joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Arthur Masuaku

Fuka-Arthur Masuaku Kawela (sündinud 7. novembril 1993) on Prantsusmaa-Kongo jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Inglismaa kõrgliigaklubis West Ham United. 

Ta alustas karjääri Prantsusmaa klubis Valenciennes, on kuulunud Kongo DV jalgpallikoondisse ning Prantsusmaa noortekoondisse U18- ja U19-vanusegrupis.

Klubikarjäär

Valenciennes 
Masuaku tuli läbi Valenciennesi noortesüsteemi. Ta tegi Prantsusmaa kõrgliiga (Ligue 1) debüüdi hooaja avamängus, 2013–14. hooajal, 10. augustil Toulouse'i meeskonna vastu. Ta vahetati sisse Tongo Doumbia asemele pärast 75. minutit. 29. jaanuaril 2014 lõi Masuaku oma esimese ametliku värava Valenciennesi meeskonnas 1:2 kaotusmängus võõrsil Marseille vastu.

Olympiakós 
Juulis 2014 liitus Masuaku Kreeka kõrgliigaklubiga Olympiakos. Ta tegi oma Superliiga (Kreeka kõrgliiga) debüüdi Níki Volose meeskonna vastu ja oma kolmandas liigamängus andis ta kodustaadionil peetud 3:0 võidumängus kaks resultatiivset söötu. Kolm päeva hiljem tegi ta oma debüüdi ja skooris UEFA Meistrite Liigas Madridi Atlético vastu 3:2 võiduga lõppenud kodumängus.

2015. aasta aprillis ja mais näitasid Itaalia suurklubid nagu Roma, Inter ja Juventus üles huvi teda enda meeskonda palgata. Tema agent Roger Henrotay teatas, et lepingu pikendus Olympiakóse klubiga on tegevusjärgus. Juulis sai avalikuks, et ligi nelja miljoni eurone pakkumine on tehtud Itaalia kõrgliigaklubi Genoa poolt Olympiakósele. Pakkumine sisaldas ka kunagist Olympiakóse mängijat Ioánnis Fetfatzídist, kes siirdunuks ülemineku lisasättena Genoast oma kunagisse koduklubisse tagasi. Masuaku koduklubi lükkas selle pakkumise tagasi.

West Ham United 
8. augustil 2016 liitus Masuaku pärast 4-aastase lepingu sõlmimist Inglismaa kõrgliigaklubiga West Ham United. West Ham United maksis Olympiakósele Masuaku üleminekusummana 6,2 miljonit naela. Ta tegi oma Inglismaa kõrgliiga debüüdi West Hami meeskonnas 2:1 võõrsil kaotuses Chelsea jalgpalliklubile. 15. augustil 2016 tunnistas Masuaku, et enda Premier League'i debüüti tehes tundus talle Inglismaa kõrgliiga väga raske just nende omapäraste omaduste poolest. Nendeks oli kiire mängutempo ja väga füüsiline lähenemine mängule. Ta lõi oma esimese värava West Hami meeskonnas Inglise karikasarjas (EFL Cup) Bolton Wanderersi vastu 19. septembril.

Koondisekarjäär 
Olles mänginud Prantsusmaa jalgpallikoondises noorte vanuseklassis, otsustas Masuaku 2017. aasta juunis kasutada oma õigust esindada täiskasvanute tasemel Kongo Demokraatlikku Vabariiki. Ta kutsuti augustis 2017 esimest korda Kongo DV jalgpallikoondisse kaheks kvalifikatsioonimänguks Tuneesia vastu. Koondisedebüüdi tegi ta aasta hiljem, 13. oktoobril 2018, mängus Zimbabwe vastu.

4. novembril 2017, kui West Ham United võõrustas oma kodustaadionil Eesti koondise kaptenit Ragnar Klavanit ja Liverpooli, oli Masuakul võimalus mängu jälgida pingilt.

Meeskondlikud saavutused

Olympiakós 
Kreeka Super League: võidud 2014–15, 2015–16
Kreeka karikavõistlused: võit 2014–15, teine koht

Viited 

Prantsusmaa jalgpallurid
PAE Olympiakósi jalgpallurid
West Ham Unitedi mängijad
Premier League'i mängijad
Ligue 1 mängijad
Sündinud 1993
Rakvere jõulupuu

Rakvere jõulupuu oli alates 2013. aastast kuni 2017. aastani Rakvere keskväljakule paigutatud installatsiooniline jõulukuusk, mis oli igal aastal erineva kujundusega.

Installatsioonide autor oli endine Rakvere linnakunstnik Teet Suur. Installatsioonide valmistamisel kasutati materjali, mis muidu oleks ära visatud ning mis seostus taaskasutuse ja kokkuhoiuga.

Rakvere jõulupuud pälvisid teiste vaatamisväärsete jõulupuude seas üle maailma tähelepanu. Kuigi väikelinnana ei suuda Rakvere suurlinnadega võistelda, võivad ideetasandil linnad üksteisega täiesti võrdselt konkureerida.

Rakvere jõulupuuinstallatsioonid tekitasid vastakaid arvamusi: oli neid, kellele need väga meeldisid, aga ka neid, kes soovisid Rakveres näha traditsioonilist jõulukuuske.

2013. aasta jõulupuu
Pisikestest kuuskedest moodustatud kuusetukk toodi metsast hooldusraie alalt. Kuuskede küljes põles 17 000 LED-lampi. Esimesel kahel ööl saatis kuusesalu ebaõnn – tormituul puhus kuused ja valgustusjuhtmed laiali, millega kaasnes hulgaliselt lisatööd.

2014. aasta jõulupuu

Installatsiooniga sooviti erineda eelmise aasta kuusesaluinstallatsioonist ja kasutada tööstusjäätmeid. Jõulukuusk valmistati puidujääkidest ja pindlaudadest. Efektsete roheliste tuledega kaunistatud kuuse valis Ameerika Ühendriikide ajaleht Huffington Post maailma 14 omanäoliseima jõulupuu hulka. Kuuse välisilme erines päevavalguses ja ööpimeduses.

2015. aasta jõulupuu
Umbes 12 meetri kõrgune jõulupuu oli valmistatud 121 vanast aknast. Kunstniku idee sai alguse majade keldritesse ja pööningutele seisma jäänud vanadest akendest. Enamik materjalist saadi ühest aknaid vahetavast firmast. Klaasid kaeti värviliste kiledega, raamid jäeti selliseks, nagu need olid – kriimude ja mahakoorunud värviga. Ehitustöödel olid abiks Rakvere ametikooli ehituspuuseppade kursuse õpilased ja nende juhendaja.

Rakvere keskväljakul rahvast rõõmustanud aknapuu pälvis üleilmset tähelepanu: ajakiri The Guardian valis selle maailma 12 omapäraseima jõulupuu hulka. 2016. aastal paigaldas Rakvere sõpruslinn Lapua Soomes aknakuuse oma kultuurikeskusse.

2016. aasta jõulupuu
Algideeks oli kujutada ajamasinat või kellamehhanismi. Installatsioonis kasutati elektromehaanikat, mis pani jõulupuu osad ööpäev läbi liikuma. Jõulupuu meenutas Eiffeli torni, mis värvus aeglaselt roheliseks ja roosaks. Jõulupuutorni külgedel käisid ringi meetrised kuldsed ja hõbedased hammasrattad, igaüks ise tempos. Huffington Post paigutas selle Rakvere liikuva jõulupuu maailma 21 vaatamisväärseima jõulupuu hulka.

