14. veebruar

14. veebruar on Gregoriuse kalendri 45. päev. Juliuse kalendri järgi 1. veebruar (1901–2100).

Sündmused

Eestis
 1911 – avati Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi 2-kuulised põllutöökursused.
1918 – üleminek vanalt kalendrilt uuele: 1. veebruar loeti 14. veebruariks.
1928 – Sankt Moritzi taliolümpiamängud: sel päeval võistlesid taas (võistlesid ka 13. veebruaril) kiiruisutajad Christfried Burmeister ja Aleksander Mitt. Kahe mehe parim koht oli 19.
 1932 – Tallinna Kalevi väljal toimus esimene avalik Eesti pinnal peetud jäähokivõistlus, kus vastamisi olid kaks Kalevi meeskonda.
1933 – Riigikogus otsustati, et enne vabadussõjalaste koostatud põhiseaduse muutmise eelnõu rahvahääletust pannakse rahvahääletusele parlamendikomisjoni koostatud põhiseaduse eelnõu.
 1940 – Lätis Siguldas lõppes esimene Eesti-Läti maavõistlus suusaaladel, mille lätlased võitsid 43,5:29,5.
1944 – Teine maailmasõda Eestis. Balti laevastiku dessant, mis pidi Narvat kaitsvad sakslased ümber piirama, maabus Merikülas. Teel Auveresse sattusid dessantväed sakslaste suurtükiväe tule alla ning dessant hävitati.
1944 – Teine maailmasõda Eestis. Punaarmee ületas Lämmijärve  ning ohustas Tartut. Major Harald Riipalu pataljon 20. Eesti diviisist saadeti olukorda Peipsi ääres normaliseeruma.
1988 – Harju rajoonis Paunkülas ründas marutaudis hunt ühes majapidamises koera ja seejärel koerale appi läinud perenaist. Perenaise pojal õnnetus kirvega kiskja rünnak tõrjuda ja teda raskelt haavata. Kohale saabus kohaliku jahisektsiooni esimees, kes metslooma maha laskis.
1991 – Eesti Komitee tunnistas Eesti-Vene lepingu, mis sõlmiti 12. jaanuaril, õigustühiseks.
1992 – Eesti Vabariigi Põhiseaduse Assamblee kiitis heaks põhiseaduse eelnõu.
1994 – Rootsi migratsiooniamet ei rahuldanud Läänemaa Vabatahtliku Jäägrikompanii endise ülema Jaak Mosina asüülitaotlust.

Maailmas
 1009 – Quedlinburgi kloostri annaalides mainiti esimest korda Leedut.
 1076 – paavst Gregorius VII avas kirikukogu, kus pandi kirikuvande alla keiser Heinrich IV.
 1349 – Strasbourgi pogromm: Euroopas möllanud katkupandeemia käigus hukati Strasbourgis enam kui 2000 juuti.
 1663 – Prantsusmaa kuulutas Kanada oma provintsiks.
 1747 – Pariisis avati maailma esimene tehnikakõrgkool École des Ponts ParisTech.
 1779 – Hawaii saare pärismaalased tapsid James Cooki.
 1804 – Karaðorðe juhtimisel puhkes Esimene Serbia ülestõus türklaste vastu.
 1836 – Peterburi Lehmanni tsirkuse tulekahjus hukkus 800 inimest.
 1859 – Oregonist sai Ameerika Ühendriikide 33. osariik.
 1876 – Alexander Graham Bell registreeris Ameerika Ühendriikides taotluse telefoni patendi saamiseks.
 1879 – pärast seda, kui Boliivia oli jaanuaris natsionaliseerinud Tšiili ettevõtete salpeetrikaevandused, vallutasid Tšiili väed Boliivia sadamalinna Antofagasta. Puhkes Salpeetrisõda.
 1908 – võõrastemaja pidaja Robert Winterhalder avas Saksamaal Eisenbachis esimese suusalifti, seda käitati vesirattaga.
 1912 – Arizonast sai Ameerika Ühendriikide 48. osariik
 1918 – Venemaal (sealhulgas Eestis) mindi Juliuse kalendrilt üle Gregoriuse kalendrile.
 1919 – tulevahetusega Biarozas algas Poola ja Nõukogude Venemaa vaheline sõda.
 1924 – 1896. aastal asutatud Tabulating Machine Company nimetati ümber International Business Machines'iks, lühendatult IBM.
 1929 – Chicagos tapeti seitse Bugs Morani jõugu liiget. Väidetavalt organiseeris selle valentinipäeva veretöö Al Capone.
 1945 – Teine maailmasõda: USA lennuvägi pommitas Prahat. Hukkus 701 tsiviilisikut, vigastada sai 1184. 11 000 inimest kaotas eluaseme.
 1945 – Teine maailmasõda: Tšiili kuulutas Jaapanile ja Saksamaale sõja.
 1950 – Moskvas sõlmiti Nõukogude Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahel sõpruse, liidu ja vastastikuse abistamise leping.
 1952 – Oslos avati 1952. aasta taliolümpiamängud.
 1967 – Mehhikos sõlmitud Tlatelolco lepinguga kuulutati Kariibi mere regioon ja Ladina-Ameerika tuumarelvavabaks alaks. Viimase riigina ratifitseeris lepingu Kuuba 2002. aastal.
 1989 – Iraani usujuht ajatolla Rūḩollāh Khomeynī andis välja kirjanik Salman Rushdie tapmist nõudva fatwā.
 1994 – Venemaal hukati üle 50 inimese tapnud Andrei Tšikatilo ("Rostovi Rappija").
2005 – endised PayPali töötajad Chad Hurley, Steve Chen ja Jawed Karim asutasid videote portaali YouTube.

