastamise käigus, sõltuvad konkreetsetest isiksustest ja keskkonna tingimustest.

Rolli piiritlemine on oma rolli muutmine isiklikest huvidest ja eelistustest lähtuvalt. 

Ülespoole piiritlemisega on tegu siis, kui rollile liidetakse teise, enam väärtustatud rolli elemente, allapoole piiritlemisega aga siis, kui rollist jäetakse välja vähem väärtustatud elemente – viib süvenevale rollijaotusele grupis.
Tegevusvahenditega liialdamine on siis, kui rolli tähtsust tõstetakse esinduslike ruumide, tegevusvahendite abil.

Rollikonflikt tekib siis, kui ootused ei sobi tegelikkuses olemasolevate rollidega.  
 rollidevaheline konflikt on selliste rollide üheaegne täitmine, millega seotud ootused on omavahel kokkusobimatud.
 rollisisene konflikt – samale rollile on erinevates gruppides, eri olukordades või erineval ajal suunatud kokkusobimatud rolliootused.
 omandatud rolli ja rolliootuste vaheline konflikt tekib siis, kui rollisüsteemis osalejad mõistavad üksteise ja iseenda rolle erinevalt.
 isiksuse ja rolli vaheline konflikt tekib siis, kui rolliootused on vastuolus rolli täitja isiksuse omadustega.
 rolli ähmasus on olukord, kus puuduvad selgepiirilised rolliootused või nende täitmise hindamise kriteeriumid.

Vaata ka 
 Sotsiaalne klass
 Sotsiaalne hierarhia
 Sotsiaalne staatus
 Sotsiaalne võrgustik

Sotsioloogia
Psühholoogia
Epigenees

Epigenees on arenguprotsess, mille puhul uued omadused ilmuvad ilma muutusteta genoomis. 

Epigenees on näiteks hulkrakse organismi areng munast, mille käigus üksteisele järgnevaid etappe läbides rakud diferentseeruvad kudedeks.

Vaata ka
Epigeneetika
Preformism

Geneetika
Schweinfurt

Schweinfurt ('seakoole') on linn Saksamaal Baieri liidumaal Alam-Frangimaa ringkonnas. Asub Maini jõe ääres.

Linna järgi on nime saanud Schweinfurdi roheline.

Ajalugu 
Schweinfurti mainitakse esmakordselt 791. aastal (Swinfurt).

1254. mainitakse Schweinfurti vaba riigilinnana.

Linn sai tugevasti kannatada Napoleoni sõdade käigus.

1852. aastal jõudis linna raudtee. Järgnevatel kümnenditel kujunes Schweinfurdist juhtiv kuullaagrite tootmise keskus maailmas, mille tõttu pommitati seda tugevasti teise maailmasõja käigus.

Aastatel 1945–2014 asus linnas USA armee garnison (USAG Schweinfurt).

Tuntud inimesi 
Schweinfurdist pärit tuntud inimeste seas on näiteks teoloog Johann Sebastian Markard, insener András Mechwart, kirjanik Paul Maar, luuletaja Friedrich Rückert ja helilooja Wolfgang Carl Briegel.

Sport 
Alates 1905. aastat tegutseb klubi 1. FC Schweinfurt 05.

Viited

Välislingid 

 Schweinfurdi koduleht

Baieri linnad
Baieri vallad
Priit Aimla

Priit Aimla (sündinud 19. aprillil 1941 Võrus) on Eesti humorist, vabakutseline ajakirjanik ja poliitik.

Elulugu 
Priit Aimla lõpetas 1959. aastal Paide 1. Keskkooli ning õppis seejärel Tartu Riiklikus Ülikoolis füüsikat ja inglise keelt.

Aastatel 1968–1988 oli ta Eesti Raadio meelelahutussaadete toimetaja.

Ta on kirjutanud humoreske, näidendeid, libretosid, laulusõnu; sõnad lastelavastustele "Üle linna Vinski" ja "Onu Tik-Taki seiklused" (1981).

Ta on eestindanud näidendi "Thijl Ulenspiegel" ja selle laulude sõnad (Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris 1986, Endlas 1996 ja Ugalas 2003–2004) ning kirjutanud libreto "Elurõõmumosaiik: 100 aastat Estonia operetti" (2005–2006).