2017. aasta jõulupuu
Eesmärk oli luua kandilisest saematerjalist biomorfne loodusvorm. Jõulupuu valmistati puidust ja vineerist. See koosnes paljudest ustest ja seda iseloomustas rikkalik värvigamma. Oli võimalik minna puu sisse. Jõulupuu sündis Rakvere ametikooli õppurite ja õpetaja Raiko Kaasiku käe all.

Viited

Rakvere
Eesti jõulud
Higinäärmed

Higinäärmed on higi nõristavad nahanäärmed. Inimesel on ligi 2 miljonit higinääret, mis paiknevad ebaühtlaselt keha pinnal. Higinäärmeid on kahte liiki: ekriinse ning apokriinsed. Ekriinsed higinäärmed katavad enamiku kehast, avanevad otse keha pinnale ja talitlevad juba sünnist alates. Apokriinsed higinäärmed arenevad välja puberteedieas, paiknevad kaenlaaugus, pea piirkonnas ja kubemes ning mille toodetud higi on viskoossem.

Viited 

Näärmed
Käina huvi- ja kultuurikeskus

Käina huvi- ja kultuurikeskus on asutus Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käina asulas. Asutuse juhataja on Ly Meldorf.

Asutuse hoones tegutsevad Käina kaunite kunstide kool ja Käina noortekeskus.

Viited

Välislingid
Asutuse koduleht

Eesti kultuurikeskused
Hiiumaa vald
Kivimurru tänav (Rakvere)

Kivimurru tänav on tänav Rakvere linna kaguosas Paemurru linnaosas. 

Ida-läänesuunaline Kivimurru tänav on lühike tupiktänav ja 66 m pikkune. See saab alguse Paemurru tänavalt ja on paralleelne Kivi tänavaga. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennul mõõdetuna ligikaudu 1,7 km.  

Tänaval paikneb kaks pereelamut: Kivimurru 4 ja 6, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.

Viited 

Rakvere tänavad
General Atomics MQ-1 Predator

General Atomics MQ-1 Predator on kaugjuhitav mehitamata õhusõiduk, mis töötati välja 1990. aastatel militaarkasutuseks.

Peamised kasutajad olid USAF ja CIA.

GA-ASI kaugjuhitavad mehitamata õhusõidukid

Viited

Välislingid

 General Atomics Predator page
 MQ-1B Predator US Air Force Fact Sheet
 MQ-1 Predator page on armyrecognition.com
 Predator page and UAV Sensor page on defense-update.com
 How the Predator Works – Howstuffworks.com
 British Daily Telegraph article – 'In Las Vegas a pilot pulls the trigger. In Iraq a Predator fires its missile'
 Accident report from 20 March 2006 MQ-1L crash
 Missile strike emphasizes Al-Qaida
 Sun setting the MQ-1 Predator: A history of innovation
 Nimekiri mehitamata sõidukitest maailmas (inglise k)
Mehitamata õhusõidukid
Meistriliiga aasta parim mängija

Meistriliiga aasta parim mängija on iga-aastane auhind, mis antakse Meistriliiga parimale mängijale.

Võitjad

Meistriliiga fännide lemmik
Meistriliiga fännide lemmiku valivad mängijate seast Soccernet.ee lugejad.

Viited

Meistriliiga
Jalgpalliauhinnad
Eesti aunimetused
Eesti sporditunnustused
Kahevõistlus 2018. aasta taliolümpiamängudel

Kahevõistlus 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis toimus 14.–22. veebruarini. Võistlused peeti Alpensia suusahüppekeskuses ja Alpensia murdmaasuusakeskuses.

Võistluste ajakava 

Kõik ajad on (UTC+9).

Tulemused

Normaalmägi+10km 

Finaal: 14. veebruar 
Osavõtjaid: 48
Ametlikud tulemused

Suur mägi+10km 

Finaal: 20. veebruar 
Osavõtjaid: 48
Ametlikud tulemused

2018. aasta taliolümpiamängud
Kahevõistlus olümpiamängudel
Valguta seltsimaja

Valguta seltsimaja on kultuurikeskus Tartu maakonnas Elva vallas Valguta külas. Seltsimaja eesotsas on huvijuht Merle Vääri.

Viited

Välislingid
Seltsimajast Rõngu valla kodulehel

Eesti kultuurikeskused
Elva vald
Juhtraud

Juhtraud on torukujuline juhtimismehhanism, mille abil juhitakse jalg- või mootorratast.

Kõnekeeles kasutatakse juhtraua kohta järgmisi nimetusi: leistang, lenkstang või lenks.

Jalgratta juhtraud
Jalgratta juhtraua küljes on tavaliselt käepidemed, mis lihtsustavad juhtraua käsitsemist. Jalgratta leistangi lisavarustuse hulka kuuluvad rattakell ja rattakorv.

Juhtraud pöörab kahvlit, mille vahel asub esiratas. Juhtraua kuju varieerub suuresti, kuid levinumad on kolm varianti:
Ülespoole kaarduvaid juhtraudu kasutatakse linnasõiduratastel.
Allapoole kaarduvad juhtrauad võimaldavad kätele mitmeid asendeid. Kaks põhiasendit on althoie aerodünaamilisema kehaasendi jaoks ja hoie pidurikatetest püstisema sõiduasendi jaoks, lisaks erinevad variatsioonid. Need juhtrauad on ergonoomilised (peopesad suunatud sissepoole sarnaselt käe tavalise puhkeasendiga) ja nendega on kergem tõuse ronida.
Sirget või peaaegu sirget juhtrauda kasutatakse maastikuratastel, kuna need tagavad suurema kontrolli esiratta pööramise üle.

Mootorratta juhtraud
Mootorratta leistangi küljes on samuti käepidemed, mis lihtsustavad mootorsõiduki juhtimist. Tavaliselt on mootorratta leistangi küljes peeglid, gaasi käepide, spidomeeter ja elektroonilised lülitid.

Vaata ka
Rool

Viited

Sõidukite osad
Susan Fowler

Susan J. Fowler on USA tarkvarainsener.

2017. aastal valis Financial Times ta aasta inimeseks.

Viited

Välislingid 
 Ametlik veebisait
Turba kultuurimaja

Turba kultuurimaja on kultuurimaja Harju maakonnas Saue vallas (enne 2017. aastat Nissi vallas) Turba asulas. Kultuurimaja haldab Nissi valla kultuurikeskus. Kultuurimaja juhataja on Kaja Rästas.

Viited

Välislingid
Kultuurimajast Nissi valla kultuurikeskuse kodulehel
Kultuurimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis

Eesti kultuurikeskused
Saue vald
Tarvastu käsitöökoda

Tarvastu käsitöökoda on hoone Viljandi maakonnas Viljandi vallas Tarvastu külas. Hoone on ühtlasi ka küla kultuurikeskus. Hoonet haldab Tarvastu Muuseumi Sõprade Selts. Hoone perenaine on Riina Salm.

Hoone avati 2009. Hoone ehitas OÜ Tarvest.

Viited

Välislingid
Käsitöökoja koduleht
Käsitöökojast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis

Eesti kultuurikeskused
Viljandi vald
Metsavana

Metsavana ehk metsataat ehk metsaisa on eesti mütoloogias vanamehe kujul esinev metsavaim.

