joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Atul Gawande

Atul Gawande (sündinud 5. novembril 1965 New Yorgis Brooklynis) on Ameerika Ühendriikide arst ja aimekirjanik, mitme meditsiiniteemalise aimeraamatu autor.

Päritolu ja haridustee
Ta on pärit India päritolu immigrantide perest. Tema vanemad olid arstid. 1987. aastal lõpetas ta Stanfordi Ülikooli bakalaureusekraadiga bioloogias ja politoloogias. Rhodesi stipendiaadina sai ta 1989. aastal Oxfordi Ülikoolist magistrikraadi filosoofia, politoloogia ja majandusteaduse alal. Aastatel 1990–1992 ja 1993–1995 õppis ta Harvardi Ülikooli õppeasutuses Harvard Medical School, kust sai meditsiinidoktori (M.D.) kraadi. Magistrikraadi avaliku tervishoiu alal sai ta 1999. aastal Harvardi Ülikooli õppeasutusest Harvard School of Public Health. 2003. aastal lõpetas ta residentuuri. 2006. aastal sai ta MacArthuri fondilt MacArthuri stipendiumi.

Töö ja muu tegevus
Ta töötab professorina Harvardi Ülikooli õppeasutustes Harvard School of Public Health (tervishoiupoliitika ja -halduse osakonnas) ja Harvard Medical School (Samuel O. Thier Professor of Surgery). Ta tegutseb ka praktiseeriva kirurgina üld- ja endokrinoloogilise kirurgia valdkonnas ühes Bostonis asuvas haiglas. Ühtlasi on ta Ariadne Labsi tegevdirektor.

Varem on ta töötanud Bill Clintoni 1992. aasta presidendikandidaadi valimiskampaanias. 1998. aastast oli ta The New Yorkeri kaastööline). 2012. aastal esines ta TED konverentsil Long Beachis California osariigis.

Tunnustus
 2002 – USA raamatuauhinna National Book Award nominent ("Complications: A Surgeon's Notes on an Imperfect Science")
 2010 – National Magazine Award kategoorias "Avalik huvi" (ajakirjas The New Yorker ilmunud "The Cost Conundrum")
 2011 – National Magazine Award kategoorias "Avalik huvi" (ajakirjas The New Yorker ilmunud "Letting Go")
 2014 – Lewis Thomase teaduskirjutiste auhind

Teosed
 2002 – Complications: A Surgeon's Notes on an Imperfect Science. Picador, ISBN 9780312421700
 2007 – Better: A Surgeon's Notes on Performance. Picador, ISBN 9780312427658
 2009 – The Checklist Manifesto: How to Get Things Right. Picador, ISBN 9780312430009
 2014 – Being Mortal: Medicine and What Matters in the End. Metropolitan Books, ISBN 9780805095159

Tõlked eesti keelde
 2016 – Surelikkus. Meditsiinist ja sellest, mis on tegelikult oluline. Tõlkinud Jürgen Innos. Pilgrim, ISBN 9789949571529

Viited

Välislingid
Atul Gawande: How do we heal medicine?. Esinemine TED konverentsil youtube.com, 16. aprill 2012
Ariadne Labs, a center for health systems innovation, launches new space. hsph.harvard.edu

Ameerika Ühendriikide arstid
Sündinud 1965
Kiidjärve raamatukogu

Kiidjärve raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Kiidjärve külas Kiidjärve mõisa pargis. Raamatukogu on ühes majas seltsimajaga. Raamatukogu-seltsimaja valmis 2003.

Raamatukogu juhataja on Krista Pikk.

Viited

Välislingid
http://eestielu.delfi.ee/polvamaa/elu/kiidjarve-raamatukogul-taitus-55-aastat?id=64101101

Põlva maakonna raamatukogud
Põlva vald
Ikonioni sultanaat

Ikonioni sultanaat (ka Κοnуа sultanaat) oli riik Väike-Aasias 11.–14. sajandil. Tekkis seldžukkide vallutatud Bütsantsi aladel. 

Esialgne pealinn oli Nikaia, aastast 1097 Ikonion (praegune Konya). Sultan Ala'ud-din Kai Kubadi ajal (1219–1236) sai Ikonioni sultanaat sõjaliselt ja poliitiliselt võimsaks riigiks. Sealsed linnad olid tähtsad käsitöö- ja kultuurikolded.

1243. aastal ründasid riiki mongolid, seejärel muutus see Hulagiidide vasalliks.

Aastani 1307 lagunes Ikonioni sultanaat väikevaldusteks, millest üks oli Osmani beilik mis sai hiljem Osmanite riigi tuumikalaks.

Vaata ka
Rumi Seldžukkide sultanaat
Osmanite riik

Väike-Aasia
Lähis-Ida ajaloolised riigid
Türgi ajalugu
Tõrvajõe kanjon

Tõrvajõe kanjon on Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Tõrvajõe alamjooksul (pärast Tõrvajõe juga) asuv kanjon. Kanjoni laius on 20-30 m ja sügavus kuni 10 m.

Viited

Eesti orud
Kanjonid
Narva-Jõesuu linn
Viljandi vana kalmistu

Viljandi vana kalmistu on kalmistu Viljandis.

Ajalugu
Kalmistu asutati 1773. aastal, kui vastavalt Venemaa keisrinna Katariina II ukaasile 19. detsembrist 1772  keelustati kirikutesse ja kirikuaedadesse matmine ja eraldati Viljandi mõisa maast maa-ala praeguste Vaksali tänava ja Riia maantee äärde. Kalmistu pühitses kasutusse toonane Viljandi koguduseõpetaja Heinrich Ernst Schröder 28. juulil 1773.

Kalmistu kuulutati 2020. aastal riiklikuks kultuurimälestiseks.

Kirjeldus
Kalmistu kogupindala on umbes 7,75 hektarit.

Viljandi vana kalmistu on liitkalmistu, kus on Viljandi Jaani ehk luterliku linnakoguduse, Viljandi Pauluse ehk luterliku maakoguduse ja Viljandi Eelkäija Ristija Johannese ehk õigeusu koguduse kalmistu.  

Eraldi kinnistutena on neist Viljandi vana õigeusu kalmistu, lisaks veel kalmistu äärealadel olevad väiksemad Viljandi Garnisoni kalmistu ja Viljandi Saksa sõjaväekalmistu. Need on põhiosast füüsiliselt vallide ja hekkidega eraldatud, kuid pole iseseisvad mälestised ja on kaitstud põhikalmistu koosseisus.

Viljandi Vabadussõjas langenute kalmistu on küll eraldi kinnistu ja ajaloomälestis, kuid kaitstud on see samuti põhikalmistu koosseisus.

Kabelid
Kalmistul paikneb kolm kabelit: 1775. aastal valminud kõrge kelpkatusega matusekabel, 1908. aastal perekond Pallitseri hauakabel kalmistu Jaani koguduse osas ja 1928. aasta paiku ehitatud Toomas Pihlaku hauakabel kalmistu Pauluse koguduse osas.

Hauatähised
Kalmistul on säilinud hulgaliselt väljapaistvaid hauatähiseid, valmistatud Viljandi kivitöömeistrite Hans Kivistiku ja W. Wiiki poolt, samuti neli kujur August Weizenbergi ja kaks kujur Anton Starkopfi kavandatud hauaskulptuuri. Muinsuskaitseameti eestvõttel inventeeriti aastatel 1998–2000 hauatähiseid ning kõrge kunstiväärtus omistati neist 135-le.