1980. aastal kirjutas Priit Aimla alla 40 kirjale.

Priit Aimla kuulus Eesti Kongressi ning Riigikogu VII (kuningriiklased) ja VIII koosseisu (Keskerakond). 1999. aastast kuulub ta Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.

Tunnustus
 1987 Oskar Lutsu huumoripreemia
 1990 Meie Mats
 2006 Riigivapi IV klassi teenetemärk

Teoseid 
Naliaad: humoreskid (1973)
Kahe kuhja vahel (1976)
Valitud seosed (1981)
Aja viide: estraadimonoloogid ja -stseenid ning näidendid (1987)
Seitse korda seitse (1990)
Seedrioru serenaad ehk Kolmandal katsel keset Kanadamaad - seekord pelgalt sõnupidi (1991)
Imelised aastad: 30 kuud, 1987-1990 (1991)
Korjanduskarp (1991)
Ameerika onu: mu esimene eestiaegne kogumik (1993)
Öösel tehtud (1994)
Aasija astub Euroopasse (1995)
Me käisime seaduste mäel (2000)
Lend üle naljasoone (2002)
Reisile meiega (2004)
Igal linnul oma laul (2009)

Tema kirjutatud on ka:
"Päkapikula" 1980 ETV
"Evergreen-show" 1981 ETV
sari "Huumoriaken" 1982-83 ETV
"Unes või ilmsi" 1983
"Kolmas kell" 1983
sari "Naeroobika" 1986 ETV
"Kuidas veab" 1989
estraadikava "Kolmekesi paaris" 1992
"Teeveejahutaja" 2004 ETV

Isiklikku 
Priit Aimla on abielus, kolme lapse isa ja paljukordne vanaisa. Lastest tuntuim on muusik ja pedagoog Siim Aimla. Tema onu oli Helmut Tarand, onupoeg on Andres Tarand.

Viited

Välislingid
 Priit Aimla portaalis "Tartu ilukirjanduses"

Eesti humoristid
Eesti Kongressi liikmed
Riigivapi IV klassi teenetemärgi kavalerid
VII Riigikogu liikmed
VIII Riigikogu liikmed
Eesti ajakirjanikud
Eesti Keskerakonna poliitikud
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna poliitikud
Sündinud 1941
Peressaare

Peressaare (varem ka Peresaare) on küla Alutaguse vallas. Küla on rajatud asundusena 1930. aastatel. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tudulinna valda.

Küla asub Oonurmest edelas ja ulatub endise Sonda-Mustvee raudtee juurde välja.

Enne 1930. aastaid oli külas kolm talu. Aastatel 1933–1937 rajati sinna umbes 130 asundustalu. Uusasunduse kavandaja ja asundustalude tüüpprojekti autor oli Erika Nõva.

Küla on nüüdseks üsna välja surnud, kuid omal ajal oli see suur küla kahe poe, tellisevabriku, parkali ja koolimajaga. Peressaare koolis õppis parimatel aegadel 170 õpilast.

Külasse üritati luua Narva narkomaanide narkokommuuni kuid idee sai ümbruskonna elanike terava vastuseisu osaliseks.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 3 inimest.

Vaata ka
 Sonda–Mustvee raudteeliin
 Peressaare kool

Viited

Välislingid
Pilte Peresaarest ja selle endisest raudteepeatusest

Alutaguse vald
Ida-Viru maakonna külad
Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liit

Euroopa liberaalsete ja reformiparteide ühendus (European Liberal, Democrat and Reformist Party ehk ELDR) on Euroopa Parlamendi liberaalide fraktsioon, mis on asutatud 1993.

ELDR ei soovi föderaalsemat Euroopat, pooldab liikmesriikidele oma maksusüsteemi, soovib reformida ühist põllumajanduspoliitikat (CAP – Common Agricultural Policy) ning toetab seeläbi konkurentsivõimelisema Euroopa teket.

Eestist kuuluvad ELDR-sse Reformierakond alates 1998. aasta detsembrist ja Keskerakond alates 2004. aasta maist.