Metsavana kujutatakse sageli suure kehaehitusega pika vana mehena, kelle silmad on elutarkust täis. Metsahaldja peakatteks on kõrge kasetohust kübar, nägu katab valge puusamblaga läbikasvanud habe ning ta keha katavad kuusekorba moodi kuued ja püksid, jalas on mehel kasetohust saapad. Olenemata oma suurest east on ta väga ergas ja elav ning nooruslik. Ta mõistab nalja ja vahel mängib metsas ekslejatele ka vingerpussi.

Metsavana oskab loomade ja lindude keelt. Tal on metsas võim kõige üle. Tema on otsustajaks, kas marjuline leiab metsast palju marju ja seeni ning kas jahimehi ootab hea saak. Metsahaldjas võib halva käitumise korral inimese metsa ära eksitada, või austusega metsa suhtumise puhul eksiteelt päästa. Mees hoiab silma peal sellel, et looduses liikujad metsale liiga ei teeks ning hoiab kõike tasakaalus. Halvad inimesed ei jää karistamata ning head ei jää tänuta.„Poisikesepõlves olime Kongimetsa metsas vastu Vara piiri puid raiumas. Vanemad mehed käisivad õhtu Sirkavere kõrtsis, tulivad säält metsa tagasi löövi juurde. Üks poiss oli, see alati hirnus täku viisi. Hakkas see õhtu jälle hirnuma. Sai mõne voori hirnunud, kui korraga täkk alt metsast vastu hirnus. Mida enam ta talle vasta hirnus, seda ligemalle hirnumine tuli, ja kui viimati poiss tule ääres hirnus, siis hirnuti õige koleda häälega vasta, nõnda et maa kohe põrus - siis ehmatasid mehed ära, igaüks katsus aga, et löövi sai tahaotsa minna. Mina, vaene, jäin etteotsa teiste jalgade pääle. Kes poisikest veel taha laskis! Mõned olid läätseleent keetnud, see oli löövi taga. Hommiku leidsime aga, et üks kärnkonn oli leemepadas kui üks viisk. Mõne aasta pärast läksime ühel neljapasel päeval ühe teise mehega Vara metsa kodarapuid vargile. Teine mees raidus kaks loogapuud sääl maha, mina leidsin ühe kaheharulise saare, raidusin selle maha. Tüvikust oli nii, arvata, viie paku pikkus, ja võtsin selga ja hakkasin tulema. Siis oli üks hirmus hääl, nõnda et maa põrus, aga seda aru ei saanud, mis hääl see oli, aga nõnda kõvast, et mets rõkkas. Siis pistsime jooksma. Kui me piiri pääle saime, siis oli mul kui pangega vett kaela visatud, särk oli märg kui vesi, aga tänapäävani ei kanna süda enam sinna kohta minna.“

Viited 

Eesti mütoloogia
Atviros Lietuvos knyga

Atviros Lietuvos knyga ("Avatud Leedu raamat") on 1992. aastast Leedus Avatud Leedu Fondi (Atviros Lietuvos Fondas) toel ilmuv raamatusari, mille eesmärgiks on tuua lugejateni olulisi teoseid humanitaar- ja sotsiaalteaduste vallast. 2011. aastaks oli sarjas ilmunud üle 350 raamatu, sealhulgas poliitikat, kultuuri, ajalugu, filosoofiat, õigust ja majandusteadust käsitlevaid teoseid, enamjaolt 20. sajandi autoritelt.

Sarjas on teiste seas ilmunud Jaan Kaplinski ja Jaan Puhveli teosed.

Vaata ka 
 Avatud Eesti raamat

Välislingid 
 Avatud Leedu Fondi avaldatud raamatute koondbibliograafia

Raamatusarjad
Meistriliiga aasta ilusaim värav

Meistriliiga aasta ilusaim värav on iga-aastane auhind, mis antakse mängijale, kes lõi Meistriliiga aasta ilusaima värava.

Võitjad

Viited

Välislingid
Youtube.com: Premium liiga ilusaim värav 2015 - Raido Roman
Youtube.com: Premium liiga ilusaim värav 2016 - Dmitri Kruglov
Youtube.com: Premium liiga ilusaim värav 2017 - Viktor Plotnikov

Meistriliiga
Jalgpalliauhinnad
Eesti aunimetused
Eesti sporditunnustused
Jahuleedik

Jahuleedik ehk jahukoi (Ephestia kuehniella) on leediklaste sugukonda kuuluv liik liblikalisi.

Elab hoonetes, röövikud toituvad jahust.

Välislingid 
 

Leediklased
Eesti liblikalised
Dūķeri mõis

Dūķeri mõis (saksa keeles Duckershof, läti keeles Dūķeru muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Veide kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Valmiera piirkonnas Kocēni vallas Dūķeri külas.

Ajalugu

Mõis on kujunenud Mujani vasallilinnuse valdustest. 1727. või 1728. aastal annetas Venemaa keiser Peeter II suurema osa sealsest valdusest krahv Gustav Reinhold von Löwenwoldele. Riigi valdusesse jäänud linnuselääni aladest kujuneski Dūķeri mõis.

Keiser Paul I kinkis sealse mõisa kindral Germannile. See pantis mõisa aastal 1810 20 000 taalri eest George Mengdenile. Tolle lesk loovutas valduse aastal 1815 25 000 rubla eest Ernst Reinfeldile.

Aastal 1820 sai mõisa omanikuks Ernsti kasupoeg Gustav Loudon, kes aastal 1829 ka mõisa täievoliliseks omanikuks sai. Aastal 1838 pantis ta mõisa 25 000 rubla eest oma sugulasele Friedrich Schultzile. Aastal 1843 ostis Mathilda von Schultz mõisa 32 500 rubla eest endale ja müüs siis aastal 1853 40 000 rubla eest August von Oettingenile. Aastal 1871 omandas mõisa 32 180 rubla eest Volmari kodanik Wilhelm Schwartz.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal kuus adramaad, sellele allus 117 mees- ning 141 naishinge. Aastal 1641 oli Dūķeri ja Mujāni mõisade suurus 29 ja 1/2 adramaad. Aastal 1688 oli mõisa suurus 20 ja 1/4 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 4 ja 1/4, aastal 1757 aga 6 ja 1/4. Aastal 1823 oli mõisa suurus 4 ja 11/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 4 ja 11/21, aastal 1881 aga 1 ja 70/80, lisaks 4 ja 75/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 üks karjamõisa: Slaweschen.

Viited

Valmiera piirkonna mõisad
Veide kihelkond
Mujāni mõis

Mujāni mõis, ka Mujani mõis (saksa keeles Schloß Mojahn, läti keeles Mujānu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Veide kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Valmiera piirkonnas Kocēni vallas Mujāni külas.

Ajalugu
Mõis on kujunenud Põhjasõja ajal õhku lastud Mujani vasallilinnuse juurde. 1390. aastal on esmakordselt mainitud kaubateel Liivi ordu piiri lähedal asuvat Mujāni mõisat (hofe to Moyane), kui seda rentis Riia peapiiskopi vasall Johann von Rosen.

15. sajandi lõpuni kuulus Mujāni Ewald Patkulile. Aastal 1494 kuulus linnus Hans Üxküllile. Aastal 1622 andis Rootsi kuningas Gustav II Adolf Mujāni koos teiste piirkonna linnuste ja osade mõisatega riigikantsler krahv Axel Oxenstiernale, kelle kätte see jäi mõisate reduktsioonini.  