Ajaloomälestised
Friedrich Kuhlbarsi haud (kultuurimälestis nr 8464, "Friedrich Kuhlbarsi (1841–1924) haud").
Viljandi Vabadussõjas langenute kalmistu (kultuurimälestis nr 27184, "Vabadussõjas hukkunute matmispaik mälestussambaga").

Kunstimälestised
August Weizenbergi skulptuur "Lootus" Sophie Rosenbergi haual (1893; kultuurimälestis nr 19983, "Hauaskulptuur, 1908, A.Weizenberg (pronks, marmor)"). Marmorist originaalskulptuur on alates 2006. aastast eksponeeritud Jaani kirikus, hauaplatsile paigaldati 2015. aastal koopia. 
August Weizenbergi skulptuur "Naine ankruga" (1908) Hans Sassi haual (kultuurimälestis nr 19984, "Skulptuur "Naine ankruga", A.Weizenberg, 1908 (pronks, marmor); piirdeaed hauamonumendi ümber (raud)") koos hauaplatsi ümbritseva erakordselt rikkaliku dekooriga rauast piirdeaiaga
August Weizenbergi skulptuur "Rahuingel" (1908) koos piirdeaiaga perekond Kolgi hauaplatsil (kultuurimälestis nr 19985, "Skulptuur "Naine ankruga", A. Weizenberg 1908 (pronks, hauamonumendi ümber raud)")

Kalmistule maetuid
Elmar Oja, Eesti koolijuht ja teatritegelane
Friedrich Kuhlbars, Eesti koolmeister ja luuletaja
Andreas Kurrikoff, vaimulik ja rahvusliku liikumise tegelane

Viited

 
Viljandi kihelkonna kalmistud
vana
Viljandi maakonna kultuurimälestised
Arnold Niggol

Arnold Niggol VR II/3 (1. november (vkj)/ 13. november 1898 Põltsamaa alevik, Uue-Põltsamaa vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 3. juuni 1919 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (kapral).

Lõpetas Põltsamaa kihelkonnakooli ja jätkas õpinguid Tartus. 

Mobiliseeriti Esimeses maailmasõjas Vene sõjaväkke jaanuaris 1917, teenis Petrogradis 7. ratsapolgus. Sama aasta lõpul astus teenistusse formeeritavasse Eesti Ratsapolku.

Vabadussõjas oli ta vabatahtlikuna jaanuarist 1919 laiarööpmelisel soomusrongil nr 1. Osales rongi dessantroodu luurajate komandoga koosseisus Tartu vabastamisel. Sai haavata vasakust säärest, paremast reiest ja õlast lahingus 24. mail 1919 Valga–Pihkva raudteel Košeljahha juures (hilisem Liivamäe jaam) punaste soomusrongi vallutamise katsel.

Arnold Niggol suri veremürgituse tõttu 3. juunil 1919 Tartus haiglas.

Tunnustus
15. september 1920 – Vabaduse Risti II liigi 3. järk ja 10 000 marka

Mälestuse jäädvustamine
1924 – nimi on jäädvustatud Põltsamaa Vabadussõja mälestussambal.

Viited

Kirjandus 
Jaak Pihlak. "Põltsamaa kihelkond ja Vabaduse Risti vennad". Viljandi Muuseumi aastaraamat 2006. Viljandi 2007. Lk 167–168

Eesti ratsaväeosade koosseis
Eesti soomusronglased
Esimese maailmasõja veteranid Eestis
Vabadussõjas langenud
Vabadusristi II liigi 3. järgu kavalerid
Sündinud 1898
Surnud 1919
Põltsamaa kalmistule maetud
Ameerika Fonogrammitootjate Liit

Ameerika Fonogrammitootjate Liit (inglise keeles Record Industry Association of America, lühendina RIAA) on Ameerika Ühendriikide muusikatööstuse katusorganisatsioon, mis ühendab plaadifirmasid ja leviorganisatsioone. RIAA enda hinnangul loovad ja levitavad selle liikmed umbes 85% kogu USA-s seaduslikult salvestatud ja müüdavast muusikast.

RIAA rajati 1952. aastal. Selle algsed eesmärgid olid autoritasude haldamine ja autoriõiguslike probleemide lahendamine, koostöö ametiühingutega ning uuringud plaaditööstuse ja riiklike regulatsioonide asjus. RIAA on tegelenud ka salvestusstandarditega nagu eri kiirusel toimivate vinüülplaatide mõõtmed ning annab välja USA-s müüdavate kogumikplaatide ja singlite kuld- ja plaatinaplaate. 2001. aastast on RIAA kulutanud lobitegevusele USA-s igal aastal 2-6 miljonit USA dollarit. Organisatsiooni peakorter asub Washingtonis.

Välislingid 
 RIAA kodulehekülg

Muusikatööstus
Ameerika Ühendriikide organisatsioonid
Erioperatsioonijõud (Venemaa)

Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude erioperatsioonijõud (vene keeles Силы специальных операций Вооружённых Сил Российской Федерации (lühend ССО ВС РФ)) on Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude koosseisus olev struktuuriüksus.

Üksuse loomist alustati 2009. aastal 2008. aastal alanud Venemaa relvajõudude reformi raames.

Vaata ka
 Rohelised mehikesed

Viited

Venemaa relvajõud
Eriüksused
EMK Haapsalu kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Haapsalu kogudus on Haapsalus tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus kasutab Haapsalu metodisti kirikut.

Kogudus asutati 9. märtsil 1918 ja ametlikult registreeriti 1920.

Viited

Välislingid
Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel

Haapsalu
Eesti Metodisti Kirik
Eesti kogudused
EMK Tallinna kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Tallinna kogudus on Tallinnas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus kasutab Tallinna Metodisti Kirikut. Sealsamas kirikus tegutseb ka EMK Tallinna vene kogudus.

Kogudusel on kolm pastorit: Toomas Pajusoo, Joel Aulis ja Olav Pärnamets (emeeritus).

Viited

Välislingid
 Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
 EMK Tallinna Vene Kogudus (vene keeles) 
Tallinn
Eesti Metodisti Kirik
Tallinna kogudused
Metodism
EMK Kuressaare kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Kuressaare kogudus on Kuressaares tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus; ühtlasi esimene metodisti kogudus Eestis. Kogudus kasutab Kuressaare metodisti kirikut.

Kogudus asutati 26. augustil 1910. 1924 oli koguduses 366 liiget.

Viited

Välislingid
Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel

Kuressaare
Eesti Metodisti Kirik
Saaremaa valla kogudused
EMK Narva kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Narva kogudus (vene keeles Нарвская община Эстонской Методистской Церкви) on Narvas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) peamiselt venekeelne kogudus.

Kogudus asutati 1924. aastal. Nõukogude ajal kuulusid koguduse liikmed EMK Rakvere kogudusse. Kogudus jätkas taas tegutsemist 1967. aastal.

Viited

Välislingid
 Kodulehekülg (vene keeles)
 EMK Narva Kogudus Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
 Eesti Metodisti Kiriku Narva Koguduse noored Instagramis
 EMK Narva Koguduse noored VKontakte
 EMK Narva Kogudus Facebookis

Narva
Eesti Metodisti Kirik
Eesti kogudused
Kessova Gora rajoon

Kessova Gora rajoon (vene keeles Кесовогорский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblastis, asudes oblasti idaosas. Rajooni keskus on Kessova Gora asula.

Rajoon piirneb põhjas Sonkovo rajooniga, idas Jaroslavli oblastiga, lõunas Kašini rajooniga ja läänes Bežetski rajooniga.

Rajooni pindala on 962 km².

Kessova Gora rajoonis on 397 asustatud punkti ning nad kuuluvad ühe alevi (Kessova Gora) ja kuue valla (külaasunduse) koosseisu.