ELDRi liikmesparteid osalevad 11s valitsuses 27-st Euroopa Liidu liikmesmaast, sealhulgas neist nelja liikmesmaa peaminister kuulub ELDRi liikmesparteisse:
Andrus Ansip (Eesti Reformierakond, Eesti) 
Anders Fogh Rasmussen (Venstre, Taani) 
Matti Vanhanen (Soome Keskerakond, Soome) 
Guy Verhofstadt (Flaami Liberaalid ja Demokraadid, Belgia)
Călin Popescu-Tăriceanu (Rahvuslik Liberaalne Partei, Rumeenia)

ELDRil on EP-s 62 kohta 732-st ja 8 liiget Euroopa Komisjonis. See teeb ELDRi suuruselt kolmandaks Euroopa Liidu poliitiliseks jõuks.

Välislingid
Ametlik koduleht (inglise ja prantsuse keeles)
Euroopa liberaalsed noored (LYMEC) (inglise keeles)

Liberaalsed parteid
Euroopa parteid
Jan Palach

Jan Palach (11. august 1948 – 19. jaanuar 1969) oli Praha Karli Ülikooli filosoofiateaduskonna tudeng.

Protestiks nõukogude invasiooni vastu Tšehhoslovakkiasse süütas ta end 16. jaanuaril 1969 Prahas Václavi väljakul põlema. Ta suri kolm päeva hiljem haiglas põletushaavadesse.

Jan Palachi matused 25. jaanuaril kujunesid suureks protestimeeleavalduseks, kus osales umbes 10 000 inimest.

Tema mälestuseks on nimetatud Prahas Jan Palachi väljak ja asteroid 1834 Palach.

Vaata ka 

Praha kevad
Romas Kalanta

Tšehhi inimesed
Sündinud 1948
Surnud 1969
Dragonfly CMS

Dragonfly CMS on tasuta, avatud lähtekoodiga, PHPs loodud sisuhaldustarkvara.

Ülevaade 
 MMCache ja eAccelerator kontrolltugi (kui on serveris installeeritud)
 Portaali ulatuses vahemälul põhinev kujunduse ja seadistuste süsteem
 Arenenud andmebaasi päringu (verbose) debugimine
 MySQL 4.x või 5.x, ja PostgreSQL 7.3.x+ katsetuslik tugi
 Arenenud i18n keelesüsteem

Kaasapandud moodulid 
 Kontakti-tagasisidevorm kontakteerumiseks saidi administraatoriga
 coppermine–Coppermine fotogalerii, fotogalerii
 Foorumid põhinevad phpBB-l, aga sisaldab mitmeid muudatusi
 Grupid-gruppide administratsioon, sarnane phpBB'le
 Liikmete nimekiri
 Uudised–kergesti kasutatavad uudised, üldiselt kasutatud kui avaleht enamus saitidel
 Sponsorid–bännerite lisamise administratsioon
 Privaatsõnumid–saidi liikmed saavad üksteisele sõnumeid saata
 Otsing
 Statistika–arenenenud saidi statistika, jälgib brausereid, otsinguroboteid jne
 Hääletus–küsitlused
 Ütle sõbrale–kasutajad saavad viidata sinu saiti kellegile teisele
Dragonflyl on ka mitmeid ametlikke ja mitteametlikke allalaaditavaid mooduleid, mida siin nimekirjas ei ole.

Toetatud keeled 
afrikaan, albaania, عربي, bosnia, baski, Brasiilia portugali, lihtsustatud hiina, bulgaaria, tšehhi, taani, hollandi, eesti, پارسى, soome, prantsuse, galeegi, saksa, kreeka, ungari, islandi, indoneesia, itaalia, kurdi, läti, leedu, makedoonia, Melayu, norra, poola, portugali, rumeenia, vene, serbohorvaadi, slovaki, sloveeni, hispaania, suahiili, rootsi, ไทย, türgi, Uyghurche, ukraina, vietnami ja inglise.

Välislingid 
 http://dragonflycms.org Ametlik lehekülg
 http://000.pri.ee

Sisuhaldustarkvara
Kõue vald

Kõue vald on endine kohalik omavalitsusüksus Eestis Harju maakonnas. Vald hõlmas ajaloolise Kose kirikukihelkonna lõuna- ja edelapoolseid alasid.