1727. või 1728. aastal annetas Venemaa keiser Peeter II sealse valduse krahv Gustav Reinhold von Löwenwoldele. 1740. aastal oli kinnistu omanik peaökonoomiadirektor vabahärra von Mengden. Koos Kauguri mõisaga kuulus Mujāni XVIII sajandi keskel ja XIX sajandil Mengdenite krahvisuguvõsale.

1801. aasta 15. veebruaril omandas Mujāni 60 000 riigitaalri eest kaardiväerittmeister krahv George Heinrich Ludwig von Mengden. Vahepealsed 50 aastat kuulus valdus Meckidele ja Vietinghoffidele.   

1827. aastal tegi Mujāni mõisast, linnusest ja ümbruskonnast markii Paulucci pildialbumi jaoks mõõtmisi ja joonestamisi maamõõtja W. Tusch. Plaanil on näha linnuseala ja teisel pool veskipaisjärve asuv mõisa uus härrastemaja pargiga. Linnusest on järel üks läänenurgas asetsev ümartorn ja juppe nelinurkse ringmüürkastelli loode- ja kirdemüürist.

XIX sajandil olid linnusest alles vaid varemed peale mitmekorruselise nn Valge torni. Sajandi teisel poolel lasi lossi viimane omanik krahv Moritz von Mengden torni II korruse võlvid katta tsementbetooniga. Mõisakompleksist on säilinud veel ait, park ja veski varemed.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 16 ja 1/8 adramaad, sellele allus 296 mees- ning 338 naishinge. Aastal 1641 oli Mujāni ja Dūķeri mõisade suurus 29 ja 1/2 adramaad. Aastal 1734 oli mõisal adramaid 12 ja 6/8, aastal 1757 aga 16 ja 3/4. Aastal 1823 oli mõisa suurus 13 ja 19/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 13 ja 19/20, aastal 1881 aga 4 ja 14/80, lisaks 16 ja 37/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 üks karjamõis: Ellis.

Viited

Valmiera piirkonna mõisad
Volmari kreis
Veide kihelkond
Kokmuiža mõis

Kokmuiža mõis (saksa keeles Kokenhof, läti keeles Kokmuiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Veide kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Valmiera piirkonnas Kocēni vallas Kocēnis.

Ajalugu

Kokmuiža oli varasemal ajal koos Brieži mõisale kuulunud aladega Volmari lossiala osa või vakus. Aastal 1744 annetas Jelizaveta Petrovna mõisa kindral Lubrasele. Tolle pärijaks oli tema vennatütar, mistõttu mõis läks tema surma järel tolle abikaasa Anhorn von Hartwissi valdusesse. 

Aastal 1763 ostis mõisa 40 000 rubla eest tema sugulane Sebastian Ahorn von Hartwiss. Aastal 1846 omandas mõisa 154 000 rubla eest Hollandi konsul Johann Friedrich von Schroeder. Tema poeg lasi rajada mõisa peahoone ja Inglise pargi.

Aastal 1854 rajati mõisa juurde õllevabrik ja viinaköök. Aastal 1898 toodeti seal 3 323 190 liitrit õlut. Aastal 1913 rajati Kocēni raudteejaamast mõisa juurde 2 kilomeetri pikkune harutee, mis teenindas sealset õllevabrikut.

Aastal 1937 avati mõisa häärberis põhikool, kus töötas dirigent Roberts Zuika.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 36 ja 5/8 adramaad, sellele allus 649 mees- ja 726 naishinge. Aastal 1641 oli Kokmuiža, Mūri, Kauguri ja Volmari mõisade suurus 103 adramaad. Aastal 1688 oli mõisa suurus 31 ja 1/4 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 29 ja 7/8, aastal 1757 aga 36 ja 5/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 29 ja 1/2 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal adramaid sama palju, aastal 1881 kuulus mõisale aga 9 ja 22/80 adramaad, lisaks 28 ja 53/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 viis karjamõisa: Stukusch, Karlshof, Tornishof, Jehren ja Tilzen.

Vaata ka
Fideikomiss

Viited

Valmiera piirkonna mõisad
Veide kihelkond
Aluliina kirikumõis

Aluliina kirikumõis ehk Alūksne kirikumõis (saksa keeles Marienburg Pastorat, läti keeles Alūksnes mācītājmuiža) oli kirikumõis Liivimaal Valga kreisis Aluliina kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Alūksne piirkonnas Alūksnes aadressil Pils iela 11.

Ajalugu

Varasem ajalugu
Pastoraadi rajamise aeg ei ole teada. Esimesi teateid selle kohta on aastast 1637, mil sellele kuulus kolm adramaad. 1681. aastal oli selle koosseisus kolm talu.

Pastor Ernst Glück
1683. aastal sai Ernst Glückist Aluliina pastor. Ta elas ka praeguse kirikumõisa ruumides, puutudes seal otseselt kokku lätlastega. Nii otsustas ta Piibli läti keelde tõlkida. 1688. aastaks oli Uue Testamendi tõlge valmis, 1694. aastaks oli aga kogu Piibel tõlgitud ja ka trükivalgust näinud. See oli väga oluliseks sammuks ühtse läti kirjakeele kujunemisel.

Lisaks Piibli tõlkimisele tegeles Glück ka talurahvaharidusega: ta rajas nii Aluliina kui ka Volmari ümbrusse mitu talurahvakooli.

1687. aastal sai Glückist Koknese praost ehk Liivimaa üks mõjukamaid kirikutegelasi, kuigi ta jäi ka edasi Aluliina kihelkonda. Tema tegevus Lätis lõppes 1702. aastal, kui Vene väed Aluliina vallutasid ja Glücki sõjavangi viisid. Koos Glückiga viidi sõjavangi ka tema teenijanna ja kasutütar Marta Skawronska, kellest hiljem sai Venemaa keisrinna Katariina I nime all.

Glücki mälestuseks on kirikumõisa parki istutatud kaks tamme (Glücki tammed), mis seal siiamaani kasvavad.

Viited

Kirjandus
Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 376.

Alūksne piirkonna mõisad
Alūksne ajalugu
Valga kreis
Aluliina kihelkond
Ēvele kirikumõis

Ēvele kirikumõis (saksa keeles Pastorat Wohlfahrt, läti keeles Ēveles mācītājmuiža) oli kirikumõis Liivimaal Valga kreisis Ēvele kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub Lätis Burtnieki piirkonnas Ēvele vallas Ēvele asulas. Mõisa aastal 1609 valminud peahoone on valla vanim ehitis; tänapäeval asub seal kohalik rahvamaja.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus aastal 1816 3/4 adramaad, sellele allus 31 mees- ja 36 naishinge.

Viited

Burtnieki piirkonna mõisad
Valga kreis
Ēvele kihelkond
Metsküla rahvamaja

Metsküla rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Metskülas. Asutuse eesotsas on Hellat Rumvolt.

Viited

Välislingid
Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis

Eesti kultuurikeskused
Lääneranna vald
Lehetu külakeskus

Lehetu külakeskus on kultuurikeskus Haru maakonnas Nissi vallas Lehetu külas. Külakeskust haldab Lehetu Külaselts.