Tveri oblasti rajoonid
EMK Uue Alguse Kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Uue Alguse Kogudus on Tallinnas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) venekeelne kogudus. Kogudus kasutab Tallinna Peeteli kirikut aadressil Preesi tänav 5.

Koguduse pastor on Stanislav Ossipov.

Viited

Välislingid
Koguduse koduleht
Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel

Tallinn
Eesti Metodisti Kirik
Tallinna kogudused
Võšni Volotšoki rajoon

Võšni Volotšoki rajoon (vene keeles Вышневолоцкий район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblastis, asudes oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Võšni Volotšoki linn (ei kuulu Võšni Volotšoki rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb kirdes Udomlja rajooniga, läänes Maksatihha rajooniga, kagus Spirovo rajooniga, lõunas Toržoki rajooniga, edelas Kuvšinovo rajooniga, läänes Firovo rajooniga ja loodes Bologoje rajooniga.

Rajooni pindala on 3389,14 km².

Võšni Volotšoki rajoonis on 397 asustatud punkti ning nad kuuluvad ühe (Krasnomaiski) alevi ja neljateist valla (külaasunduse) koosseisu.

Viited 

Tveri oblasti rajoonid
Kultuuri- ja Haridusministeerium

Kultuuri- ja Haridusministeerium oli Eesti ministeerium, mis korraldas riiklikult Eesti kultuuri- ja haridusvaldkonda. Ministeerium eksisteeris 1992-1996. Ministeerium moodustati 1992, kui ühinesid Eesti Kultuuri- ja Eesti Haridusministeerium. 1996 lahutati ministeeriumist Kultuuriministeerium.

Eesti ministeeriumid
Eesti regionaalminister

Regionaalminister oli Vabariigi Valitsusse kuuluv portfellita minister. Kuni 2004. aastani nimetati portfellita ministrit, kes juhtis regionaalministri bürood, mitteametlikult regionaalministriks. Aastatel 2004–2014 kuulus regionaalminister ametlikult Vabariigi Valitsuse koosseisu ning minister juhtis regionaalpoliitikaga tegelevaid Siseministeeriumi struktuuriüksusi.

Regionaalministrite loend
Parteid

Märkused 

 Portfellita minister, keda nimetati mitteametlikult regionaalministriks.

Viited
Lääne-Viru maavanem

Lääne-Viru maavanem oli Lääne-Viru maavalitsuse juht (maavanem).

Lääne-Viru maavanemad
Lembit Kaljuvee (1989–1992)
Marko Pomerants (1995–2003)
Riina Kaptein (kohusetäitja, 2003–2004)
Urmas Tamm (2004–2009)
Einar Vallbaum (2009–2014)
Marko Torm (2014–2017)

Viited
Ülikooliseadus

'' 1937 vastu võetud seaduse kohta vaata Ülikoolide seadus.

Ülikooliseadus (lühend ÜKS) on Eesti seadus, mis võeti vastu 12. jaanuaril 1995 ja jõustus 18. veebruaril 1995.

ÜKSi ülesanne on "sätestada ülikooli asutamise, ühinemise, jagunemise ja tegevuse lõpetamise kord, tegutsemise alused, autonoomia piirid, juhtimise põhimõtted, kõrghariduse omandamise vormid ja tingimused, ülikooli varade õiguslik seisund, finantseerimise kord, õppejõudude ja üliõpilaste põhiõigused ja -kohustused ning haldusjärelevalve ülikooli tegevuse üle."

Peale üldise kehtiva ÜKSi on Eestis ka mitmel ülikoolil oma seadus, näiteks Tartu Ülikooli tegutsemist reguleerib Tartu Ülikooli seadus.

Viited

Välislingid
Ülikooliseadus eRTis

Eesti seadused
Eesti haridus
Ülikoolide seadus

Ülikoolide seadus oli Eesti seadus, mis anti dekreedina 1937; selle seaduse seletuskiri võeti vastu 1938. 

Seadus hõlmab Eesti ülikoolidega seotut, keskendudes Tartu Ülikoolile ja Tallinna Tehnikaülikoolile.

Taasiseseisvunud Eestis kehtib ülikooliseadus.

Viited

Välislingid
Ülikoolide seadus

Eesti seadused
Eesti haridus
Leo Ainola

Leo Ainola (sündinud Leo Padernik; 18. juuli 1929 Viljandi – 3. juuni 2020) oli eesti matemaatik ja mehaanikateadlane.

Haridus
Leo Ainola lõpetas Viljandi 2. Keskkooli 1948. aastal. 1953. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna tööstus- ja tsiviilehituse erialal. Oli aastatel 1953–1956 samas matemaatik Arnold Humala aspirant.

Teaduskraad ja -kutse
Füüsika-matemaatikakandidaat 1957 (kinnitus 1958); füüsika-matemaatikadoktor 1967 (Eesti NSV Teaduste Akadeemia, kinnitus 1968); dotsent 1968; professor 1971.

Teenistuskäik
Töötas 1956–1961 Tallinna Tehnikaülikoolis matemaatika kateedri assistendi, vanemõpetaja ja aastatel 1958–1961 dotsendina. Oli 1961–1971 Eesti NSV TA Küberneetika Instituudi vanemteadur .1971–1991 matemaatika kateedri professor ning kateedrijuhataja. 1992–1997 matemaatika instituudi matemaatilise füüsika võrrandite erakorraline professor, rakendusmatemaatika erakorraline professor, 1997. aastast rakendusmatemaatika õppetooli emeriitprofessor. 2003. aastast erakorraline vanemteadur. Aastatel 1997–2013 küberneetika instituudi fotoelastsuse laboratooriumi vanemteadur (osalise koormusega). Alates 01.01.2017 emeriitprofessor.

Teadustegevus
Variatsioonimeetodid, elastsete koorikute teooria, elastsete kehade dünaamika, polarisatsioonoptika ja hübriidmehaanika; veevarustussüsteemide efektiivsus ja hüdraulilise töökindluse analüüsi meetodid, fotoelastsusdomograafia, mittelineaarne dünaamika ja pingeanalüüs, algebralised struktuurid ja matemaatilise analüüsi rakendused jt.

Avaldanud üle 120 publikatsiooni. Arendanud ja rakendanud matemaatilise modelleerimise meetodeid elastsusteoorias, hüdrodünaamikas ning pingeoptikas. Kuulunud mitmetesse väitekirjade kaitsmisnõukogudesse. Tema juhendamisel on kaitstud 2 kandidaadiväitekirja.

Teadusorganisatoorne ja -administratiivne tegevus
 Eesti NSV Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi matemaatika nõukogu 
 NSV Liidu Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi õppemetoodika nõukogu
 NSV Liidu Teoreetilise ja Rakendusliku Mehaanika Rahvusliku Komitee Eesti regionaalgrupi liige
 TTÜ nõukogu liige
 TTÜ metoodikanõukogu esimees
 Eesti Matemaatika Seltsi liige
 ISIMMi (International Society for the Interaction of Mechanics and Matematics) liige
 Tallinna Teadlaste Maja asutajaliige

Tunnustused
Nõukogude Eesti preemia 1970 (kollektiivne)
Valgetähe III klassi teenetemärk 2004

Viited

Kirjandus
EE 2000, 14. 
ETBL 2000, 1. 
Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tln, 1986, lk 231, 372, 374, 375–376. 
Eesti Matemaatika Selts: aastaraamat 1989, lk 79–80. 
Tallinna Tehnikaülikooli professorid 1. jaanuar 1993, lk 9.

