joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
52 (Tallinna bussiliin)

52 on Tallinna asendusbussiliin. Liin on käigus kõigil päevadel trammitaristu remondi korral. Liinil Sepa-Hobujaama sõidab buss alates 1 juunist 2016.

Ajalugu 

16. mai tööpäeva algusest kuni 31. augusti 2005 tööpäeva lõpuni sõitis buss liinil Kunstiakadeemia – Vesse (Gonsiori tänav, Pronksi tänav, Tartu maantee, Lubja tänav, Majaka tänav, Peterburi tee, Pae tänav, Majaka tänav, Lubja tänav, Tartu maantee, Rävala pst, A. Laikmaa tänav, Gonsiori tänav).

8. mai 2006 tööpäeva algusest kuni 30. septembri tööpäeva lõpuni sõitis buss liinil A. Laikmaa – Vesse (A. Laikmaa tänav, Narva maantee, Maneeži tänav, Kivisilla tänav, Rävala puiestee, Pronksi tänav, J. Kunderi tänav, J. Vilmsi tänav, Lubja tänav, Majaka tänav, Peterburi tee, Pae tänav, Majaka tänav, Lubja tänav, J. Vilmsi tänav, J. Kunderi tänav, Pronksi tänav, Narva maantee, V. Reimani tänav, Gonsiori tänav, A. Laikmaa tänav).

 7. aprillil 2014 suleti ajutiselt 3. ja 4. trammiliin trammitee rekonstrueerimisega seoses ning loodi asendusbussiliin marsruudil Hobujaama – Kalev. Bussiliin suleti 14. veebruaril 2015.
7 august-8 augustini 2021 seoses Ironmaniga avati ainult 1 päevaks liin Hobujaama-Kalaranna. Marsruut: Hobujaama tn, Mere pst, Kalaranna tn, Ahtri, Narva mnt, Hobujaama tn.

Muudatused sõiduliini töös 

12. juunil 2017 kella 10.00-st kuni 31. juulini, seoses trammide rööbasteede ehitustöödega, suletakse liikluseks Kopli tänava, Erika tänava ja Ristiku tänava ristmik. Liini nr 52 autobussid suunatakse Hobujaama suunal ümbersõidule marsruudil Kopli tänav, Tööstuse tänav ja Niine tänav. Ümbersõidul tehakse täiendavad peatused Tööstuse tänaval paiknevates Tööstuse ja Erika peatustes. Kopli suunal sõidab liini nr 52 autobuss marsruudil Kopli tänav, Volta tänav, Tööstuse tänav, Kopli tänav. Ümbersõidul tehakse täiendavad peatused Tööstuse tänaval paiknevates Erika ja Tööstuse peatustes.

3. juulil 2017 kella 10:00-st kuni 18. juuli tööpäeva lõpuni, seoses trammi rööbasteede ehitustöödega, suletakse liikluseks Kopli tänava tagasipöörde ringtee. Bussiliini ümbersõidu marsruut kulgeb  Kopli tänava, Ketta tänava, Kaluri tänava, Süsta tänava ja uuesti Kopli tänava kaudu. Ümbersõidul tehakse ajutine alg- ja lõpp-peatus Süsta tänaval.

5. juulil 2017 tööpäeva algusest kuni 19. juuli tööpäeva lõpuni, seoses trammi rööbasteede ehitustöödega, suletakse liikluseks Suurtüki tänav ja liini nr 52 bussid suunati Hobujaama sõidusuunal  ümbersõidule, jättes ära Balti jaama peatuse.

Peatused

Välislingid 
 52. bussi sõiduplaan Tallinna linna veebilehel

Tallinna bussiliinid
Köidikud

Köidikud, kütked või ahelad (sanskriti ja paali keeles samyojana, 'ahel') on budismis tegurid, mis seovad olendeid sansaarasse.

isikupõhine vaade (paali k. sakkāya-diṭṭhi, sanskriti k. satkāya dṛṣṭi) ehk arvamus iseenda tõelisusest, kujutlus omaenda mina või isiksuse püsivusest. 
skeptiline kahtlus (paali k. vicikicchā, sanskriti k. vicikitsā), ka kõhklus või usaldamatus. 
kommetesse ja rituaalidesse kiindumine (paali k. sīlabbata-parāmāsa, sanskriti k. śīlavrataparāmārśa), üksnes käitumisjuhiste, ettekirjutuste ja tseremooniate täitmine. 
naudingukirg (paali k. kāmacchando, kāmarāga, sanskriti k. kāmarāga). 
kuritahtlikkus ehk vastumeelsus (paali k. vyāpādo, byāpādo, sanskriti k. vyāpāda). 
vormide vallaga seotud kirg (paali k. rūparāgo, sanskriti k. rūpadhāturāga), kus meeles kerkivad esile senikogematu rõõm, õndsus ja rahu.
vormideta vallaga seotud kirg (paali k. arūparāgo, sanskriti k. ārūpyadhāturāga).
uhkus (paali k. māna, sanskriti k. asmimāna).
rahutus (paali k. uddhacca, sanskriti k. auddhatya). 
mitteteadmine ehk teadmatus (paali k. avijjā, sanskriti k. avidyā).

Vaata ka 

 Sõltuvuslik tekkimine
 Viis takistust
 Kolm meelemürki
 Skandha (isiksuse moodustajad)
 Trilakṣaṇa (olemasolu tunnused)

Viited 

Budism
Voogu astunu

Voolusesse astunu ehk Voogu astunu (paali keeles sotāpanna, sanskriti keeles śrotāpanna; inglise keeles stream-winner või stream-entrant) on budismis inimene, kes on mõistnud õpetust ehk dhammat ja asunud kaheksaosalisele õilsale teele, et jõuda vabanemiseni ehk nibbaanasse (paali keeles nibbāna, sanskritis nirvana).

Etümoloogia 
Sõna sotāpanna on paali keeles 'see, kes sisenes' (āpanna) voolu/voogu (sota).

Virgumisteel käijad

Tipitaka tekstide kohaselt on sellel õilsal teel (ariya-magga) neli astet: 

 voogu astunu;
 ükskordnaasja (paali keeles sakadāgāmi, sanskritis sakr´dāgāmin; ), kel on vaja inimesena sündida veel vaid üks kord;
 mittenaasja (anāgāmin) ei sünni enam inimeste vallas;
 arahant on ületanud dukkha ja jõudnud nirvaanasse (nibbāna).

Tavainimene (puthujjana, pr´thagjana) ei ole veel asunud ühelegi neist neljast astmest.

Vooguastunu on vabanenud kolmest köidikust (saṁyojana):

isikupõhine vaade (sakkāya-diṭṭhi) ehk arvamus iseenda tõelisusest, kujutlus omaenda mina või isiksuse püsivusest;
skeptiline kahtlus (vicikicchā), ka kõhklus või usaldamatus Õpetuse suhtes;
kommetesse ja rituaalidesse kiindumine (sīlabbata-parāmāsā), üksnes käitumisjuhiste, ettekirjutuste ja tseremooniate täitmine; vale vaade, mille kohaselt saab meelt rituaalide ja/või tseremooniate abil puhastada.