Viited

Välislingid
Asutusest Nissi valla kultuurikeskuse kodulehel
Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis

Eesti kultuurikeskused
Nissi vald
Kristiina Tõnnisson

Kristiina Tõnnisson (sündinud 15. mail 1976) on eesti sotsiaalteadlane.

Ta lõpetas 1994. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1997. aastal Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonnas avaliku halduse eriala, sai magistrikraadi juhtimises New Yorgi Ülikoolist ning on kaitsnud doktorikraadi Tartu Ülikoolis. 

Ta oli esimene Teaduse ja Kultuuri Sihtasutuse Domus Dorpatensis tegevjuht (praegu nõukogu esimees), samuti viimane Tartu Ülikooli Euroopa Kolledži direktor. Alates 2016. aastast on Tõnnisson Tartu Ülikooli Johan Skytte poliitikauuringute instituudi direktor. 

Ta on uurinud avalike organisatsioonide juhtimist üleminekuühiskondades.

Tunnustus
Tartu Ülikooli teenetemärk
2017 Kodanikupäeva aumärk

Välislingid 
 

Eesti sotsiaalteadlased
Eesti 200 poliitikud
Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna vilistlased
Sündinud 1976
Fierozzo

Fierozzo (fersentali: Vlarötz; saksa: Florutz) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost kirdes. 

2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 456 inimest. Valla pindala on 17,9 km². 2001. aasta rahvaloenduse järgi pidas 423 elanikku 441-st (95,9%) end fersentali keelerühma kuuluvaks.

Fierozzo külgneb järgmiste valdadega: Palù del Fersina, Sant'Orsola Terme, Torcegno, Frassilongo ja Roncegno Terme.

Trento provintsi vallad
Juliana Telman

Juliana Telman (31. mai 1901 Tallinn – 23. detsember 1970 Tallinn) oli eesti kommunist.

Ta sündis Tallinnas tööliste perekonnas. 1920. aastast oli ta EK(b)P liige. 1921. aastast Üle-eestimaalise Noorproletaarlaste Ühingu liige. 3. mail 1922 ta vangistati Viktor Kingissepa varjamise pärast ja mõisteti eluaegsele sunnitööle. Kandis vanglakaristust 16 aastat, vabanes vanglast 1938. aastal amnestia alusel. 1940. aasta juunipöörde järel oli ta üks EKNÜ organiseerijaid.

1940. aastal valiti ta II Riigivolikogu (Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseis) liikmeks 70. valimisringkonnast. Aastatel 1941–1954 oli ta NSV Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu saadik. Aastatel 1942–1944 oli ta ELKNÜ Keskkomitee 1. sekretär. Aastatel 1945–1952 oli ta EK(b)P Keskkomitee naisosakonna juhataja.

Aastatel 1952–1961 oli ta Eesti NSV Riikliku Loodusteaduste Muuseumi direktor.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Isiklikku
Tema õde oli kommunistliku liikumise tegelane Salomonia Telman.Tema abikaasa oli Ivan Kerro. 1946.a lapsendas ta orvuks jäänud tüdruku.

Viited

Välislingid
Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Juliana Telman (1962)

EKP Keskkomitee liikmed
ELKNÜ Keskkomitee liikmed‎
Eesti NSV I Ülemnõukogu liikmed
NSV Liidu Ülemnõukogu saadikud
NSV Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu saadikud‎
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1901
Surnud 1970
Frassilongo

Frassilongo (fersentali murdes Garait; saksa keeles Gereut) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 14 km Trentost idas. Valla pindala on 16,7 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 354 inimest.

Frassilongo külgneb järgmiste valdadega: Sant'Orsola Terme, Fierozzo, Roncegno Terme, Vignola-Falesina, Pergine Valsugana, Novaledo ja Levico Terme.

2001. aasta rahvaloenduse järgi kuulutas 340 elanikku 357-st (95,2%) end fersentali keelerühma kuuluvaks.

Trento provintsi vallad
Kevin MacLeod

Kevin MacLeod (sündinud 28. septembril 1972) on Ameerika helilooja ja muusikaprodutsent.

MacLeod on tuntud oma kasutustasuta muusikakogu levitamise tõttu oma veebisaidil incompetech.com. MacLeod on loonud ligi 2000 muusikapala, mis on allalaadimiseks saadaval Creative Commonsi litsentsiga. Selle litsentsi tingimused võimaldavad kõigil kasutada tema muusikat tasuta, juhul kui teose autorile viidatakse. Tema muusikat on kasutatud paljudes YouTube'i videotes, videomängudes ja filmides, 2016. aasta juuli seisuga oli MacLeodi IMDb keskkonnas heliloojana märgitud rohkem kui 2700 teose puhul.

Viited

Välislingid 

 Ametlik kodulehekülg
 Kevin MacLeod IMDb-s
 Kevin MacLeod Twitteris
 Kevin MacLeod Soundcloudis

Ameerika Ühendriikide heliloojad
Sündinud 1972
Kuusalu rahvamaja

Kuusalu rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Kuusalu asulas. 

Rahvamaja ehitati 1905 ja tollal oli see Kuusalu Karskuse Seltsi Seeme seltsimaja. 1905 läks maja Kuusalu Põllumeeste Seltsile.

Viited

Välislingid
Asutusest Veljo Tormise Kultuuriseltsi kodulehel

Eesti kultuurikeskused
Kuusalu vald
Swellendam

Swellendam on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas.

Swellendam on asutatud 1743. aastal ja on üks Lõuna-Aafrika Vabariigi vanemaid linnu.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Swellendami elanikest värvilisi 63,06%, valgeid 19,46%, mustanahalisi aafriklasi 15,41%, India või Aasia päritolu inimesi 0,27% ja teisi 1,81%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 81,29% elanikest, koosa keelt 9,50%, inglise keelt 4,77%, sotho keelt 1,07% ja teisi keeli 1,20%.

Viited

Lääne-Kapimaa provintsi linnad
Kolgaküla rahvamaja

Kolgaküla rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolgakülas.

Esimene Kolgaküla rahvamaja avati 1931. Ehitamise algatas Kolgaküla Haridusselts.

17. juulil 2006 põles süüdatud rahvamaja maha. Uus rahvamaja, mis on praktliselt põlenud hoone koopia, avati pärast korjandusi ja heategevusaktsioone 19. juunil 2008. Kohal oli president T. H. Ilves. 

19. ning 20. oktoobril 2012 korraldas Kolgaküla Selts rahvamajas filmifestivali, kus näidati 8 filmi, mille stseene on üles võetud Kolgakülas. 

Kohalikud inimesed on osalenud massistseenides: „Inimesed sõdurisinelis“ 1968, „Verekivi“ 1972, „Äratus“ 1989, „See kadunud tee“ 1990, „Tulivesi“ 1994, „Vanad  ja  kobedad  saavad jalad alla“ 2002, „Seenelkäik“ 2012 ning üldlaulupeo tule teekonda kajastav dokumentaalfilm „Tulekummardajad“ 2000.

Festivaliga samal ajal avati maja kõrval Eesti filmi 100. aastapäevale pühendatud infotahvel-kaart.

Viited

Välislingid
Rahvamaja koduleht

Eesti kultuurikeskused
Kuusalu vald
Langebaan

Langebaan on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas.

Langebaan asub Kaplinnast 120 kilomeetrit põhja pool, Langebaani laguuni kaldal.