Välislingid 
 

Tallinna Tehnikaülikooli professorid
Eesti mehaanikateadlased‎
Eesti matemaatikud
Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased
Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid
Eestistatud nimega inimesed
Pärnamäe kalmistule maetud
Sündinud 1929
Surnud 2020
Sokrátis Chásikos

Sokrátis Chásikos (kreeka keeles Σωκράτης Χάσικος; 12. aprill 1956 Nikosia – 5. aprill 2021) oli Küprose poliitik. Ta oli Küprose siseminister 1. märtsist 2013 kuni 2017.

Chásikos sündis aastal 1956 Nikosias. Ta kasvas üles Dikomos Kyrenia ringkonnas. Ta lõpetas Ateena ülikooli õigusteaduskonna.

Aastatel 1999–2003 oli ta Küprose kaitseminister ning 1. märtsist 2013 10. maini 2017 oli ta Küprose siseminister.

Isiklikku 
Ta oli abielus ning kahe poja ja tütre isa.

Välislingid 
 CV Küprose siseministeeriumi kodulehel

Küprose poliitikud
Kaitseministrid
Siseministrid
Sündinud 1956
Surnud 2021
Keila mägi

Keila mägi on kõrgendik Harju maakonnas Keilas ja Valkses.

Mägi on asustatud alates 13. sajandist. Keskajal oli mäel Vomentakae kihelkonna kirik.

Nõukogude ajal asus Keila mäel Nõukogude Armee 228. tankipolk ja suuremat osa kõrgendikust kasutati tankipolügoonina.

Nüüd asuvad kõrgendikul tervisespordirajad (jooksu-, rulluisu- ja kettagolfi rajad, talvisel ajal suusarajad) ja jalgpalliväljakud. Kõrgendikul on peetud ka orienteerumisvõistlusi ja -päevakuid. Neljal korral on seal korraldatud Jüriööjooksu.

Mäe kõrgeim looduslik punkt absoluutse kõrgusega veidi üle 48 m asub Keila loodeosas. Selle punkti vahetus läheduses paikneb tehisküngas (Keila Tankimägi), mille absoluutne kõrgus on ligi 56 m.

Keila mägi on üks ümbruskonna paekivikõrgustikest, mida algselt peeti korallriffideks, seejärel biohermideks, uuemal ajal arvatakse aga, et need on lihtsalt lubjarikka muda kuhjatised, ehkki neist on leitud koralli Cyathocystis rhizophora jäänuseid ja on võimalik, et need moodustavad seal rifisarnaseid struktuure.

Viited

Välislingid
Hillar Palamets. Keila mägi – Keila esimene keskus. Keila Leht, 1.02.2015
Eesti Orienteerumisliidu orienteerumiskaartide andmebaas. Keila kõrgendik orienteerumiskaardil

Eesti künkad
Keila
Kuvšinovo rajoon

Kuvšinovo rajoon (vene keeles Кувшиновский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblastis, asudes oblasti keskosas. Rajooni keskus on Kuvšinovo linn.

Rajoon piirneb põhjas Firovo ja Võšni Volotšoki rajooniga, idas Toržoki rajooniga, lõunas Staritsa rajooniga ning läänes Seližarovo ja Ostaškovi rajooniga.

Rajooni pindala on 1874,34 km².

Kuvšinovo rajoonis on 166 asustatud punkti ning nad kuuluvad ühe (Kuvšinovo) alevi ja nelja valla (külaasunduse) koosseisu.

Viited 

Tveri oblasti rajoonid
Charles Griswold

Charles L. Griswold, Jr. on USA filosoof.

Ta õpetab alates 1991. aastast Bostoni Ülikoolis ning on seal Borden Parker Bowne'i filosoofiaprofessor.

Publikatsioone
Self-knowledge in Plato's Phaedrus, Yale University Press 1986, paperback 1988. 
(toim). Platonic Writings, Platonic Readings, Routledge, Chapman and Hall 1988.
Adam Smith and the Virtues of Enlightenment, Cambridge University Press 1999.
Forgiveness: A Philosophical Exploration, Cambridge University Press 2007
koos David Konstaniga (toim). Ancient Forgiveness: Classical, Judaic, and Christian, Cambridge University Press 2012.

Välislingid
Tutvustus Bostoni Ülikooli saidil
Pikem tutvustus

Ameerika Ühendriikide filosoofid
Sünniaeg puudub
Siimu sild

Siimu sild on sild Pärnus, mis läheb üle Sauga jõe ja ühendab J. V. Jannseni tänavat ja Haapsalu maanteed.

Sild avati ametlikult 6. augustil 1937. Sild õhiti 1944. aastal. Uus Siimu sild valmis 1958. aastal.

Nimi 
Siimu sild sai oma nime kohaliku Siimu kõrtsi järgi. Silda on nimetatud ka Vana-Pärnu sillaks.

Ajalugu 
Siimu silla asukohas Sauga jõe suudmes asus enne püsisilla valmimist ujuvsild. Ühe versiooni kohaselt avati see umbes samal ajal Pärnu linna Nahksillaga 19. sajandi esimestel aastatel. Teise versiooni kohaselt avati Vana-Pärnu ujuvsild mõnikümmend aastat hiljem.

Püsisilla ehitus Sauga jõe suudmesse tõusis päevakorda koos Pärnu Suursilla ehituse kavaga. 1934. aastal võeti Siimu silla ehitus Eesti sildade ehituskavva, tööd alustati 1935. aasta oktoobris. Sild valmis jaanuaris 1937. Tegu oli esimese kaarsillaga Eestis. Silla avas ametlikult sotsiaalminister ja Pärnu endine linnapea Oskar Kask 6. augustil 1937.

Siimu silla õhkisid taganevad Saksa väed 1944. aasta septembris. Seejärel ehitati üle Sauga jõe jälle ajutine ujuvsild. Uus, hävinud sillaga sarnane, Siimu sild valmis 1958. aastal.

Vaata ka 

 Pärnu sillad

Viited

Välislingid
Siimu silla kandejõu proovimine (1937), Eesti Filmi Andmebaas
http://parnu.postimees.ee/2148903/parnu-suured-sillad-1803-2007

Vana-Pärnu
Pärnu sillad
Tammistu perekeskus

Tammistu perekeskus on erivajadustega noortele ja nende peredele loodud asutus Tartu maakonnas Tartu vallas Tammistu külas endisaegses Tammistu mõisa peahoones. Keskuse avas augustis 2015 Eesti Agrenska Fond.

Viited

Välislingid
http://tartu.postimees.ee/3309487/galerii-tammistu-mois-sarab-kui-prillikivi
http://tartu.postimees.ee/3152199/tammistu-perekeskus-kutsub-elavale-arutelule
http://www.epikoda.ee/avati-pidulikult-tammistu-moisas-asuva-tammistu-perekeskuse-peahoone/

Eesti hoolekandeasutused
Tartu vald
Keskkonnateabe Keskus

Keskkonnateabe Keskus oli Keskkonnaministeeriumi hallatud riigiasutus. Keskus lõpetas tegevuse 2013, kui Eesti Meteoroloogia- ja Hüdroloogia Instituudi (EMHI) ja Keskkonnateabe Keskuse tegevus korraldati ümber ja moodustati uus riigiasutus: Keskkonnaagentuur. 

Keskuse põhimääruse järgi olid tema ülesannete seas: hallata ja arendada keskkonnaalast teabevõrgustikku; samuti koguda, analüüsida, töödelda, avalikustada ja hoida keskkonnaalast teavet; samuti täita riikliku keskkonnaseire programmi ja selle seire andmeid koondada, töödelda, analüüsida, avalikustada ja hoida; samuti inventeerida riiklikult metsi statistilisel valikmeetodil.