Vooguastunu kirjeldus  

Vooguastunul (sotāpanna) on viis kontrollivõimet (pañcindriyāni), milleks on (1) usk (saddhā), (2) energia (viriya), (3) teadvelolek (sati), (4) keskendatus (samādhi) ja (5) taipamispõhine tarkus (pañña). Tal on kõlbeline käitumine, õige keskendumine ning õige vaade. Vooguastunut nimetatakse ka võitjaks, kuna on sisenenud voogu, milleks on aarialik kaheksaosaline tee, mis viib kindlalt nibbaanasse. Ta pole enam tavainimene (puthujjana), vaid õilis, kes on vabanenud kolmest köidikust (saṁyojana). Ta usaldab Buddhat, dhammat ja sanghat, peab kinni viiest käitumisjuhisest (pañca-sīla) ja hoidub kümnest mitteoskuslikust teguviisist (akusala-kammapatha). Vooguastunu ei sünni enam kunagi uuesti Apaaja kannatusterohkes vallas ega lange enam kunagi tagasi tavainimese tasemele. Ta on saavutanud ülimad teadmised ja näeb olemasolu vaid sõltuvusliku tekkimise kaudu. Vooguastunu sünnib inimeste maailmas või taevases vallas mitte rohkem kui seitse korda. Kuna ta pole enam võimeline eksima viie kõlblusjuhise vastu, saab ta kindlasti arahandiks ja saavutab igavese vaibumise.

Vaata ka 
Ükskordnaasja
Mittenaasja
Arhat
Bodhisattva
Budistlik kosmoloogia

Viited 

Budism
Gustav von Berg

Friedrich Johann Gustav von Berg (2. (ukj 13. aprill) 1756 Kingli – 8. (ukj 20. aprill) 1821 Kingli) oli mõisaomanik ja rüütelkonnategelane.

Elulugu
Ta sündis Kingli mõisniku Karl Friedrich von Bergi (1720–1791) ja tema abikaasa Johanna Juliane von Polli (1731–1772) pojana. Astus Venemaa sõjaväeteenistusse, kus tõusis suurtükiväekapteniks. Pärast erustumist majandas oma Kingli mõisa. 1792. aastal valiti Saaremaa aadlimarssaliks, kellena oli ametis 1797. aastani. Hiljem oli Saaremaa maanõunik.

Perekond
Ta oli kaks korda abielus. Esimest korda naitus 1788. aastal Luise Katharina von Polliga (1763–1789); see liit jäi lastetuks. Teist korda abiellus ta 1799. aastal Juliane von Güldenstubbega (1766–1800). Teisest abielust sündis tema ainus poeg Wilhelm von Berg (1799–1866), kes oli Kingli ja Ohekatku mõisnik.

Kirjandus

Välislingid 
Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust

Saaremaa maanõunikud
Saaremaa mõisnikud
Sündinud 1756
Surnud 1821
Henry Adams

Henry Brooks Adams (16. veebruar 1838 Boston – 27. märts 1918 Washington) oli Ameerika Ühendriikide ajaloolane ja ajakirjanik.

Ta sündis prominentses peres. Tema isapoolne vanaisa John Quincy Adams ja vanavanaisa John Adams olid olnud Ameerika Ühendriikide presidendid. Tema emapoolne vanaisa Peter Chardon Brooks oli miljonär ning vanavanaisa Nathaniel Gorham oli üks konstitutsiooni allkirjastajatest.

Pärast Harvardi ülikooli lõpetamist 1858. aastal töötas ta sekretärina oma isa Charles Adamsi juures, kes oli Abraham Lincolni saadik Londonis. See kogemus ja kokkupuude inglise kultuuriga mõjutas noormeest tugevalt.

Eluajal oli tema tuntuim teos 9-köiteline "History of the United States During the Administrations of Thomas Jefferson and James Madison" ("Ameerika Ühendriikide ajalugu Thomas Jeffersoni ja James Madisoni valitsuste ajal"). 

Postuumselt avaldatud memuaarid "The Education of Henry Adams" ("Henry Adamsi haridus") said Pulitzeri preemia.

Välislingid

Ameerika Ühendriikide ajaloolased
Ameerika Ühendriikide ajakirjanikud
Sündinud 1838
Surnud 1918
Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmed
Joseph Estrada

Joseph "Erap" Ejercito Estrada (õige nimega José Marcelo Ejército; sündinud 19. aprillil 1937 Manilas) on Filipiinide filminäitleja ja poliitik. Ta oli alates 30. juunist 1998 kuni 20. jaanuarini 2001 Filipiinide president. Aastatel 1992–1998 oli ta Filipiinide asepresident. 2013. aasta juunist kuni 2019. aasta juunini oli ta Manila linnapea.

Ta sündis aastal 1937 Tondos, praegu Manila linnaosas, kuid üles kasvas ta San Juanis (asub Manilast ida suunas). Ta on õppinud Filipiinide Tsentraalkolledžis (Central Colleges of the Philippines) ja Mapúa Tehnoloogiainstituudis. 20-aastaselt hakkas ta näitema filmides; siis muutis ta oma nime (Joseph Ejercito Estradaks). Ta on mänginud rohkem kui sajas filmis ja ta on produtsendina osalenud 70 filmi valmimises.

Välislingid 
 Joseph Estrada CV

Filipiinide presidendid
Filipiinide näitlejad
Filminäitlejad
Sündinud 1937
Hemudu kultuur

Hemudu kultuur (hiina keeles 河姆渡文化) oli neoliitiline arheoloogiline kultuur Hiinas.

See tekkis umbes 7000 eKr ja selle õitseaeg oli umbes 5200–4500 eKr. Teised allikad dateerivad Hemudu kultuuri ajavahemikku umbes 5050–3350 eKr.

Selle kultuuri jäänuseid leiti esimest korda 1973. aastal Hemudu külast 22 km Ningbost loodes. Alates maist 1993 tegutseb seal Hemudu Leiukoha Muuseum, mis näitab väljakaevamiste kõige tähtsamaid leide. Muuseumi juurde kuulub ka vabaõhuala Hemudu kultuuri iseloomulike hoonete jäljendustega. Hemudu leiukoht ja Hemudu Leiukoha Muuseum (29°57'51" N, 121°20'40" E) asuvad Zhejiangi provintsi põhjaosas Yuyao Shi maakonna õigustega linnas Hangzhou lahest lõunas 120 km Shanghaist lõuna pool Hemudu suurvallas. Teised leiukohad on Ningboshi allprovintsilinna Jiangbei linnarajoonis asuvas Fujiashanis, Tianluoshanis ja Zhoushani saartel. Olulised Hemudu kultuuri kogud on ka Zhejiangi Provintsimuuseumis.

Hemudu kultuur oli ka üks esimese kultuure, mis tegeles märgriisikasvatuse, laki hankimise ja töötlemisega ning siidiussikasvatusega. Peale selle pärineb sealt ka üks esimesi keedetud riisi leide. Peale riisikasvatuse peeti vesipühvleid, sigu ja koeri. Peale selle tegeleti kalapüügi, küttimise ja korilusega. 

Valmistati palju luust esemeid, näiteks tehti kõplaid loomade abaluudest. Hemudust leitud linnuluust flöödid sarnanevad tänapäeva bambusflöötidega (dizi). Peale selle valmistati poleeritud, ornamentidega (nöörornament ja figuratiivne ornament: taime- ja linnumotiivid) kaunistatud keraamikat ning lakitud kausse ja puust karikaid. Töödeldi ka elevandiluud ning kaunistati seda fööniksite kujutistega. Savianumad olid erinevalt Majiabangi kultuuri (4750–3700 eKr) pruunidest anumatest tavaliselt mustaks värvitud. Need kultuurid kooseksisteerisid umbes 1000 aasta vältel ja mõjutasid teineteist, kuid jäid siiski erinevateks. 

Kavandati puust elumaju ja need rajati vee äärde vaiade peale. Tuntud olid ka nelinurksed seest puiduga kaetud kaevud. On leitud ka aere ning savilaevade jäänuseid. Tõenäoliselt Yaojiangi jõe üleujutuste, võib-olla ka voolusängi muutumise tõttu rändasid Hemudu kultuuri kandjad mujale. 

Hemudu leiukoht (河姆渡遗址) on alates 1982. aastast Hiina Rahvavabariigi mälestiste nimekirjas.