Kõue vald liitus 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimiste järel Kose vallaga.

Asustusjaotus 
Kõue valla haldusalasse kuulus 2 alevikku (Ardu ja Habaja) ja 36 küla:  

Aela, Alansi, Harmi, Kadja, Kantküla, Katsina, Kirivalla, Kiruvere, Kukepala, Kõrvenurga, Kõue, Laane, Leistu, Lutsu, Lööra, Marguse, Nutu, Nõmmeri, Ojasoo, Pala, Paunaste, Paunküla, Puusepa, Rava, Riidamäe, Rõõsa, Saarnakõrve, Sae, Silmsi, Sääsküla, Triigi, Uueveski, Vahetüki, Vanamõisa, Virla ja Äksi.

Viited

Välislingid 
 Kõue valla koduleht

Eesti endised vallad
Freim

Freim (inglise frame), ka raam, on 1970ndate keskel algselt tehisintellekti uurimisel kasutusele võetud teadmiste esitamise vahend.

Mõiste "freim" võttis kasutusele 1974. aastal Marvin Minsky.

Tänapäeval on freimi mõiste kasutusel peamiselt keeleteaduses (Charles J. Fillmore'i loodud freimisemantikas).

Viited

Välislingid
Freimist TÜ õppematerjalis (vaadatud 28.06.2012)

Infotehnoloogia
Keeleteadus
Karl Litzmann

Karl Litzmann (22. jaanuar 1850 Neu Globsow, Brandenburg – 28. mai 1936 Neu Globsow, Brandenburg) oli Saksamaa sõjaväelane ja poliitik, aastast 1898 jalaväekindral.

1895 nimetati Karl Litzmann ooberstiks ja ta oli ametis Berliini Sõjaakadeemia direktsiooni liikmena. 1898 sai temast kindral. Aastatel 1902–1905 oli Karl Litzmann Berliini Sõjaakadeemia ülem. 

1905 saadeti ta vastuolude tõttu maaväe juhtkonnaga erru, kuid Esimese maailmasõja puhkedes 1914 kutsuti teenistusse tagasi. Oktoobris 1914 nimetati ta 3. jalaväediviisi ülemaks, mis paistis novembris 1914 silma kangelasliku läbimurdega Vene piiramisrõngast Poola linna Brzeziny lähistel. Łódźi juures õnnestus tema diviisil peatada Vene vägede pealetung Berliini ja Poznani suunal. Nende kangelastegude eest autasustati kindral Litzmanni ordeniga Pour le Mérite ja ta pälvis hüüdnime "Brzeziny lõvi". 1915. aastal juhatas ta 40. reservkorpust.

Aastatel 1926–1928 kirjutas Karl Litzmann oma kaheosalised memuaarid ja kuigi tema sõjaline karjäär oli selleks ajaks lõppenud, astus ta veel 1930 poliitikasse, asudes 80-aastasena toetama Natsionaalsotsialistlikku Saksa Töölisparteid (NSDAP). 1932 valiti ta NSDAP liikmena Riigipäeva liikmeks ning ta jäi sellele ametikohale kuni surmani. Litzmann oli vanim parlamendiliige ja kuni Riigipäeva juhataja valimiseni juhatas istungeid just tema. 1934 nimetati ta ühtlasi Adolf Hitleri poolt kokku kutsud Preisimaa Riiginõukogu liikmeks.

Kindral Litzmann suri 1936. aastal ja talle korraldati riiklikud matused. Pärast Poola okupeerimist Saksamaa poolt nimetati Łódźi linn 11. aprillil 1940 ümber Litzmannstadtiks ja Brzeziny linn Löwenstadtiks (lõvilinn). 1945. aastal ennistati linnadele nende endised nimed.

Baieris Passaus oli Litzmanni järgi tänav nimetatud.

Litzmann oli Brandenburgis asuva Neuruppini linna aukodanik. 2007. aastal võeti talt aukodaniku nimetus ära.