Langebaan on asutatud 1922. aastal. Kuni 1960. aastani asus seal vaalapüügijaam.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Langebaani elanikest valgeid 56,02%, värvilisi 34,74%, mustanahalisi aafriklasi 7,35%, India või Aasia päritolu inimesi 0,49% ja teisi 1,41%. Emakeeleks pidas afrikaani keelt 76,21% elanikest, inglise keelt 19,19%, koosa keelt 1,33%, sotho keelt 0,57%, suulu keelt 0,51%, tsvana keelt 0,44% ja teisi keeli 1,75%.

Galerii

Viited

Lääne-Kapimaa provintsi linnad
Turismi mõisteid

Siin on loetletud turismi mõisteid.

A 
 Aguliturism

E 
 Ekskursioon
 Ekstreemturism

H 
 Haridusturism
 Heaoluturism
 Hostel
 Hotell
 Hotellimajandus
 Hävinguturism

J 
 Jahi- ja kalastusturism
 Jäähotell

K 
 Kanuumatk
 Katastroofiturism
 Kestlik turism ehk jätkusuutlik turism ehk säästev turism
 Kodumajutus
 Kosmoseturism
 Kruiisiturism
 Kultuuripäranditurism
 Kultuuriturism
 Kämping
 Külalistemaja

L 
 Lekkeefekt
 LGBT-turism
 Linnaturism
 Linnuvaatlusturism
 Loodusrada
 Loodusretk
 Loodusturism

M 
 Maailma Reisi- ja Turisminõukogu
 Maailma Turismiorganisatsioon
 Maaturism
 Majutusettevõte
 Massiturism
 Matkaklubi
 Matkamine
 Meditsiiniturism
 Militaarretk
 Militaarturism
 Moeturism
 Motell
 Muusikaturism

N 
 Nišiturism

P 
 Pehme seiklusturism
 Popkultuuriturism
 Puhkeküla
 Puhkelaager
 Pööring

R 
 Rannaturism
 Ranniku- ja mereturism
 Ratsamatk
 Reisibüroo
 Reisidokument
 Reisijuht
 Reisikiri
 Reisimine
 Religiooniturism
 Räätsamatk

S 
 Seiklusturism
 Seksiturism
 Siseturism
 Spaaturism
 Sporditurism
 Suusaturism
 Suveniir
 Säästev turism

T 
 Taliturism
 Teise kodu turism
 Toiduturism
 Tolkieni turism
 Tumeturism
 Turism
 Turismiatraktsioon
 Turismiasjaline
 Turismigeograafia
 Turismiinfokeskus
 Turisminõudlus
 Turismipiirkond
 Turismitalu
 Turismiteenus
 Turismiteenuse kvaliteet
 Turismitoode
 Turist

U 
Usunditurism

V 
 Vaatamisväärsus
 Vaimne turism
 Vastutustundlik turism
 Veiniturism
 Võõrastemaja
 Välisturism

Õ 
 Õlleturism

Ä 
 Ärireis
 Äriturism

Ö 
 Ökoturism

Ü 
 Ümbermaailmareis
 Üritusturism

 
Mõistete loendid
Iljušin Il-76

Iljušin Il-76 (vene keeles Ильюшин Ил-76, NATO koodnimega Candid) on Nõukogude Liidus loodud nelja turboventilaatormootoriga sõjaväe transpordilennuk. 

Algsetel Il-76 lennukitel olid Solovjov D-30KP mootorid (igal mootoril tõmme 118 kN), suurim kasulik last 40 kuni 48 tonni, 2012. aastal moderniseeritud Il-76 lennukid said võimsamad mootorid (igal mootoril tõmme 142 kN), kasulik last 60 tonni.

Kasutajaid

Mudelid

Berijev A-50
Berijev A-100
Xi'an Y-20 ja KJ-2000, Hiina

Viited

Välislingid
Goverloi kohal katsetati täiendavalt komplekteeritud Il-76 MD Ukraina sõjaväele (vene keeles) - Liga Novosti, 04.01.2020 (vaadatud: 04.01.2020)

Militaartranspordilennukid
Nõukogude Liidu lennukid
Iljušin
Venemaa lennukid
Uhtna raamatukogu

Uhtna raamatukogu on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Uhtna asulas. Raamatukogu juhataja on Inge Pikkoja.

Novembris 2016 avati raamatukogus Eesti esimene topoteek. See sisaldab ajaloolisi dokumente ja fotosid Uhtnast ja selle lähiümbrusest.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Rakvere valla kodulehel
Topoteek Uhtna: meie ajalugu, meie arhiiv

Lääne-Viru maakonna raamatukogud
Rakvere vald
Venevere raamatukogu

Venevere raamatukogu on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Venevere külas Venevere seltsimajas.

Raamatukogu avati 1920. aastal Venevere koolis.

Raamatukogu juhataja on Sirje Raudmäe.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Laekvere valla kodulehel

Lääne-Viru maakonna raamatukogud
Vinni vald
Vergi raamatukogu

Vergi raamatukogu on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi külas. 

Raamatukogu juhataja on Ülle Tamm.

Viited

Lääne-Viru maakonna raamatukogud
Haljala vald
Eesti looduskaitsemärk

Eesti looduskaitsemärk on Keskkonnaministeeriumi poolt välja antav teenetemärk, millega tunnustatakse teeneid looduse uurimisel, loodusteadmiste levitamisel, looduskaitse edendamisel, arendamisel ja tutvustamisel nii üleriigilisel kui ka rahvusvahelisel tasandil.

Märk on hõbedane ja kujutab looduskaitse sümboli tammelehe kontuuri. Märgi kavandi autor on kunstnik Julia Maria Künnap.

Märgi annab üle keskkonnaminister tavapäraselt looduskaitsekuu alguses.

Laureaadid
2011: Ain Erik, Lassi Karivalo, Kaja Lotman, Asko Lõhmus, Hendrik Relve, Asta Tuusti
2012: Jaan Rannap, Robert Oetjen, Mall Hiiemäe, Külli Kalamees, Guido Kapp, Õie Arusoo
2013: Urmas Sellis, Harri Jõgisalu, Vello Vainura, Agu Hollo, Kaja Peterson, Maie Jeeser
2014: Fredi-Armand Tomps, Georg Aher, Helle Kont, Ivar Arold, Mati Martinson, Meelis Tambets, Õie Jaagomäe
2015: Janika Ruusmaa, Laimdota Truus, Silver Visnapuu, Val Rajasaar, Valdur Mikita
2016: Andres Kalamees, Anne Kurepalu, Arne Kaasik, Kalvar Ige, Leili Mihkelson, Maris Kivistik, Toomas Jüriado
2017: Aivar Ruukel, Rauno Väisänen, Riinu Rannap, Urmas Laansoo, Vladislav Koržets
2018: Anneli Palo, Aveliina Helm, Ilkka Heikkinen, Inge Vahter, Jüri Nurk, Nadežda Tšerkašina, Olari Taal, Pille Tomson, Tiit Maran
2019: Aiki Jõgeva, Anne Nurgamaa, Karin Poola, Avo Rosenvald, Uudo Timm, Ester Valdvee
2020: Joosep Matjus, Veljo Runnel, Igor Gulov, Vootele Hansen, Maie Itse, Kristel Vilbaste
2020: Sirje Aher, Horst Freitag, Rein Järvekülg, Mart Külvik, Vladimir Mirotvortsev, Kalev Raudsepp

Vaata ka
Eesti looduskaitsemärgid
Eerik Kumari looduskaitsereemia
Looduskaitsemärk

Viited

Eesti teenetemärgid
Eesti keskkonna- ja looduskaitse
Johan Pitka tubamuuseum

Johan Pitka tubamuuseum on muuseum Järva maakonnas Järva vallas Jalgsema külas Seliküla-Jalgsema külamajas. Muuseumis tutvustatakse eesti mereväelase Johan Pitkaga seotut.