Vaata ka 
 Hiina neoliitiliste leiukohtade loend

Viited

Kirjandus 
 Kwang-chih Chang. The Archaeology of Ancient China, 4th edition, revised and enlarged, Yale University Press,1986, ISBN 0-300-03784-8.

Välislingid 
 Hemudu Site Museum, chinamuseums.com
 Hemudu Leiukoha Muuseumi koduleht hiina keeles, inglise keeles
Šveicarija

Šveicarija on küla Leedus  Jonava rajoonis, Šveicarija valla halduskeskus. Külas on spordikeskus, põhikool, kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Šveicarijas asub Jonava koduloomuuseumi rahvalaulu- ja käsitööosakond. Küla kohal asub Varpė jõel 10,8 ha suurune paisjärv. Sealsete katoliiklaste tarbeks on külla ehitatud Jonava kihelkonda kuuluv kabel.

Ajalugu

Šveicarija ümbruskond on olnud asustatud juba ammu - seal asub mitu asulakohta nii  VIII, IX, III kui ka II aastatuhandest enne Kristust. Kirjalikes allikates on küla mainitud siiski alles XVIII sajandil.

Arvatakse, et küla sai oma nime Euroopas ringi rännanud kohalikult mõisnikult. Šveicarija tähendab leedu keeles Šveitsi. Sarnaseid nimesid on ka teistel ümbruskonna küladel: samas vallas asuvad veel Paryžius (Pariis) ja Londonas (London), Rukla valda jääb Venecija (Veneetsia).

XX sajandi alguses  mainitakse esimest korda Šveicarija mõisa. Seal elas mõnda aega Leedu näitekirjanik Kazys Alyta.

Viited

Välislingid 

Küla portaalis vietoves.Lt
Leedu külad
Jonava rajoon
Meälased

Meälased on meä keelt rääkiv soome-ugri rahvas Põhja-Rootsis Tornio jõe läänekaldal. Meä keele kõnelejaid on umbes 40 000 – 70 000. Meä rahva olulisemaks kultuuritegelaseks on oma emakeeles kirjutav kirjanik Bengt Poh­janen. Meä keel on tunnustatud Rootsis ametliku vähemuskeelena, mida võib Meänmaal kasutada. Sõna "meä" etümoloogia on 'meie', seega "meä keel" tähendab 'meie keelt'.

Sümboolika 
Meänmaa lipp võeti kasutusele 15. juulil 2007, kui see esmakordselt heisati Övertorneås ja Ylitornios. Lipu kujundasid Bengt Pohjanen ja Herbert Wirlöf ning trikoloori värvid on pärit Soome ja Rootsi lipuvärvidest.

Ajalugu 
Soome keelega sarnanevat meä keelt rääkivate meälaste rahvuse alused peituvad 1809. aasta sõjas, mille lõpptulemusena läks Soome Vene Keisririigi koosseisu. Vene-Rootsi vahel paika pandud Soome piir Tornio jõe ääres ei olnud etnograafiliselt täiesti täpne ning tegelik etniline ja keeleline piir asus riigipiirist kuni 40 ki­lomeetrit läänes, Rootsi poolel. Seetõttu jäi Põhja-Rootsisse märgatav arv tollal veel soomlasteks peetud põhjasoome murret kõnelev rahvusvähemus. 

Meälaste rahvus kujunes välja omaette keele ja ajalooga pärast Meämaa eraldamist Soomest. Rootsi alal kasutati edasi vana soome murret, mis hakkas tasapisi lahknema soome murdest riigipiirist ida pool, kuna kontakt soomlastega kadus ja algas tugev rootsistamine. 19. ja 20. sajandi soome keelt mõjutanud muutused puuduvad meä keeles, samas hakati meä keelde laenama rootsi sõnavara, hiljem ka keele struktuuri. Väike mõju meäkeelele, kuigi suurem kui soomlastest naabritele, on olnud ka saami murretel. Meämaad mõjutas veel oluliselt 19. sajandil lestaadiuslus, kohaliku koloriidi ja pietistliku algupäraga usuliikumine, mis ühtsustas meä rahvast ning rajas suurema ühtlustunde.

Meälasi on omaette rahvaks pidama hakatud alles suhteliselt hiljuti. Esimene meä keeles kirjutatud romaan ilmus 1985. aastal, grammatika saadi kirja 1996. aastal ning evangeeliumid saadi sellesse keelde tõlgitud aastal 2000. 1. aprillil 2002 tunnistati meä keel Rootsi vähemuskeeleks ja alates 2009. aastast lubas Rootsi kasutada meä keelt ka ametlikus asjaajamises. On loodud meäkeelne raadio, teater ning ooper. Meä keele populaarsus on aga languses - noored lähevad aina sagedamini rootsi keelele üle, mitte kõik meälased ei räägi oma keelt, kohalikud peavad end rohkem rootslasteks kui meälasteks ning keele kõnelejate arv on languses. Meä keelt on võimalik õppida ainult mõnes koo­lis ja ainult üks tund nädalas, mistõttu keele säilimine tulevikus on kahtluse all.

Eesti ja meälased 
Meälaste rahvusliikumise üks eesvedajaid, meä keeles kirjutav kirjanik Bengt Pohjanen on saanud mõjutusi Lennart Meri ajaloolistest romaanidest, muuhulgas satub Pohjaneni olulisima ajaloolise romaani „Faravidin maa“ peategelane oma eksirännakutel ka Hiiumaa­le.

Viited

Välislingid
Meälastest FennoUgria kodulehel

Soome-ugri rahvad
Robert Gödicke

Robert Christoph Wilhelm Gödicke (venepäraselt Роберт Андреевич Гёдике; 21. veebruar 1829 Peterburi – 4. märts 1910 Peterburi) oli saksa päritoluarhitekt, kes tegutses peamiselt Peterburis.

Õppis Peterburi Kunstide Akadeemia juures asuvas kunstikoolis aastatel 1846–1852 arhitektuuri, tema õpetaja oli Alexander Brüllow. 

Alates 1865. aastast töötas ta õppejõuna Kunstide Akadeemia juures asuvas kunstikoolis, oli aastatel 1891–1894 arhitektuuriosakonna rektor.

Ta sai Kunstide Akadeemiast järgmised tiitlid:
1857 akadeemik
1864 professor

Looming
Tema projekteeritud ehitisi on põhiliselt Peterburis, kuid üksikuid ehitisi on ka mujal Venemaal. Eestis on ta eelkõige tuntud kui Maarjamäe lossi arhitekt.

Peterburis
1862—1863 Breitfußi korterelamu, Vassili saare 10. liin 5 (10-я линии Васильевского острова, дом № 5)
1872–1874 Orlov-Davõdovi eramu ümberehitus kortermajaks, Tšaikovski tänav 27 (улица Чайковского, дом № 27)
1879–1881 Stieglitzi kunstikooli peahoone, Soola põik 13 (Соляной переулок, дом № 13). Kaasautor Alexander Krakau
1901—1902 enda korterelamu, Vassili saare 8. liin 23 (8-я линии Васильевского острова, дом № 23)

Tallinnas
1874 Orlov-Davõdovi suvemõisa peahoone Maarjamäel. Praegu Eesti Ajaloomuuseumi üks hooneid

Novotšerkasskis
1887—1891 Maria Aadlineidude Instituudi uus hoone, Puškini tänav 111 (улица Пушкинская, дом № 111). Praegu Novotšerkasski Riikliku Maaparandusakadeemia peahoone

Tunnustused
1896 salanõunik
1896 Peterburi Kunstide Akadeemia auliige

Venemaa arhitektid
Sündinud 1829
Surnud 1910
Don Carlos (ooper)

"Don Carlos" (prantsuse keeles "Don Carlos", itaalia keeles "Don Carlo") on Giuseppe Verdi 1865. aastal valminud viievaatuseline ooper. 