Viited

Välislingid
Keskkonnateabe Keskuse põhimäärus, eRT

Eesti asutused
Eesti keskkonna- ja looduskaitse
Seližarovo rajoon

Seližarovo rajoon (vene keeles Селижаровский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblastis, asudes oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Seližarovo alev.

Rajoon piirneb põhjas Ostaškovi rajooniga, kirdes Kuvšinovo rajooniga, idas Staritsa rajooniga, kagus Rževi rajooniga, lõunas Olenino rajooniga, edelas Nelidovo ja Andreapoli rajooniga ning läänes Peno rajooniga.

Rajooni pindala on 3098,40 km².

Seližarovo rajoonis  on 371 asustatud punkti ning nad kuuluvad ühe (Seližarovo) alevi ja viie valla (külaasunduse) koosseisu.

Tveri oblasti rajoonid
Poola näitlejate loend



A
 Piotr Adamczyk

B
Alicja Bachleda-Curuś
 Maciej Bernatt-Reszczyński
Magdalena Boczarska
Wojciech Bogusławski
 Robert Boelke
Barbara Brylska

C
 Michał Coganianu
 Stanisław Czaderski
 Henryk Czarnecki
 Henryk T. Czarnecki
 Waldemar Czyszak
Zbigniew Cybulski

D
 Józef Damse

F
 Grzegorz Forysiak
 Mieczysław Franaszek

K
 Waldemar Kasta
 Grzegorz Komendarek
 Jerzy Kossowski
 Władysław Krogulski
 Adam Krylik
 Sławomir Kuczkowski

L
 Marcin Latałło

M
 Tomasz Machciński
 Adam Marszalik
 Jerzy Matysiak
 Michał Melina
Izabella Miko
 Tadeusz Morawski

N
Pola Negri

O
Daniel Olbrychski
 Albin Ossowski

P
 Juliusz Pfeiffer
Ingrid Pitt
 Ireneusz Plater-Zyberk
 Michał Pluciński
 Stanisław Płonka-Fiszer
 Aleksander Podwyszyński
 Bogdan Potocki
 Marek Pyś

R
 Rafał Romaniuk
 Jan Rudnicki (actor)
 Edmund Rygier
 Franciszek Ryll

S
 Rudi Schuberth
Izabella Scorupco
 Jacek Skiba
 Kazimierz Michał Skibiński
 Florian Adam Skomorowski
 Krzysztof Soszyński
 Konrad Strycharczyk
 Bolesław Szczurkiewicz
 Jarosław Szmidt
 Janusz Sztyber
 Władysław Szymanowski
Tadeusz Śliwiak

T
 Tomasz Tesznar

U
 Artur Urbański

W
 Jakub Wieczorek
Lidia Wysocka
 Marek Wysocki

Z
 Stefan Zach
 Jan Kazimierz Zieliński
 Włodzisław Ziembiński

 
Näitlejad
Näitlejate loendid
Konakovo rajoon

Konakovo rajoon (vene keeles Конаковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Konakovo linn.

Rajoon piirneb kirdes Kimrõ rajooniga ja loodes Kalinini rajooniga; mujalt piirab rajooni Moskva oblast.

Rajooni pindala on 2114,67 km².

Konakovo rajoonis on 397 asustatud punkti ning need kuuluvad ühe (Konakovo) linna, viie linna tüüpi asula ja kümne valla (külaasunduse) koosseisu.

Tveri oblasti rajoonid
Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioon

Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioon (inglise keeles World Intellectual Property Organization, lühend WIPO) on ÜRO allasutus, mille ülesanne on intellektuaalomandi kaitse edendamine kogu maailmas ja intellektuaalomandi kaitset käsitlevate rahvusvaheliste lepingute haldamine. WIPO haldab nii sellekohaseid rahvusvahelisi konventsioone kui ka intellektuaalomandi õiguste kaitse ja järelevalve norme ja protseduure.

WIPO asutamiskonventsioon allkirjastati 14. juulil 1967 Stockholmis. WIPO asendas 1893. aastal loodud Rahvusvahelise Ühendbüroo Intellektuaalomandi Kaitseks (Bureaux Internationaux Réunis pour la Protection de la Propriété Intellectuelle, BIRPI).

WIPO-l on 193 liikmesriiki. Eesti võeti WIPO liikmeks vastu 5. veebruaril 1994. 

WIPO peakorter asub Šveitsis Genfis. Alates 1. oktoobrist 2008 on WIPO peadirektor Francis Curry.

Viited

Välislingid
 
 Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni veebisait

Intellektuaalne omand
Rahvusvahelised organisatsioonid
ÜRO
Niine Rand

Niine Rand (1935. aastani Sinovia Borovtsenko; 9. juuni 1912 Võsu, Palmse vald – 1998 Võsu, Lääne-Viru maakond) oli Eesti õpetaja ja koolijuht.

Ta lõpetas 1933. aastal Tartu Õpetajate Seminari. Samal aastal asus tööle Neeme Algkooli õpetajana. 

1944–1945 Kehtna Mittetäieliku Keskkooli direktor. 1945. aastast Neeme Mittetäieliku Keskkooli direktor. 1950. aastatel oli ta Neeme kooli ainuke õpetaja.

Tunnustus
1945 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
1958 Eesti NSV teeneline õpetaja

Viited

Eesti pedagoogid
Eesti koolijuhid
Eesti NSV teenelised õpetajad
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1912
Surnud 1998
Elmi Hakk

Elmi Hakk (1939. aastani Elmerine Rank; 5. jaanuar 1909 – 29. mai 2002 Tallinn) oli eesti pedagoog.

1930. aastal lõpetas ta Tallinna Õpetajate Seminari. 

1930. aastatel oli ta kodutütarde Harju ringkonna Kolga-Uuri rühmavanem.

Ta töötas õpetajana Kolga-Uuri koolis, hiljem Tallinna 20. Keskkoolis.

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.

Tunnustus
 1962 Eesti NSV teeneline õpetaja

Viited

Välislingid
 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tallinna 20. Keskkoolis töötav Eesti NSV teeneline õpetaja Elmi Hakk (1962)
 Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum. Mägi, M. Eesti NSV teenelise õpetaja Elmerine Hakk'i elu ja pedagoogiline tegevus. Tallinn, 1974

Eesti pedagoogid
Eesti NSV teenelised õpetajad
Eestistatud nimega inimesed
Pärnamäe kalmistule maetud
Sündinud 1909
Surnud 2002
Inglismaa Eestlaste Ühing

Inglismaa Eestlaste Ühing (inglise keeles Association of Estonians in Great Britain) on 1947 asutatud organisatsioon Inglismaal, mille tegevuseks on toetada eestluse säilitamist ja tutvustada Eestit. Ühing on Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu liige. Ühingu esimees on Toomas Ojasoo.

Ühing teeb koostööd IES Tulevikuga. Koos korraldatakse nt igasuviseid lastelaagreid ja Rahvapidu.

Viited

Välislingid 
 http://ekkm.estinst.ee/keskused/seltsid/inglismaa-eestlaste-selts-tulevik/

Väliseesti organisatsioonid
Inglismaa
Bostoni Eesti Selts

Bostoni Eesti Selts on Ameerika eestlasi ühendav selts USAs Bostonis.

Seltsi juures tegutseb eesti kool. Kool käib koos enamasti kaks korda kuus. Kooli juhataja on Airi Talluri.

Seltsi esimehi
...
Jaak Juhansoo
1988–1992 Raul Pettai
...

Viited

Välislingid
Seltsi koduleht
http://ekkm.estinst.ee/keskused/seltsid/boston-estonian-society/

Väliseesti organisatsioonid
Eesti kultuur Ameerika Ühendriikides
Rameški rajoon

Rameški rajoon (vene keeles Рамешковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblastis, asudes oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Rameški asula.