Muuseum avati 28. juunil 2014.

Viited

Välislingid
Muuseumist Kaitseliidu kodulehel

Järva maakonna muuseumid
Järva vald
Regina Oja

Regina Oja (aastast 2022 Regina Ermits; sündinud 31. jaanuaril 1996 Tallinnas) on Eesti laskesuusataja. 

Ta lõpetas 2015. Audentese Erakooli e-gümnaasiumi ja Sollefteå spordikooli Rootsis. Alates 2017. aastast on õppinud Tartu Ülikoolis skandinavistikat.

Ta tegi debüüdi laskesuusatamise maailma karikasarjas 2016.

Isiklikku
Tema isa on endine laskesuusataja Kristjan Oja. 

21. mail 2022 abiellus ta Kalev Ermitsaga.

Välislingid
 
Regina Oja - IBU lehel

Eesti laskesuusatajad
Sündinud 1996
Enn Veskimägi

Enn Veskimägi (sündinud 19. detsembril 1947 Tallinnas) on Eesti majandus- ja sporditegelane ning jalgrattur. 

1994–1995 ASi Standard turundus- ja müügidirektor, 1996–2019 ASi Standard juhatuse esimees. 2019. aasta septembris loobus juhatuse esimehe kohast ja jätkab tööd ettevõtte nõukogus.

Hariduskäik 
Tallinna 20. keskkool; lõpetas 1973. aastal tööstuse planeerimise erialal Tšerkassõ (Ukraina) polütehnilise instituudi ja 1979. aastal kaugõppes puidutehnoloogia erialal Võru tööstustehnikumi.

Ühiskondlik tegevus 
Eesti Tööandjate Keskliidu volikogu liige, esimees 2003–2013; 

Eesti Kaubandus-Tööstuskoja juhatuse liige (alates 1994); 

Eesti Jalgratturite liidu juhatuse liige (alates 1992), 

Eesti Vanglatööstuse nõukogu liige 2001–2014,  

Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse nõukogu liige 2003–2014; 

Haigekassa nõukogu liige 2002–2006; 

Riigi Kinnisvara AS nõukogu esimees 2002–2005; 

Kultuuri- ja Spordi Sihtkapitali nõukogu liige 2004–2008, 2013–2014 ja alates 2019; 

Business Europa Presidentide Nõukogu liige 2006–2013; 

Tartu Ülikooli kuratooriumi liige 2009–2012; 

Eesti Kunstiakadeemia kuratooriumi liige 2008–2012; 

Eesti Raudtee nõukogu liige (alates 2017), 

Dubai EXPO 2020 nõukogu liige; 

Tallinna Vanalinna Rotary klubi liige.

Jalgrattasport 
Harrastanud jalgrattasporti Tallinna MSK-s, Dünamos ja AKSK-s, esimene treener oli Rein Roosi. Tulnud maanteesõidus 1964–1965 neli korda Eesti noorte meistriks ja 1966 kaks korda juunioride meistriks. Meistersportlane (1966). 
1991. aasta veteranide MM-il 4. koht. 1990 Eesti veteranide meister.

Koroonapandeemia 
2020. aasta kevadel põdes ta raskelt koroonat, kuid tervenes sellest.

Tunnustus 
 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk 
 2006 – Valgetähe III klassi teenetemärk 
 2021 – Ernst&Youngi ettevõtja elutööpreemia

Viited

Välislingid 

Eesti sporditegelased
Eesti jalgratturid
Sündinud 1947
Luminor

Luminor Group on Eestis, Lätis ja Leedus tegutsev pank. Ettevõtte peakontor asub Eestis.

Luminor Groupi kuuluvad: Maksekeskus AS, Luminor Holding AS, Luminor Bank AS.

Pank moodustati 1. oktoobril 2017, kui jõudis lõpule DNB ja Nordea Balti üksuste liitumine.

2018. aasta alguse seisuga oli Luminoril Baltikumis 16% turuosa hoiuste turul ja 23% laenuturul ning sellega oli see suuruselt kolmas pank Baltimaades. Panga laenuportfelli maht oli 2018. aasta sügise seisuga 12 miljardit eurot ja klientide hoiuste maht on üle 8 miljardi euro. Luminor Groupi omanikuks oli valdusühing Luminor Group AB. Finantsinspektsiooni andmetel oli 2020. aasta alguse seisuga Luminor Eestis antud laenude mahult esimesel ja hoiuste mahult Swedbanki järel teisel kohal.

Luminori omanikud on Nordea Bank AB ja DNB Bank ASA ning Blackstone’i erakapitali investeerimisfondid kavatseb osta 60%. Jaanuaris 2019 sai tehing ametliku loa ka Euroopa Komisjonilt. Selle tehingu järgi on Luminori turuväärtuseks 1,7 miljardit eurot. Panga senised omanikud Nordea ja DNB säilitasid kumbki 19,95% osaluse.

2019. aasta algul töötas Luminoris terve Baltikumi peale kokku ligi 3000 inimest. Ettevõte andis teada plaanist äriprotsesse lihtsustada ja 2019. aasta jooksul koondada 800 inimest.

2021. aasta detsembris ostis Blackstone, läbi soodsa maksupoliitikaga Jersey  Kanalisaartel registreeritud ettevõtte Braavos BidCo Limited, Nordea Bank Apblt 8,4% Luminor Holdingust ning 2022. aasta septembris omandas Blackstone, läbi ettevõtte Braavos BidCo Limited, Nordea Bank Apb allesjäänud 11,6% suuruse osaluse. Selle tehingu tulemusel kuulub Blackstone’ile nüüd 80,05% Luminor Holding ASist ja DNB-le ülejäänud 19,95%.

Viited

Välislingid
 Luminor LT
 Luminor LV
 Luminor EE
 "Luminori kliendid on juba kaks aastat hädas panga e-teenuste häiretega" ERR, 26. september 2022

Pangad
Eesti pangad
Veiveriai

Veiveriai on alev Leedus Prienai rajoonis, Veiveriai valla halduskeskus. Alev asub merepinnast 80-95 meetri kõrgusel.
Veiveriais on gümnaasium, muusikakool ja raamatukogu.

Ajalugu 

Asula rajati XVIII sajandi esimesel poolel, kirjalikes allikates mainitakse seda esmakordselt aastal 1744. Aastal 1782 püstitati sinna  kabel, aga aastal 1818 ehitas Aukštoji Freda mõisa omanik Józef Godlewski sinna esimese kiriku, ühtlasi hakkas seal tegutsema ka kihelkonnakool. Umbkaudu samal ajal rajati sinna ka hobupostijaam. Algselt oli sealne kirik Zapyškise kiriku abikirikuks, Veiveriaisse rajati omaette kihelkond alles aastal 1846.