Ooperi libreto kirjutasid Joseph Méry ja Camille du Locle Friedrich Schilleri samanimelise näidendi põhjal. 

Ooper esietendus 11. märtsil 1867 Pariisis.

Giuseppe Verdi
Ooperid
2017. aasta CONCACAF Gold Cup

2017. aasta CONCACAF Gold Cup oli 14. CONCACAF-i korraldatavad jalgpallivõistlused, millest võtsid osa CONCACAF-i kuuluvad jalgpallikoondised. Võistlused toimusid neljateistkümnes USA linnas 7.–26. juulil.

Esimest korda osales turniiril Prantsuse Guajaana koondis.

Turniiri võitjaks tuli USA koondis, kes alistas finaalis Jamaica koondise tulemusega 2:1.

Turniiri võitja kohtub 2019. aasta CONCACAF Gold Cupi võitjaga 2019. aastal CONCACAF Cupi karikamängus, mille võitja saab õiguse mängida CONCACAF-i esindajana 2021. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel.

Staadionid 

 AT&T Stadium (Arlington)
 FirstEnergy Stadium (Cleveland)
 Sports Authority Field (Denver)
 Toyota Stadium (Frisco)
 University of Phoenix Stadium (Glendale)
 Red Bull Arena (Harrison)
 BBVA Compass Stadium (Houston)
 Nissan Stadium (Nashville)
 Rose Bowl (Pasadena)
 Lincoln Financial Field (Philadelphia)
 Alamodome (San Antonio)
 Qualcomm Stadium (San Diego)
 Levi's Stadium (Santa Clara)
 Raymond James Stadium (Tampa)

Alagrupimängud 
Alagrupist pääsesid edasi kaks paremat, lisaks kaks paremat kolmanda koha meeskonda kõigi alagruppide peale kokku.

A-alagrupp

B-alagrupp

C-alagrupp

Grupis kolmanda koha saanud koondiste järjestus

Väljalangemismängud

Veerandfinaalid

Poolfinaalid

Finaal

Väravakütid
3 väravat

 Alphonso Davies

 Kévin Parsemain

 Jordan Morris

2 väravat

 Nelson Bonilla
 Darren Mattocks

 Romario Williams
 Gabriel Torres

 Jozy Altidore
 Omar Gonzalez

1 värav

 Francisco Calvo
 David Ramírez
 Ariel Francisco Rodríguez
 Marco Ureña
 Rodney Wallace
 Gerson Mayen
 Rodolfo Zelaya
 Shaun Francis
 Kemar Lawrence
 Je-Vaughn Watson
 Scott Arfield
 Junior Hoilett
 Dejan Jakovic
 Steeven Langil
 Kévin Parsemain
 Carlos Chavarría
 Elías Hernández
 Elías Hernández
 Hedgardo Marín
 Orbelín Pineda
 Rodolfo Pizarro
 Ángel Sepúlveda
 Abdiel Arroyo
 Miguel Camargo
 Ismael Díaz
 Michael Amir Murillo
 Roy Contout
 Sloan Privat
 Joe Corona
 Clint Dempsey
 Dom Dwyer
 Eric Lichaj
 Matt Miazga
 Kelyn Rowe

1 omavärav
 Aníbal Godoy (mängus Costa Rica vastu)

Auhinnad 
Turniiri parimaks mängijaks valiti USA koondise poolkaitsja Michael Bradley.

Parimaks noormängijaks valiti Kanada koondise 16-aastane ründaja Alphonso Davies, kes lõi turniiril kolm väravat ja sai lisaks turniiri Kuldse Saapa auhinna.

Parimaks väravavahiks valiti Jamaica koondise väravavaht Andre Blake.

Ausa mängu auhinna pälvis USA koondis.

Märkused

Välislingid 

 Ametlik koduleht
 "Prantsuse Guajaanale määrati Malouda mängitamise eest rahatrahv ja kaotus". ERR Sport. 14. juuli 2017

CONCACAF
CONCACAF Gold Cup
Kazimira Prunskienė

Kazimira Prunskienė (sündinud 26. veebruaril 1943) on Leedu poliitik ja majandusteadlane. Ta oli 1990 taasiseseisvunud Leedu esimene peaminister. Ta oli selles ametis 11. märtsist 1990 kuni 10. jaanuarini 1991.

1988 sai ta üheks tähtsamaks isemajandava Leedu kontseptsiooni väljatöötajaks. Ta oli ka Sąjūdise üks asutajaid.

Leedu peaministrid
Sündinud 1943
Leedu majandusteadlased
Xawery Czernicki

Xawery Czernicki (venepäraselt Ксаверий Эдвардович Черницкий; 16. oktoober 1882 Ašmiany maakond, Vilniuse kubermang – märts/ aprill 1940 Katõn) oli laevaehitusinsener ja sõjaväelane Venemaal (alampolkovnik) ja Poolas (19. märtsist 1939 kontradmiral; postuumsel 5. oktoobrist 2007 viitseadmiral).

Czernicki lõpetas 1905. aastal Nikolai I nimelise Mereväeinseneride Kooli Kroonlinnas. Ta töötas aastatel 1915–1917 Tallinnas Vene–Balti laevatehases laevaehituse peakonstruktorina ja aastatel 1917–1918 tehase direktorina.

Ta teenis 1919. aastast Poola Teise Vabariigi relvajõududes. Ta juhtis Poola ainsa mereväebaasi rajamist Gdynias ning mitme uue sõjalaeva ehitamist. Ta oli mereväe tehnilise teenistuse ülem ja Poola mereväe ülema asetäitja, 1939. aastast kontradmiral.

Langes sügisel 1939 NSV Liidu kallaletungi ajal Nõukogude sõjavangi ning mõrvati NKVD poolt kevadel 1940 Katõnis.

Mälestuse jäädvustamine
tänav Gdynias (ulica Xawerego Czernickiego)
1993 – anti Poola mereväe keskladudele Gdynias tema nimi (Centralna Składnica Marynarki Wojennej im. kontradmirała Xawerego Czernickiego)
2009 – lasti vette Poola mereväe multifunktsionaalne toetuslaev "ORP Kontradmirał Xawery Czernicki"

Kirjandus
Oliver Orro. "Hinge vaakuv hiiglane". // Oliver Orro, Robert Treufeldt, Maris Mändel. "Kopli sonaat. Vene–Balti laevatehas". Eesti Arhitektuurimuuseum. Tallinn 2017. Lk 140–141

Venemaa insenerid
Venemaa keisririigi sõjaväelased
Poola insenerid
Poola admiralid
Sündinud 1882
Surnud 1940
Arnaud Danjean

Arnaud Danjean (sündinud 11. veebruaril 1971 Louhansis Saône-et-Loire'i departemangus) on Prantsusmaa poliitik, ta kuulub erakonda Vabariiklased. Ta on aastast 2009 Euroopa Parlamendi liige.

Ta lõpetas aastal 1992 Pariisi Poliitikauuringute Instituudi.

Pärast instituudi lõpetamist töötas ta Prantsusmaa välisluureteenistuses DGSE. Aastatel 1995–1996 viibis ta missioonil Sarajevos. Juunist 1996 kuni septembrini 1998 oli ta ametis Prantsusmaa saatkonnas Sarajevos. Pärast tagasipöördumist Prantsusmaale, oli ta seotud Alain Richardi juhtimisel Rambouillet' lepingu koostamise ja sõlmimisega (veebruaris-märtsis 1999).

2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks, ta kuulub Euroopa Rahvapartei/Euroopa Demokraatide fraktsiooni. 2014. aastal valiti ta teiseks ametiajaks Euroopa Parlamenti.