Rajoon piirneb põhjas Maksatihha ja Bežetski rajooniga, idas Kašini ja Kimrõ rajooniga, lõunas Kalinini rajooniga ning läänes Lihhoslavli rajooniga.

Rajooni pindala on 2510 km².

Rameški rajoonis on 306 asustatud punkti ning nad kuuluvad ühe (Rameški) linna tüüpi asula ja kümne valla (külaasunduse) koosseisu.

Viited 

Tveri oblasti rajoonid
Eesti Sinine Erakond

Eesti Sinine Erakond (lühend ESE) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1994–2001 ja mis keskendus peamiselt kultuuriintelligentsi huvide väljendamisele. ESE loodi 29. novembril 1994. ESE juht oli Jaan Laas. ESE õigusjärglane oli 2001 asutatud erakond Demokraadid – Eesti Demokraatlik Partei.

ESE osales 1995. aasta Riigikogu valimistel, kus sai 0,35% häältest. ESE osales ka 1999. aasta Riigikogu valimistel, kus sai 1,6% häältest.

Eesti endised erakonnad
Veere sadam

Veere sadam (sadamakood EE VEE) on sadam Saare maakonnas Saaremaa vallas Veeremäe külas. Sadamat peab AS Veere Sadam. Sadamakapten on Rein Mäeots.

Viited

Välislingid
Veere sadam Sadamaregistris

Eesti sadamad
Saaremaa valla ehitised
Eine murul

"Eine murul" (prantsuse keeles "Le Déjeuner sur l'herbe") on Édouard Manet' õlimaal. Maal valmis 1863. Maali mõõtmed on 208 cm × 264,5 cm. Maali hoitakse Pariisis Orsay muuseumis.

Popkultuuris
Maal on nime andnud mitmetele popkultuuriteostele, näiteks Eestiski on ilmunud kaks animafilmi: "Eine murul" (1987) ja "Eine murul" (2011).

Maalid
Tuuline rand

"Tuuline rand" on Aadu Hindi neljaosaline romaan (tetraloogia). Neli osa ilmusid aastati järgmiselt: 1951 (millest 1952 tuli ümbertöötatud uustrükk), 1954, 1960 ja 1966. Raamatu kirjastas Eesti Riiklik Kirjastus.

Romaan räägib ühe rannaküla inimeste elukäigust Kihelkonna maadel alates 1905. aasta sündmustest (1905. aasta revolutsioon Eestis) kuni teise maailmasõja alguseni. Romaani esimeses osas räägitakse revolutsiooni sündmustega seotust, teises osas on tegevuse taustaks Vene-Jaapani sõda, kolmandas osas asub üks peategelastest võitlema "punaste" poolele, neljandas osas kulgeb tegevus Eesti iseseisvumisest 1940. aastani. Romaanis on omapärane Saaremaa lääneranniku murdesõnade ja väljendite kasutamine, äratuntavatena esinevad kohad, mis on toodud looduskirjeldustes. Esimeses osas on sündmustiku keskmes purjelaeva "Kaugatoma" ehitamine. Järgnevates osades on kirjanik romaani sisse toonud järjest enam ka autobiograafilisi kirjeldusi.

Peale romaani algse esimese osa (15 peatükki) ilmumist taunis kriitika sotsialistliku võitluse ja vene rahvuse kujutamise puudumist. Peamisi kriitikuid oli tolleaegne juhtiv kirjanik Paul Kuusberg. 1950. aastate alguse keerulisi olusid arvestav Hint kirjutas seepeale juurde 10 peatükki (Tallinna tegevussuunal), jättes algsed peatükid sisuliselt muutmata, lisades neile vaid siduvaid osasid. Kuid ka esimese osa täiendused ei vähendanud vaidlusi tsensuuri ja kriitikaga. Peale neljanda osa valmimist küsiti kirjanikult kas tuleb veel viies osa, kuid Hint eitas seda põhjusel, et ta ei saa kirjutada nii nagu tahab.  

Ilmumisajale iseloomulikku sotsialistlikku sisu on romaanis vähe. Aadu Hint kasutab sarkastiliselt oma oskust panna õiged laused valede tegelaste suhu ehk negatiivsed tegelased ütlema asju, mida ta ise "õige" kirjanikuna öelda ei saanud. Tervikpildilt ja olemuselt sarnaneb Hindi looming teise maailmasõja eelses Eesti Vabariigis välja antud kirjandusega. 

Tetraloogia esimesed osad on ilmunud paljudes trükkides, näiteks I osa 8 trükis ja kogutiraažiga 175 000.

Romaani põhjal on tehtud Eesti teatrites mitmeid lavastusi, esimene neist novembris 1951 Eesti Draamateatris, kus lavastajaks oli Andres Särev ja seejärel teine juunis 1952 "Ugalas", lavastajaks Aleks Sats. Linastunud on mängufilme (I osa põhjal "Tuuline rand" ja III osa põhjal "Gladiaator").

Viited

Eesti romaanid
1951. aasta kirjandusteosed
Kose varjendid

Kose varjendid on varjendid Harju maakonnas Kose vallas Kose alevikus.

Kosel paikneb mitmeid varjendeid, kuid neist olulisim ja suurim on endise Kose Teeninduskooli maa-alal paiknev ning Eesti NSV kõrgema juhtkonna majutamiseks mõeldud umbes 2500 m² suurune varjend.

Selles on kokku 144 ruumi. Nende seas ka umbes 120 ühiselamu toa tüüpi kambrit. Kõige luksuslikum oli Ministrite Nõukogu ja hiljem Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehele mõeldud tuba, mis oli ka ainuke, kus põrand oli kaetud tammeparketiga.

Varjend ehitati 1982–1983 (sisseseadega läks kauem) ning kuni 1991. aastani oli see väga heas korras. 1993 leiti, et selle ülalpidamine on ebaotstarbekas ja Eesti sõjavägi viis sisustuse minema. Pärast seda jäi mahajäetud varjend vandaalide meelevalda ja seal pandi toime metallivargusi.

1993. aastal pidas Mart Laari valitsus Kose varjendis ka istungi. See on teadaolevalt ainus valitsuse istung, mis Kosel peetud.

2009. aastal asutati MTÜ Valitsuse Varjend, mis plaanib selle kordategemist ning nii muuseumina eksponeerimist kui ka kasutuselevõttu kultuuri- ja tegevuskompleksina.

Viited

Harju maakonna militaarehitised
Kose
MacOS High Sierra

<noinclude>

macOS High Sierra (versioon 10.13) on operatsioonisüsteemi macOS 14. väljalase, mis ilmus 25. septembril 2017.

macOS High Sierra on macOS Sierra järglane ning sellest järgmine versioon on macOS Mojave. Operatsioonisüsteem on nimetatud Ameerika Ühendriikide California osariigis asuva Sierra mäestiku järgi. macOS High Sierra keskendub uuele tehnoloogiale ja süsteemi jõudlusele.

macOS High Sierra on viimane Macintosh operatsioonisüsteem, mis toetab 32-bitiseid rakendusi, ning viimane operatsioonisüsteem, mis toetab vanemaid Macintoshi arvuteid.