Karl Litzmanni poeg Karl Siegmund Litzmann oli SA ohvitser, aastatel 1941–1944 Eestimaa kindralkomissar. Karl Litzmanni tütrepoeg Walter Lehweß-Litzmann oli tuntud hävituslendur ja Rüütliristi kavaler.

Viited 

Preisi sõjaväelased
Saksamaa kindralid Esimeses maailmasõjas
Sündinud 1850
Surnud 1936
Príncipe

Príncipe on saar Guinea lahes.

Pindala 136 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 948 meetrit (Pico de Príncipe). Saar on vulkaanilise päritoluga ning arvatavalt üle kolme miljoni aasta vana.

Kuulub São Toméle ja Príncipele ja moodustab koos ümbruse pisisaartega Príncipe provintsi.

Saarel elab umbes 5000 inimest. Ainus linn on Santo António (1357 elanikku), millest 3 km põhja pool asub Príncipe lennujaam.

Portugallaste saarele saabumise ajal oli see asustamata. Saarele pandi nimi ('Printsi saar') Portugali kuninga João II lemmikpoja Afonso auks. Saare põhja- ja keskosa muudeti istandusteks, kus töötasid orjad. Alguses toodeti seal põhiliselt suhkrut, hiljem kakaod. São Tomé ja Príncipe iseseisvumisest alates on istandused enamjaolt metsastatud.

Príncipel tõestas Arthur Stanley Eddington koos oma meeskonnaga Albert Einsteini relatiivsusteooria paikapidavust 29. mai 1919 päikesevarjutuse ajal.

São Tomé ja Príncipe saared
Aafrika saared
Botuliin

Botuliin on mürkaine, mida eritavad ainetegevuse käigus grampositiivsed anaeroobsed bakterid (eriti Clostridium botulinum, aga ka Clostridium baratii ja Clostridium butyricum).

Mürgistust, mida põhjustab Clostridium botulinum'i toodetav botuliin, nimetatakse botulismiks.

Mürgil on seitse alatüüpi, mida tähistatakse tähtedega A kuni G.

Keemiliselt toimelt on botuliin tsinkproteaas, mis lagundab pöördumatult valke, mille abil koliinergilises sünaptilises ülekandes toimub atsetüülkoliini vabanemine vesiikulitest sünaptilisse pilusse.Tulemuseks on lihaste lõtv halvatus.

Tegemist on kõige kangema loodusliku mürgiga, mille LD50=1 ng/kg kõhuõõnde süstituna ja LD50=3 ng/kg inhaleerides. (Ühe grammiga saab tappa miljon 100-kilost inimest).

Meditsiiniline kasutus
Meditsiiniliselt on kasutusel botuliin tüüp A (Botox) ja tüüp B. Botox on kasutusel esmajoones järgmistel näidustustel: blefarospasm; näo hemispasm ja muud fokaalsed düstooniad; spastiline kõõrkaelsus; laste tserebraalparalüüsist tingitud dünaamilist hobupöida tekitava spastilisuse leevendamine alates teisest eluaastast; insuldijärgse küünarvarre ja labakäe lihaste spastilisuse leevendamine täiskasvanutel; püsiv raske primaarne aksillaarne hüperhidroos, mis häirib elukvaliteeti ja on resistentne paiksele ravile.

Kosmeetiliselt kasutatakse Botoxit nahakortsude silumiseks näos. Botox aitab selliste kortsude vastu, mis on tekkinud miimiliste lihaste kasutamise tõttu.

Välislingid
 Botoxi infoleht(arhiveeritult)

Mürgid
Toksikoloogia
Farmakoloogia
2005. aasta Austraalia Grand Prix

2005. aasta Vormel 1 etapp Austraalia Grand Prix toimus 6. märtsil Melbourne'is Albert Parki ringrajal.

Võistluse kiireima ringi sõitis Fernando Alonso (24. ring) 1.25,683 – 222,807 km/h.

Võistluse pikkus oli 57 ringi.

Tulemused 

Sõidu katkestasid:
Jenson Button, katkestas 56. ringil
Takuma Sato, katkestas 55. ringil
Michael Schumacher, katkestas 44. ringil
Nick Heidfeld, katkestas 42. ringil
Christijan Albers, katkestas 16. ringil

Austraalia Grand Prix