Prantsusmaa poliitikud
Prantsusmaa diplomaadid
Prantsusmaalt valitud Euroopa Parlamendi liikmed
Sündinud 1971
Qantas Airways

Qantas Airways on Austraalia riiklik lennufirma.

See on Oneworldi liige.

Ettevõte asutati 1920. aastal ja rahvusvahelisi reisilende alustati 1935. aastal. Lennufirma nimi on akronüüm selle algsest nimest Queensland and Northern Territory Aerial Services (Queenslandi ja Põhjaterritooriumi õhuteenistus).

Lennufirma IATA-kood on QF ja ICAO-kood QFA.

Austraalia lennufirmad
Oneworld
Copley medal

Copley medal on teaduspreemia, mida annab välja Londoni Kuninglik Ühing. Preemia antakse välja silmapaistvate saavutuste eest erinevates bioloogia ja füüsika teadussuundades. Copley medal antakse välja igal aastal ning on tõenäoliselt vanim ja siiani kõige kauem välja antud teaduspreemia maailmas. Esimene preemia anti välja 1731.  aastal Stephen Gray'le.

Medali laureaadid 

Teadusauhinnad
Friedrich Ebert noorem

Friedrich Ebert noorem (tuntud ka kui Fritz Ebert; 12. september 1894 Bremen – 4. detsember 1979 Ida-Berliin) oli Saksa sotsiaaldemokraatlik poliitik ja Saksa DV riigitegelane.

Friedrich Ebert noorema isa Friedrich Ebert (1871–1925) oli sotsiaaldemokraatlik poliitik, kes oli Saksamaa esimene riigipresident aastatel 1919–1925.

Rahvakooli lõpetamise järel õppis Friedrich Ebert noorem aastatel 1909–1913 raamatutrükkaliks. 1913. aastal astus ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 1913–1915 töötas Ebert Nürnbergis trükkali ja ajakirjanikuna. 1915. aasta detsembris mobiliseeriti ta sõjaväkke. Ebert osales Esimeses maailmasõjas, ta demobiliseeriti 1918. aasta detsembris. 1919. aastal asus ta Berliinis tööle ajalehe Vorwärts toimetajana. Alates 1925. aastast töötas Ebert Brandenburg an der Havelis ajalehe Brandenburger Zeitung toimetajana. 1928. aastal valiti ta sotsiaaldemokraatide nimekirjas Riigipäeva liikmeks. Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel kaotas Ebert esmalt töökoha ajalehetoimetejana ja seejärel Riigipäeva liikme koha. Gestapo vahistas ta 1. juulil 1933. Teda hoiti kuni 1933. aasta detsembrini kinni mitmetes koonduslaagrites. 28. augustil 1939 mobiliseeriti Ebert Wehrmachti. Ta osales Poola kampaanias ja teenis Läänerindel. 1940. aasta mais vabastati ta teenistusest.

30. novembrist 1948 kuni 5. juulini 1967 oli Friedrich Ebert noorem Ida-Berliini linnapea. Alates 1949. aasta jaanuarist kuni 1971. aasta juunini ja uuesti alates 1976. aasta maist oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liige.

Viited

Saksamaa poliitikud
Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei poliitikud
Linnapead
Sündinud 1894
Surnud 1979
Šilainiai

Šilainiai on Kaunase asum, mis asub linna põhjaosas Šilainiai valla territooriumil. Šilainiai piirneb põhjas Sargėnaiga ning läänes Romainiai ja Linkuvaga. 

Asum on oma nime saanud selle aladel asunud Šilainė küla järgi. Šilainiai aladele jääb neli gümnaasiumi, kaks algkooli ja kaks keskkooli, seal asub ka puuetega lastele mõeldud Kaunase erikool. Sinna jääb Kaunase kindluse VIII fort ja IX fort. Asumi aladele jäävad osa Linkuva mõisa pargist ja Sargėnai mõisa hoonekompleksi säilinud osa. Piirkonda asuti hoonestama aastal 1980.

Asumi edelaosas eristatakse Milikoniai linnaosa, selle kirdeosas aga Smėliai linnaosa. Linnaosad on praktiliselt ühte sulanud ja üldiselt kutsutakse kogu nende ala Šilainiaiks. Šilainiai ja Linkuva piiril asub veel Maironiškiai asum, mida samuti vahel Šilainiai alla arvatakse. Selle alad kuulusid aastani 1944 Raudondvarise valda. Seejärel liideti need Kaunase linnaga, kus kuulusid Linkuva külanõukogusse. Aastal 1954 liideti need Kaunase rajooni Užliedžiai külanõukoguga, taas hakkasid need Kaunase linnale kuuluma aastast 1972.

Usuelu

Aastal 1989 püstitati asumisse Vilijampolė kihelkonna vaimuliku Lionginas Vaičiulionise eestvedamisel kabel, mis aastal 1994 sai kihelkonnakiriku staatuse. Aastal 1997 pandi vana kiriku kõrvale uue hoone nurgakivi, ehitamist alustati siiski alles järgmisel aastal. See hoone valmis aastal 2007, kaks aastat hiljem sai hoone põrandakütte ja aastal 2010 toimus uue Kaunase Püha Vaimu kiriku sisseõnnistamine. Vana kirikuhonne asub selle kõrval ja on kasutusel abikabelina. Tööd kirikaiaga jätkusid siiski ka pärast hoone valmimist.

Aastal 2013 loodi Šilainiai valda ka teine kihelkond, mis jääb valla läänepoolsesse otsa. Selle kihelkonna kabel valmis aastal 2015 ja jääb samuti Šilainiai asumisse. Selle valmimiseni toimusid kihelkonna jumalateenistused katoliikliku Johannes Paulus II gümnaasiumi ruumides.

Kaunas
Erich Apel

Erich Hans Apel (3. oktoober 1917 Judenbach, Tüüringi – 3. detsember 1965 Ida-Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.

Erich Apel oli pärit töölisperekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta aastatel 1932–1935 tööriistavalmistajaks. 1939. aastal lõpetas ta Ilmenau insenerikooli masinaehitusinsenerina.

1939. aastal mobiliseeriti Erich Apel Wehrmachti. Ta teenis aega Peenemünde raketibaasis. Ajateenistusest vabanemise järel töötas ta samas insenerina ja alates 1943. aastast arendusosakonna juhatajana. Teise maailmasõja lõppemise järel töötas Erich Apel Bleicherodes Nõukogude Tehnilises Komisjonis õpetajana ja insenerina. 1946. aastal astus ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 1946. aastal viidi Apel saksa raketitehnika hea tundjana Nõukogude Liitu, kus ta töötas kuni 1952. aastani raketitehnika väljaarendamise alal. Samaaegselt jätkas ta tehnikahariduse omandamist. 1953–1955 oli ta Saksa DV masinaehitusministri asetäitja. 1955–1958 oli Erich Apel Saksa DV raskemasinaehituse minister. 1957. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1958. aastal sai Apel Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo majanduskomisjoni juhatajaks ja Rahvakoja (parlamendi) majanduskomisjoni esimeheks. 1960. aasta juunis kaitses ta doktorikraadi majandusteaduste alal, sama aasta juulis sai ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmeks. Alates 1962. aastast oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat. 1963. aastal sai Erich Apel Saksa DV Ministrite Nõukogu aseesimeheks ja Riikliku Plaanikomisjoni esimeheks. 1965. aasta septembris toimunud Saksa DV ja Nõukogude Liidu vahelise kaubanduskokkuleppe eelläbirääkimistel nõudis Apel Saksa DV majandusele suuremat sõltumatust Nõukogude Liidust. Sama aasta novembris toimunud läbirääkimistel ei nõustunud ta Nõukogude Liidu poolt nõutud kaubanduslepinguga, kuna tema meelest tähendanuks see Saksa DV diskrimineerimist. 3. detsembril 1965 laskis Erich Apel ennast teenistusrelvast maha. Veel samal päeval kirjutas Alfred Neumann alla Saksa DV ja Nõukogude Liidu kaubanduslepingule.