Süsteeminõuded

Toetatud Macintoshi arvutid:
 iMac (Late 2009 ja uuem)
 MacBook (Late 2009 ja uuem)
 MacBook Pro (Mid 2010 ja uuem)
 MacBook Air (Late 2010 ja uuem)
 Mac Mini (Mid 2010 ja uuem)
 Mac Pro (Mid 2010 ja uuem)
 iMac Pro (2017 ja uuem)

Muudatused 
 Apple File System on operatsioonisüsteemis uus failisüsteem. 
 Uuendatud Metal. Nüüdsest toetab Metal Virtuaalreaalsust (VR-tehnoloogiale)
 On lisatud uus videosüsteem (HEVC koodekid)
 Fotosid saab nüüdsest töödelda rakenduses Photos.
 Safari ei luba enam reklaamidel kasutaja tegevust jälgida. Samuti ei hakka videod veebibrauseris automaatselt tööle (näiteks uudiste lugemisel ega muudel lehtedel, mis ei keskendu videotele).
 Mail ja Spotlight on nüüdsest paremini ühendatud.
 Alates versioonist 10.13.4 tuleb 32-bitiste rakenduste avamisel ette hoiatus, et järgmises macOS versioonis ei toetata enam vanemaid rakendusi.

Probleemid 
macOS High Sierras (versioon 10.13) oli turbeprobleem, kus kasutaja sai operatsioonisüsteemis teha administraatori nimel muudatusi, kui sisestas kasutajanimeks "root" ja jättis paroolivälja tühjaks.

Viga parandati samal päeval, kui probleem ilmsiks tuli.

Väljalasked

Vaata ka 
 iOS 11

Viited

Välislingid 

Apple'i operatsioonisüsteemid
Olev (laev)

Olev M415 oli Eesti mereväe Frauenlob-klassi miinitraaler. 

Laev ehitati 1967 Saksamaal. Algne nimi oli Diana.

Laev oli Eesti mereväe teenistuses 1997-2007. 

Laeva kere seisab Noblessneri sadamas.

Viited

Saksamaa sõjalaevad
Eesti sõjalaevad
Suurop (miiniveeskja-traaler)

Suurop oli Eesti merejõudude miiniveeskja-miinitraaler.

Ajalugu 
Laev ehitati 1905 Inglismaal Glasgow's reisilaevana nimega Apostol Pavel. 

Eesti ostis laeva koos sõsarlaevaga 1920 Soomelt. Ostetud ratasaurik kohandati esmalt miinitraaleriks. Seejärel oli Suurop kasutusel mõnda aega reisilaevana ja lõpuks ehitati ümber miiniveeskajaks-traaleriks. 

Pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt 1940. aastal läks laev Balti laevastiku koosseisu. Laev uppus 11. augustil 1941, kui sattus Saksa miinile. 

Laevavrakk asub Virtsu–Kuivastu laevatee lähedal.

Vaata ka
Ristna (miiniveeskja-traaler)

Viited

Välislingid
http://www.postimees.ee/151765/muhu-sillatrassilt-leiti-miinitraaleri-vrakk
Eesti endised sõjalaevad
IOS 11

iOS 11 on Apple Inci väljatöötatud operatsioonisüsteemi iOS 11. iOS-i väljaanne, mis ilmus 19. septembril 2017. iOS 11 on opsüsteemi iOS 10 järglane.

Muudatusi operatsioonisüsteemis

Ekraanilukk 
iOS 11 on ekraanilukk ja Notification Center ühendatud, mis lubab kasutajal näha teavitusi kohe ka siis, kui telefoni ekraan on lukustatud. Teavitusi näeb üles kerides ja neid peita saab alla kerides.

Control Center 
Nüüdsest saab kasutaja ise valida, millised funktsioonid on tema Control Centeris ja luua rakenduste otseteid.

Siri 
Rakenduses Siri on täiendatud keeli ning nüüdsest saab Sirile ka kirjutada. Siri on varasemast intelligentsem ja saab jätkata vestlust seniste küsimuste ja teemade põhjal.

Sätted 
Sätetesse on lisatud uusi võimalusi ja kategooriaid.

 On lisatud "Do Not Disturb While Driving", mis laseb autoga sõites kasutajal blokeerida soovimatud teated.
 On lisatud tume teema (Dark Mode) ja nüüdsest saab kasutaja ise valida, kas tema kasutajaliides on hele või tume.
 On lisatud uus failisüsteem, mis on ainult 64-bitine.

Muud muudatused 
 Nüüdsest on iOSis natiivne QR-koodi skanner, QR-koodiga on võimalik luua ühendus Wi-Fi-võrguga ja lisada uusi kontakte.
 Enam ei saa kasutada Bluetoothi lennukirežiimis.
 Nüüdsest on natiivselt kuvasalvestis operatsioonisüsteemis.
 Saab luua ühenduse Wi-Fi võrguga ilma parooli sisestamata, kui muu iOS 11 seade või macOS High Sierra on ühendatud.
 Uus operatsioonisüsteemi disain.
 Apple Payga saab nüüdsest teha makseid ka eraisikutele.

Muudatused rakendustes

E-post 
iOS 11-s on taastatud Gmaili kommertsteated.

Messages 
Nüüdsest toimub Apple'i seadmete vaheline sünkroonimine jooksvalt. Kui kustutad tekstsõnumi iPhone'ist, siis kustub see kohe ka Macist ja iPadist. Kasutajad saavad üksteisele makseid teha Apple Pay kaudu.

App Store 
App Store'il on uus välimus. 32-bitiseid rakendusi ja seadmeid enam ei toetata. See tähendab muuhulgas ka seda, et enam ei saa uuesti installida varem allalaadituid 32-bitiseid rakendusi.

Maps 
Teatud asukohtades on Apple Mapsi kaudu võimalik vaadata kaubanduskeskuste ja lennujaamade sisse.

Photos 
Nüüdsest lisaks teistele pildivormingutele toetab rakendus Photos ka GIF-pildivormingut.

Prodcasts 
Prodcasts on saanud uue välimuse, mis sarnaneb App Store'i omaga.

Eemaldatud võimalused 
Enam ei ole võimalik alla laadida (ka varem ostetud) 32-bitiseid rakendusi.

iOS 11-lt eemaldati Facebooki ja Twitteri ning Vimeo natiivne toetus ja integratsioon. Nüüdsest tuleb need rakendused alla laadida App Storest.

Toetatud seadmed 
iOS 11 on esimene iOS-i operatsioonisüsteem, mis töötab ainult 64-bitistel seadmetel. Enam ei toetata 32-bitiseid seadmeid: IPhone 5, iPhone 5c ega neljanda põlvkonna iPade.

Toetatud seadmed on:

Vaata ka 
 macOS High Sierra
 iOS 6

Viited 

Apple'i operatsioonisüsteemid
Laukna ohvrikivi

Laukna ohvrikivi on ohvrikivi Rapla maakonnas Märjamaa vallas Laukna külas; kihelkondlikult jäi kivi Kullamaa kihelkonda. Kivi on arvele võetud kultuurimälestisena.

Viited

Välislingid

Eesti rändrahnud
Kullamaa kihelkond
Laukna hiiekivi

Laukna hiiekivi on hiiekivi Rapla maakonnas Märjamaa vallas Laukna külas; kihelkondlikult jäi kivi Kullamaa kihelkonda. Kivi on arvele võetud kultuurimälestisena.

Viited

Välislingid

Eesti rändrahnud
Kullamaa kihelkond
Figuratsioon

Figuratsioon ehk figuur on muusikas meetrilisse struktuuri kuuluvatest helidest koosnev kaunistus, saatekujund või passaaž, mida kasutatakse faktuuri tihendamiseks.

Meetrilisse struktuuri mittekuuluvat kaunistust nimetatakse muusikas ka ornamendiks. 

Figuratsioon on tavaliselt lühike ühte või kahte lööki täitev helide rühm, mis võib moodustada mustreid. Lõdvemas tähenduses mõistetakse figuratsiooni all ka passaažidest või arpedžodest koosnevat faktuuri, mis ei pruugi olla selgelt jaotatav figuurideks. Figuratsioon võib olla ka diminutsiooni või koloreerimise tulemus. 