Sündinud 

 1404 – Leon Battista Alberti, itaalia humanist ja arhitekt
 1813 – Aleksandr Dargomõžski, vene helilooja
 1840 – Claude Monet, prantsuse maalikunstnik
 1869 – Charles Wilson, inglise füüsik, Nobeli auhind 1927
 1913 – Jimmy Hoffa, USA ametiühingujuht
 1917 – Herbert Hauptman, USA biokeemik, Nobeli auhind 1985
 1921 – Robert Vaidlo, eesti lastekirjanik ja ajakirjanik
 1926 – Carmen Franco y Polo, hertsoginna Franco
 1927 – Lois Maxwell, kanada näitleja
 1945 – Hans Adam II, Liechtensteini vürst
 1949 – Olavi Pihlamägi, eesti raadioajakirjanik
 1951 – Aavo Ots, eesti trompetist, dirigent ja pedagoog
 1968 – Jules Asner, ameerika modell
 1971 – Karmel Eikner, eesti ajakirjanik
 1971 – Erkki Luuk, eesti kirjanik
 1976 – Jens Arne Svartedal, norra murdmaasuusataja
 1979 – Marko Aleksejev, eesti kõrgushüppaja
 1982 – Andrei Jämsä, eesti sõudja
1986 – Jüri Butšakov, eesti ajakirjanik ja saatejuht

Surnud 

 270 – püha Valentinus (hukati)
 1400 – Richard II, Inglismaa kuningas
 1405 – Timur (aka Tamerlane), mongolite valitseja ja vallutaja
 1779 – James Cook, Briti meresõitja, kartograaf ja maadeavastaja
 1831 – Vincente Guerrero, Mehhiko revolutsioonikangelane
 1943 – David Hilbert, saksa matemaatik
 1991 – Vello Viisimaa, eesti näitleja
 1994 – Andrei Tšikatilo, vene sarimõrvar (hukati)
 1998 – Heiko Sööt, eesti näitleja
 2003 – Dolly, lammas, esimene kloonitud imetaja
 2004 – Marco Pantani, itaalia rattur
 2010 – Linnart Mäll, Eesti ajaloolane, orientalist ja poliitik
 2021 – Carlos Menem, Argentina poliitik

Pühad 
 Valentinipäev
...

Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +4,2 °C (2019)
Tallinna miinimumtemperatuur –25,5 °C (1947)
Tartu maksimumtemperatuur +4,5 °C (1995)
Tartu miinimumtemperatuur –30,3 °C (1871)

Viited 

Veebruar 14