Viited

Saksamaa poliitikud
Saksa DV poliitikud
Sündinud 1917
Surnud 1965
Saturn (astroloogia)

Saturn kuulub koos Jupiteriga tänapäeva Lääne astroloogias ühiskondlike planeetide hulka. Maalt vaadatuna teeb ta sodiaagile ringi peale umbes 29,5 aastaga.

Saturn tähistab astroloogias struktuure, piire ja piiranguid, kannatlikkust, oskust väärtustada aega ja oodata ära oma töö tulemused. Saturni asend inimese sünnikaardis näitab tema kõige aeglasemalt arenevat valdkonda, mis on kogu elu luubi all ning nõuab pidevat ja kannatlikku tööd. Oma põhiomadustelt on ta niisiis Jupiteri vastand.

Saturniga seotud valdkond inimese sünnikaardis näitab, kus tunneme end ebakindlalt ja kammitsetuna, oodates elult pigem piiranguid, raskusi ja takistusi. hirmust midagi valesti teha piirame siin oma tegevusvabadust tugevalt. saturn tähistab ka paindumatut õiglust: me kogeme kannatusi, kui väldime teemasid, millega tegelemist Saturn meilt sünnikaardi järgi nõuab, ja saame tasu, kui teeme nende teemadega kannatlikult tööd.

Nagu Jupitergi, väljendab Saturn isa või vana tarka meest.

Inimkehas valitseb Saturn luustikku, hambaid, nahka.

Saturn on Kaljukitse märgi valitseja ning Veevalaja kaasvalitseja (koos Uraaniga) ning seotud 10. ja 11. astroloogilise majaga.

Mütoloogia

Enne Zeusi oli Kronos (roomlaste Saturnus) kreeklaste kõrgeim, titaanide soost pärinev jumal. Ema Gaia õhutusel kastreeris ta oma isa Uranose, kuna too oli kõik oma lapsed, kes talle ei meeldinud, ema kõhtu tagasi toppinud.

Et tema enda lapsed temaga kunagi sama ei teeks, neelas ta need kohe pärast sündi alla. Tänu ema kavalusele pääses vaid tema noorim poeg Zeus. Tema kastreeriski oma isa Kronose ning pani ta allmaailma kinni. Hiljem ta siiski halastas isale, saatis tolle Õndsate saarele läänepoolses ookeanis. Seal veetis Kronos vana targa valitsejana väärikat vanaduspõlve. Ta hoidis eemale Olümpose jumalate tülidest; tema maailmas käis elu vaikselt ja pikkamööda nagu planeet Saturni tsükkel taevas.

Kronose mõtisklevale ja rahulikule poolele vastab Saturnus, kes oli algselt itaalia põlluharimise jumal. Lisaks oli ta tark õpetaja, sest tõi inimestele põllumajanduse ja tsivilisatsiooni saavutused. Tema mälestuseks peavad roomlased iga aasta 17. detsembril saturnaalia-nimelisi pidustusi.

Vaata ka
Saturn (astronoomiline käsitlus)

Viited

Astroloogia
Ületavad toimingud

Ületavad toimingud (sanskriti ja paali keeles pāramitā; tiibeti keeles pha rol tu phyin pa; hiina keeles 波羅蜜 boluomi; jaapani keeles haramitsu), ka ületavused, on peamiselt mahajaanas bodhisattvale omased teostusviisid ja toimingud.

Mõiste 

Sanskritikeelse mõiste pāramitā algtähenduseks on arvatavasti ‘teisele kaldale viiv’ ehk ‘üleviiv’ ehk ‘ületav’; selle tiibetikeelne vaste tähendab ‘teisele kaldale jõudmist’. Lääne budoloogias tõlgitakse seda kõige sagedamini ‘täiuseks‘ või ‘täiuslikkuseks’ (inglise keeles perfections).

Mahajaana 

Ületavad toimingud kirjeldavad bodhisattva astmelist teed, mille abil jõutakse teisele kaldale ehk teadvuse kõrgeimasse seisundisse. Ületavad toimingud on mahajaana õpetustes kesksel kohal ja nende põhiline funktsioon on meeleplekkide hävitamine ning vastavate positiivsete omaduste tugevdamine. Iga ületav toiming on vastukaaluks kindlale meeleplekile.

Üldlevinud on kuue ületava toimingu nimekiri:

 ületav annetamine,
 ületav kõlblus,
 ületav kannatlikkus,
 ületav tarmukus,
 ületav mõtlus,
 ületav mõistmine.

Mõnes tekstis (näiteks "Kümne taseme suutras") lisanduvad neile veel neli ületavust, et ületavad toimingud oleksid kooskõlas bodhisattva kümne taseme nimekirjaga:

 ületav vahend (sanskriti keeles upāya-pāramitā),
 ületav tõotus (praṇidhāna-pāramitā),
 ületav vägi (bala-pāramitā) ja
 ületav teadmine (jñāna-pāramitā).

Kaheksatuhandelise ületava mõistmise suutra kohaselt saab kõiki neid toiminguid pidada (sansaarat) ületavateks vaid juhul, kui neid suunab ületav mõistmine, mis tähendab eelkõige sellest aru saamist, et kõik seadmused on tühjad.

Tavaline annetamine ei ole järelikult ületav, kuigi ka see annab pälvimusi; samuti ei ole ka kõlblus ega teised ületavad toimingud tavalises mõttes ületavad, kui neis puudub mõistmine. Oluline on ka, et kõik ületavad toimingud toimuvad eelkõige meeles; näiteks ületav annetamine ei tähenda, et konkreetse annetamisega peaks püüdma teisi rikkamaks muuta, vaid seda, et inimese vastav meelestatus vabastab ta omandiihast.

Mahajaana tekstid kirjeldavad, kuidas ületavad toimingud avalduvad bodhisattva tegevuses. Budismi kirjanduses on hulk legende sellest, kuidas bodhisattva (eelkõige Šākjamuni ise oma varasemates eludes bodhisattvana) toimisid.

Theravaada 

Varajastes paali tekstides ületavusi ei mainita, kuid džaatakates, Buddhavaṃsa’s ja Cariyāpiṭaka’s, räägitakse Buddha eelmiste eludega seoses kümnest ületavusest (paali keeles pāramī), mis viivad bodhisattva virgumisele:

 annetamine (paali keeles dāna),
 kõlblus (sīla),
 loobumus (nekhamma),
 mõistmine (paññā),
 tarmukus (viriya),
 kannatlikkus (khanti),
 tõde (sacca),
 kindlameelsus (adhiṭṭhāna),
 sõbralikkus (mettā),
 võrdne suhtumine (upekkhā).

Samas ei peeta theravaada traditsioonis ületavaid toiminguid eriti olulisteks.

Vaata ka 

 Budistlik eetika
 Virgumise tegurid

Viited 

Budism
Naci Ağbal

Naci Ağbal (sündinud 1. jaanuaril 1968 Bayburtis) on Türgi poliitik, ta kuulub Õigluse ja Arengu Partei ridadesse. Ta oli 24. novembrist 2015 kuni 10. juulini 2018 Türgi rahandusminister.

Ta sündis aastal 1968 Bayburtis Bayburti provintsis. Ta lõpetas aastal 1969 Istanbuli Ülikooli. Samast aastast töötas ta Türgi rahandusministeeriumis; aastal 2003 edutati ta rahandusministeeriumi tulude osakonna juhatajaks, aastal 2007 sai tast Eelarve- ja finantskontrolli Peadirektoriks. 12. juunist 2009 kuni 9. veebruarini 2015 oli ta Türgi aserahandusminister.