Puudub selge vahe, mida on ja mis ei ole figuratsioon. Võrreldes motiivilis-temaatilise materjaliga mõistetakse figuratsiooni all üldiselt neutraalsemat, mehaanilisemat ja stereotüüpsemat muusikalist materjali. Figuratsioon võib ka pärineda moiivilisest materjalist.

Kuigi figuratsiooni tippajaks olid umbes aastad 1560–1640, kui figuratsiooni kasutasid nii inglise virginalistid, saksa koloristid kui ka itaalia viiuli- ja vokaalvirtuoosid ja tegutses ka Claudio Monteverdi (stile concitato), tuntakse figuratsiooni lääne muusika ajaloos juba üle 650 aasta. Ühed varasemad figuratsiooni näited pärinevad Robertsbridge Codexist. 

Juba alates keskajast kujundas figuratsioon koos saate ja ornamendiga helimaalinguid ning lõi sobiva meeleolu. Figuratsiooni valdamist peeti üheks helilooja meisterlikkuse näitajaks ning selle kohta on kirjutatud mitmeid õpetusi (näiteks Marsenne'i "Harmonie universelle").

Hiljem on figuratsioon kasutusel eelkõige teostes sooloinstrumendile. 

Figuratsioon on tähtsal kohal ka näiteks Claude Debussy loomingus. 

Figuratsioonil faktuuri kujundava tehnikana pole midagi tegemist muusikalise retoorika mõistega 'figuur', mida on kirjeldanud näiteks saksa barokiajastu teoreetik Mattheson, ega ka mõiste "nummerdatud bass" sünonüümiga "figuraalbass" või mõistega "figuraalmuusika", mis tähendab polüfoonilist või kontsertmuusikat vastandina ühehäälsele laulule.

Muusika
Jolo saar

Jolo saar (Tausūgi: Lupah Sūg, Filipiinide: Holo) on vulkaaniline saar Lõuna-Filipiinidel  Sulu provintsis. Jolo on ka Sulu provintsi pealinn. 

Saar asub Sulu merel Sulu saarestikus ja seal elab umbes 500 000 inimest. Saar on tuntud ka Abu Sayyafi ja Filipiinide moslemite vastupanu keskusena. Saarel tegutseb ka Sulu sultanaadi kuningakoda.
Filipiinide saared
Verine Pühapäev (ansambel)

Verine Pühapäev oli Eesti punkmuusika ansambel, mis tegutses 1980. aastate I poolel; ühtlasi Eesti esimene hardcore-punk-ansambel.

Liikmed
Ülari Ollik - laul, akordion
Venno Vanamölder - trummid
Ivar Kont - kitarr
Jaak Vackerman - bass

Laule
"Põrguline"
"Osvald"
...

Viited

Eesti punkansamblid
Elisabet Sahtouris

Elisabet Sahtouris (sündinud 1943. aastal) on kreeka päritolu ameerika futuroloog, ärikonsultant ja professor.

Ta on Living Systems Designi konsultant ning esinenud loengutega ja viinud läbi seminare Ameerikas, Euroopas, Aasias, Aafrikas ja Austraalias. Ta esineb ka raadios ja televisioonis. Ta on konsulteerinud ÜRO-d põlisrahvaste teemal. Tema töö keskendub elussüsteemide põhimõtete toomisele korporatsioonidesse, valitsustesse, teistesse organisatsioonidesse ning globaliseerumisprotsessi tervikuna.

Tal on USA ja Kreeka kodakondsus. Elanud on ta USA-s, Kanadas, Kreekas, Peruus ja Hispaanias.

Haridustee ja töökäik
Ta on lõpetanud Syracuse'i Ülikooli bakalaureusekraadiga ning saanud magistrikraadi Indiana Ülikoolist ja doktorikraadi Dalhousie Ülikoolist (Kanadas).

Ta on töötanud järeldoktorina Ameerika loodusloo muuseumis New Yorgis ja Bostonis asuvas Massachusettsi Üldhaiglas (Harvardi Ülikooli meditsiinikooli suurim õppehaigla). Ta on õppejõuna töötanud Amherstis asuvas Massachusettsi Amhersti Ülikoolis ja Cambridge'is asuvas  Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis.

"Maailmatants"
2000. aastal ilmunud raamat "EarthDance: Living Systems in Evolution" (eesti keelde tõlgiti 2009) räägib Maast (Gaiast) kui elusorganismist, teadvuse ja koostöö rollist evolutsioonist, põlisrahvastest ning iidsest innovatsioonist bakterimaailmas. Eessõna on James Lovelockilt.

Kriitika
Tartu Ülikooli professor Peeter Hõrak peab raamatut "Maailmatants" antidarvinistlikuks kultuseraamatuks. Raamat räägib Gaiast kui isereguleeruvast tervikorganismist, mille mõtles 1960. aastatel välja James Lovelock. Hõrak leiab, et on ekslik pidada raamatu autorit evolutsioonibioloogiks.

Tunnustus
Ta on valitud Word Business Academy liikmeks.

Raamatud
1989: GAIA: the Human Journey from Chaos to Cosmos. Pocketbooks NY, ISBN 978-0671680022 
1998: A Walk Through Time: From Stardust to Us. Wiley: New York, ISBN 978-0471317005 (kaasautor Brian Swimme),
1998: Biology Revisioned. North Atlantic & IONS,  (kaasuator Willis Harman)
2000: EarthDance: Living Systems in Evolution. iUniverse, ISBN 978-0595130672

Tõlked eesti keelde
2000: Maailmatants. Evolutsiooni uus lugu. Koolibri, ISBN 9789985020210

Viited

Välislingid
Koduleht. sahtouris.com
The living universe, Elisabet Sahtouris. youtube.com, 18. mai 2015
Tantsides läbi evolutsiooni. epl.delfi.ee, 26. september 2009
Toomas Paul. Pöörane piruett. sirp.ee, 4. detsember 2009

Ameerika Ühendriikide inimesed
Sündinud 1943
Pavermenys

Pavermenys on küla Leedus  Kėdainiai rajoonis, Truskava valla halduskeskus. Külas on Truskava põhikool, Truskava postkontor ja Truskava raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealse mõisa hoonetekompleks ja park.

Asulat  mainiti kirjalikes allikates esmakordselt aastal 1583, sealset mõisa aga aastal 1585. Asula on kuulunud Truskauskastele, Lejockitele, Klodtidele, Brunnowitele. XVII sajandil püstitati vanem peahoone, XIX sajandil aga uuem peahoone. Aastal 1903 hakkas ühes mõisa häärberitest tegutsema kool. Nõukogude ajal oli Pavermenys Truskava kolhoosi keskasulaks.

Viited

Välislingid 

Küla portaalis vietoves.Lt
Leedu külad
Kėdainiai rajoon
Herman Seemen

Herman Seemen (22. aprill 1898 – 13. august 1980) oli eesti põllumees.
 
Osales Vabadussõjas Sakala partisanide pataljoni koosseisus, sai "Mõisa" asunikutalu Vooru mõisasüdames. 1927-1934 Vana-Suislepa, 1935-1939 Suislepa vallavanem. Tema ametiajal asutati 1932. aastal vallas jaoskonnaarsti ametikoht, 1939 avati apteek ja rahvamaja. Kolhoosis ehitusbrigaadi liige.

Eesti vallavanemad
Vabadussõja veteranid
Sakala Partisanide Pataljoni koosseis
Sündinud 1898
Surnud 1980