Veebruaris 2015 loobus ta ametnikukarjäärist. Ta kandideeris 2015. aasta Türgi parlamendivalimistel (Õigluse ja Arengu Partei nimekirjas) Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks, kuhu ta ka valiti. Samuti valiti ta ka sama aasta novembris toimunud 2015. aasta Türgi erakorralised parlamendivalimistel Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks. 24. novembrist 2015 on ta Türgi rahandusminister (alguses Ahmet Davutoğlu kolmandas valitsuses, hiljem Binali Yıldırımi valitsuses).

Välislingid 
Naci Ağbal Türgi Suure Rahvuskogu kodulehel (türgi keeles)

Türgi poliitikud
Sündinud 1968
DuPont

DuPont on USA keemiatööstuse ettevõte. Ettevõttes on välja töötatud paljusid laialt kasutatavaid keemilisi aineid, näiteks teflon, kevlar, nailon, neopreen (inglise keeles neoprene), samuti töötati seal välja ja toodeti freoone.

Ettevõtte peakontorid asuvad USAs Wilmingtonis ja Šveitsis Genfis. Ettevõtte aktsiad on Dow Jonesi indeksi koosseisus. 

Ettevõtte asutas 1802. aastal Eleuthère Irénée du Pont. Algul tootis see püssirohtu, hiljem ka muidu sõjaotstarbelisi tooteid, näiteks lõhkeaineid, süütepomme, keemiarelva ja tuumapommi komponente.

Ettevõttes töötab umbes 70 000 inimest (2012).

Välislingid
 Ettevõtte koduleht

Ameerika Ühendriikide ettevõtted
Keemiatööstus
Friedrich von Palm

Vabahärra Friedrich Karl Rudolf von Palm (6. märts 1859 Stuttgart – 6/18. august 1911 Riia) oli Maasi mõisa rentnik, Württembergi leitnant.

28. märtsil / 9. aprillil 1907 immatrikuleeriti ta Saaremaa rüütelkonda. 

Tema vanemad olid Julius von Palm (1820–1891) ja Elisabeth van der Howen (1825–1905).

Tema abikaasa alates 11/23. oktoobrist 1888 oli Helene von Stackelberg. Abielu oli lastetu.

Välislingid
 Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, lk 549
 Geni

Saaremaa aadlikud
Sündinud 1859
Surnud 1911
Machine Gun Kelly

George Kelly Barnes, tuntud enam hüüdnimega Machine Gun Kelly (18. juuli 1895 Memphis, Tennessee – 18. juuli 1954 Leavenworthi vangla, Leavenworth, Kansas) oli USA gangster Ameerika Ühendriikide keeluseaduse päevilt. 

Oma hüüdnime pälvis ta oma lemmikrelva Thompsoni püstolkuulipilduja järgi. 1928. aastal jäi ta vahele alkoholi smugeldamisega indiaanlaste reservaati ning ta mõisteti kolmeks aastaks Leavenworthi vanglasse. Sealt vabanes ta ennetähtaegselt tänu eeskujulikule käitumisele. 

Tema tuntuimaks kuriteoks jäi 1933. aastal naftaärimehe Charles F. Urscheli röövimine ja tema elu eest 200 000-dollarilise lunaraha nõudmine. Selle teo järel mõisteti ta koos abikaasa Kathryn Kellyga eluks ajaks vangi. Seejärel viibis ta 17 aastat Alcatrazis ja seejärel veel 4 aastat Leavenworthis. Ta suri infarkti oma 59. sünnipäeval. Kathryn Kelly vabanes vanglast 1958. aastal, elas suhtelisest anonüümselt Oklahomas ja suri 84-aastasena 1985. aastal.

Ameerika Ühendriikide kurjategijad
Sündinud 1895
Surnud 1954
Paepargi tänav

Paepargi tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli asumis.

Paepargi tänav sai nime 4. novembril 2009. Tänav on saanud nime selle järgi, et kulgeb läbi Paepargi.

Viited

Lasnamäe linnaosa tänavad
Pluuto atmosfäär

Pluuto atmosfäär on õhuke gaasikiht, mis ümbritseb Pluutot ning koosneb peamiselt lämmastikust, metaanist ja süsinikmonoksiidist, mis tekivad Pluuto pinnal olevate jäätunud ainete aurustumisel. Atmosfääris toimub aastaaegade vaheldumine, mis sõltub otseselt Pluuto pöörlemisest ja paiknemisest orbiidil.

Pluuto atmosfääri õhurõhk on umbes 1 Pa, mis on 100 000 korda nõrgem kui Maa atmosfääri õhurõhk. Pealispinna temperatuur on 40 kuni 60 kelvinit (−230 kuni −210 °C), kuid kõrguse suurenedes muutub see soojemaks, sest atmosfääris leiduv metaan tekitab kasvuhooneefekti. 30 km kõrgusel on temperatuur 110 kelvinit (−163 °C) ja hakkab seejärel taas jahenema.

Pluuto on ainus teadaolev Neptuuni-tagune objekt, millel on atmosfäär. Selle lähim analoog on Tritoni atmosfäär, kuid mõnest küljest meenutab see isegi Marsi atmosfääri.

Pluuto atmosfääri on uuritud alates 1980ndatest aastatest, mil selle vaatlemiseks kasutati aegu, mil Pluuto varjutas mõne tähe valguse. Lähidistantsilt on atmosfääri uurinud ainult üks kosmosesond, New Horizons, mis möödus Pluutost 2015. aastal.

Viited

Pluuto
Karl Reinaste

Karl Aleksander Reinaste (1936. aastani Reinmann; 1. august 1891 Pala vald – 24. aprill 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli eesti ühistegelane ja ringhäälingutegelane.

Arreteeriti NKVD poolt 15. juunil 1941. Mõisteti Venemaal surma ja hukati.

Tunnustus
1936 Kaitseliidu Valgeristi III klassi teenetemärk
1938 Kotkaristi V klassi teenetemärk

Kirjandus
Leho Lõhmus. Karl Aleksander Reinaste 125. – Nõmme Sõnumid, 5. august 2016.

Välislingid
Ohvitseride andmekogu

Nõmme linnavolikogu liikmed
Ühistegevuskoja liikmed
Kaitseliidu Tallinna maleva liikmed
Kotkaristi V klassi teenetemärgi kavalerid
Eestistatud nimega inimesed
Eesti represseeritud isikud
Sündinud 1891
Surnud 1942
Valentin Sontag

Valentin Bernhard Sontag (30. aprill 1903 Tallinn – 16. märts 1925 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).

Ta võttis Vabadussõjast osa vabatahtlikuna algul Tallinna Kooliõpilaste pataljonis ja hiljem suurtükiväelasena. Ta õppis aastatel 1921–1924 Sõjakoolis. Pärast kooli lõpetamist astus ta lennuväkke.

Ta hukkus lennuõnnetusel 16. märtsil 1925 Tartus ja maeti 20. märtsil Tallinna Kalamaja kalmistule.

Kirjandus
Tartu lennukatastroof". Päevaleht nr 76, 20. märts 1925. Lk 3

Välislingid
Valentin Sontag Eesti ohvitseride andmekogus
Pekka Erelt. Eesti lennuväe must aasta. Eesti Ekspress, 21. november 2002

Lennuväerügemendi koosseis
Eesti lendurid
Vabadussõja veteranid
Lennuõnnetusel hukkunud
Kalamaja kalmistule maetud
Sündinud 1903
Surnud 1925
Elektri tänav

Elektri tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve asumis.

Viited

Kristiine linnaosa tänavad
Veršvai

Veršvai on Kaunase linnaosa, mis asub linna lääneosas Vilijampolė valla territooriumil. Veršvai asub Nemunase kaldal, see piirneb idas Vilijampolėga ja läänes Lampėdžiaiga. Linnaosa läbib Via Baltica, mis ületab selle viaduktina. Samuti läbib linnaosa Veršvase oja. 

Veršvais eristatakse Žemutiniai Kaniūkai asumit, mis on kujunenud varasema sellenimelise küla kohale ja kuhu erinevalt ülejäänud Veršvaist on rajatud põhiliselt eramuid.

Ajalugu

Esimesel aastatuhandel rajati Nemunase orunõlvale Veršvai linnamägi, mis oli kasutusel kuni XIV sajandini. Selle jalamil asus muinasasula, mis oli kasutusel kuni XIII sajandini. Ka asus linnuse juures kalmistu, kuhu maeti surnuid alates II sajandist kuni XIV sajandini.

Hiljem kujunes Veršvai piirkonnaks, kus kaevandati Kaunase ehitiste tarbeks kruusa. Aastal 1900 rajati sinna Veršvai kalmistu, kuhu aastal 1966 maeti ümber osa Vytautase prospekti rajamisel töödele ette jäänud Kaunase vana kalmistu surnutest, samuti viidi sinna üle osa sealsetest vanadest kivist hauasammastest. Aastal 1933 rajati Veršvaisse esimene tööstusettevõte – kummivabrik Inkaras. Aastal 1946 liideti piirkond Kaunasega. Seejärel rajati Veršvaisse veel teisigi tööstusettevõtteid, sealjuures aastal 1959 ka Leedu ainus lõhkeaineid valmistav tehas.

Viited

Kaunas
Kauksi külanõukogu

Kauksi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1963. Külanõukogu halduskeskus asus Järve külas.

Kauksi külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võrumaa Mooste valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Mooste vald likvideeriti ja Kauksi külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu.

Külanõukokku kuulusid Miiaste, Kauksi, Kanassaare, Järve, Labasaare, Suuremetsa, Hirmu ja Kiviküla.

Kauksi külanõukogu likvideeriti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 18. jaanuari 1963 seadlusega ja selle alad jagati Mooste ja Peri külanõukogu vahel.

Viited

Eesti NSV külanõukogud
Põlva rajoon
Moloskovitsõ

Moloskovitsõ (soomepäraselt Moloskovitsa; vene keeles Молосковицы) on mitme Venemaa asula nimi:
Moloskovitsõ on küla (vene keeles деревня) Leningradi oblastis Volossovo rajoonis Kaložitsõ külaasunduses.
Moloskovitsõ kirik
Moloskovitsõ kogudus
Moloskovitsõ on asula (vene keeles посёлок) Leningradi oblastis Volossovo rajoonis Kaložitsõ külaasunduses. Asulas asub:
Moloskovitsõ raudteejaam
Moloskovitsõ on asula Leningradi oblastis Volossovo rajoonis Kurski külaasunduses
Skamja

Skamja (vene keeles Скамья) on küla Venemaal Leningradi oblastis Slantsõ rajoonis Zagrivje külaasunduses.

Ajalugu

Tartu rahu järgselt jäi küla Eesti alale Skarjatina valda ja hiljem Raja valda. 

Vabariigi Valitsuse otsusega 20. augustist 1940, tunnustati Viru maakonnas, Vasknarva ja Raja valdades asuv Vasknarva alevik, asulaks koos Narva jõe idakaldal asunud Skamja külaga, nimetusega "Vasknarva“. 

Külas asus Skamja Püha Eliase kirik ja külas tegutses EAÕK Skamja Püha Eliase kogudus.

Viited

Vaivara kihelkond
Raja vald
Virumaa ajalugu
Slantsõ rajoon
Leningradi oblasti külad
İsmet Yılmaz

İsmet Yılmaz (sündinud 10. detsembril 1961 Gürünis) on Türgi poliitik, ta kuulub Õigluse ja Arengu Parteisse. Ta oli aastatel 2011–2015 Türgi kaitseminister. Juulist novembrini aastal 2015 oli ta Türgi Suure Rahvuskogu spiiker. 24. maist 2016 kuni 10. juulini 2018 oli ta Türgi haridusminister.

Ta sündis aastal 1961 Gürünis Sivasi provintsis. Aastal 1982 lõpetas ta Istanbuli Tehnikaülikooli merekooli mehaanikainseneri bakalaureusena, aastal 1987 lõpetas ta Istanbuli Ülikooli õigusteaduskonna, spetsialiseerudes mereõigusele. Seejärel sai ta magistrikraadi Maailma Merendusülikoolist Malmöst. Samuti sai ta politoloogia magistriks Marmara Ülikoolis.

Isiklikku 
Ta on abielus ja kolme lapse isa.

Türgi poliitikud
Sündinud 1961
Aleksander Kaal

Aleksander Kaal (ka Sander Kaal; 25. märts 1876 Uuemõisa vald, Saaremaa – 5. detsember 1941 Irkutsk) oli eesti poliitik.

15.06.1926–24.09.1926 oli ta Põllumeestekogude esindajana III Riigikogu liige. Astus Riigikogu liikme kohalt ise tagasi.

Ta oli Pöide Põllumeeste Seltsi üks asutajaid, Kaitseliidu Pöide malevkonna kassapidaja, Pöide kirikunõukogu esimees ja Saaremaa esindajana Kirikukogu liige.

Isiklikku

Tal oli üheksa last (viis poega ja neli tütart). Vanim poeg Anton Johannes Kaal oli tunnustatud agronoom Saaremaal. Tütar Alma Vilhelmine Kaal sai tuntuks kirjanikuna. Kaheksas laps, Ilmar Kaal (1920–1985) oli õpetaja, pikaaegne Tornimäe kooli ajalooõpetaja ja direktor. Ilmaril oli neli last: Mati Kaal (s. 1946) – tunnustatud zooloog ja pikaaegne Tallinna Loomaaia direktor, Vambo Kaal (s. 1949) – poliitik ja Riigikogu liige, Peeter Kaal (s. 1953) ja Ülle Kruus (s. 1958) – kunstiajaloolane ja pikaaegne Adamson-Ericu muuseumi direktor.

Aleksander Kaal suri 1941. aastal Irkutskis eeluurimisvanglas tüüfusesse.

Viited

III Riigikogu liikmed
Põllumeestekogude poliitikud
Kaitseliidu Saaremaa maleva liikmed
Eesti represseeritud isikud
Sündinud 1876
Surnud 1941
August Maramaa puiestee

August Maramaa puiestee on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav on nimetatud Viljandi endise linnapea August Maramaa järgi.

Tänava algab Uuelt tänavalt, ristub Meeme, Ilmarise, Kungla, Endla, Tallinna, Johan Köleri, Leola ja Veere tänavaga ning lõpeb Heina tänaval.
Tänava pikkus on 953 m.

Nõukogude okupatsiooni ajal kandis tänav koos Lossi tänavaga Viktor Kingissepa tänava nime.

Hoonestus
August Maramaa puiestee 5 - Maramaa Kliinik

Viited

Viljandi tänavad
Lembitu puiestee

Lembitu puiestee on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Kaarekujuline tänav algab Uuelt tänavalt, ristub Meeme, Ilmarise, Lohu, Kungla, Jalaka, Endla, Kullamäe, Tamme ja Lina tänavaga ning lõppeb Tallinna tänavaga ristudes (teisel pool kulgeb samas sihis Nurme tänav).

Tänava pikkus on 956 m.

Viited

Viljandi tänavad
Lydia Koidula tänav (Viljandi)

Lydia Koidula tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav saab alguse Uuelt tänavalt (teisel pool kulgeb samas sihis Kooli tänav) ja suundub kirdesse. Tänav ristub Juhan Kunderi ja Meeme tänava ning Mihkel Veske puiesteega ning lõppeb Kalda puiesteega ristudes.
Tänava pikkus on 454 m.

Viited

Viljandi tänavad