Pärast Peterburist Königsbergi viiva raudtee valmimist kaotas sealne hobupostijaam oma tähtsuse ja aastal 1866 hakkas selle ruumides tegutsema õpetajate seminar  (aastani 1872 olid need küll ametlikult vaid õpetajate kursused). Aastal 1905 toimusid selle juures miitingud, kus nõuti, et õppetöö hakkaks toimuma leedu keeles. Aastal 1915 seminar suleti, tänapäeval tegutseb samas hoones kohalik muusikakool.

Aastal 1935 osalesid asula elanikud suures Suvalkijat haaranud streigis, streigi mälestuseks on asulas mälestussammas. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad, ka nende mälestuseks on Veiveriai lähistele Skausmase künkale püstitatud mälestusmärk. Nõukogude ajal oli Veiveriai kohaliku kolhoosi keskasulaks.

Viited

Välislingid 

Alev Poola geograafilises sõnastikus
Alev portaalis vietoves.Lt

Prienai rajoon
Leedu alevid
Pakuonis

Pakuonis on alev Leedus Prienai rajoonis, Pakuonise valla halduskeskus. Alevis asuvad põhikool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealne koduloomuuseum ja aastal 1883 valminud katoliku kirik. 

Kirjalikes allikates mainitakse Pakuonist esmakordselt aastal 1744. Aastal 1782 püstitati sinna esimene kirik, umbkaudu sel ajal sai asula ka alevi staatuse. 

Aastal 1904 sündis seal juudi päritolu kunstnik Jacques Koslowsky.

Viited

Välislingid 

Alev portaalis vietoves.Lt

Prienai rajoon
Leedu alevid
Risti raamatukogu

Risti raamatukogu on raamatukogu Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Risti asulas Risti põhikoolis. Risti raamatukogu on Lääne-Nigula valla raamatukogu haruraamatukogu.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Lääne-Nigula valla raamatukogu kodulehel

Lääne maakonna raamatukogud
Lääne-Nigula vald
Kamov Ka-60

Kamov Ka-60 on Venemaal toodetud helikopter.

Viited

Sõjaväehelikopterid
Venemaa relvad
Väike karikas 2001

Väike karikas 2001 ehk 2001. aasta väikesed karikavõistlused on Eesti jalgpalli madalamate liigade karikavõistlused, mis algas 1/16 finaali paaride loosimisega 30. märtsil ja lõppeb finaaliga 29. augustil 2001. Väikeste karikavõistlustel osales 20 võistkonda.

1/16-fnaalid
Loosimine toimus 30. märtsil 2001.

1/8-fnaalid
Sulgudes võistkonna liiga tase. 

|-
!colspan="3" align="center"|30. mai

|}

Vabapääsmed
Otse veerandfinaali pääsesid võistkonnad, kes jäid välja loosimata:
II liiga (3): Muhumaa JK
III liiga (4): Lelle SK

Veerandfinaalid

Poolfinaalid

Finaal

Viited

Välislingid
Väikesed karikavõistlused (1/8-finaalid)
Pärnu Vaprus võitis Väikesed karikavõistlused 

Eesti jalgpalli karikavõistlused
2001. aasta Eesti spordis
Mart Paemurru

Mart Paemurru (1940. aastani Martin Otto; 31. mai 1908 Toila, Voka vald – 6. november 1972 Tallinn) oli eesti metsasarvemängija, tšellist ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna konservatooriumi Jaan Tamme metsasarveklassi, õppis konservatooriumis ka Karl Bachblumi ja Raymond Bööcke juhendamisel tšellot, Artur Kapi juhendamisel kompositsiooni ning Olav Rootsi juhendamisel dirigeerimist.

Aastatel 1929–1930 oli ta Raadio Ringhäälingu orkestri kontsertmeister, 1932–1942 Estonia teatri orkestri metsasarvemängija, 1942–1945 Estonias tšellist, 1948–1968 mängis tšellot ERSO-s.

Aastatel 1941–1972 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi metsasarveõppejõud, aastatel 1944–1949 ka puhkpillikateedri juhataja, 1946. aastast dotsent, 1946–1950 dekaan. 

Tema õpilasi on Kaupo Antzon, Robert Kasemägi, Leho Muldre ja Ado Tamm.

Isiklikku
Tema abikaasa oli helilooja ja muusikapedagoog Els Aarne, nende poeg on tšellist Peeter Paemurru.

Viited

Eesti metsasarvemängijad
Eesti tšellistid
Eesti muusikapedagoogid
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1908
Surnud 1972
Prii

Prii on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Prii (Brie, Pri, Prie, Prü) on pandud 14 mõisas Järvamaal, Läänemaal, Pärnumaal, Saaremaal, Tartumaal, Viljandimaal ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Prii uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Andrei, Freimann, Frey, Kerb, Liber, Lieber, Mitter, Nibauer, Prifka, Priidemann, Prinkmann, Prints, Viliberg ja Vriedberg. Karmen Prii palvel kanti Prii perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 394 all (Siseministeeriumi teadaanne 16. veebruarist 1940).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Prii Eestis 75 mehel ja 85 naisel. 

Andrei Prii, eesti poliitik ja majandusjuht (1938–) 
Asso Prii, eesti ühiskonnategelane (1986–)
Jaanis Prii
Uno Prii, eesti päritolu Kanada arhitekt (1924–2000)

Perekonnanimede kaitseregistri nimed
Eestistamisel antud perekonnanimed
Hanikase raamatukogu

Hanikase raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Hanikase külas. Raamatukogu juhataja on Tuuli Dolgošev.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Orava valla kodulehel

Põlva maakonna raamatukogud
Võru vald
Orava raamatukogu

Orava raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Orava külas. Raamatukogu juhataja on Tuuli Dolgošev.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Orava valla kodulehel

Põlva maakonna raamatukogud
Võru vald
Kauksi raamatukogu

Kauksi raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Kauksi asulas. Raamatukogu juhataja on Anni Iljina.

Viited

Põlva maakonna raamatukogud
Põlva vald
Leevaku raamatukogu

Leevaku raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Leevaku külas. Raamatukogu juhataja on Karmen Pedosk.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Räpina valla külade kodulehel

Põlva maakonna raamatukogud
Põlva vald
Võõpsu raamatukogu

Võõpsu raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Võõpsu asulas. Raamatukogu juhataja on Lea Saaremäe.

Viited

Põlva maakonna raamatukogud
Räpina vald
Piksepeni

Piksepeni (Callimorpha) on perekond liblikalisi sugukonnast karuslased.

Kui eestikeelse teadusliku nimetusena on piksepeni perekond Callimorpha, siis rahvapärane nimetus piksepeni tähistab mitmesse erinevasse perekonda kuuluvaid liike. Nii kutsutakse piksepeniks ka harilikku päevakoera.

Eestis elab selle perekonna liik harilik piksepeni (Callimorpha dominula, sünonüüm Panaxia dominula). 

Karuslased.
Carl August Wehrmann

Carl August Wehrmann (23. märts 1794 Tallinn – 9. august 1876 Tallinn) oli Eesti vaimulik ja pedagoog.

Ta lõpetas aastal 1811 Tallinna Kubermangugümnaasiumi. Aastatel 1812–1814 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 2. juulil 1822 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1814–1819 Toompea aadlipansioni inspektor. Aastatel 1819–1822 oli ta Tallinna Toomkooli ülemõpetaja. Aastatel 1822–1857 oli ta Harju-Madise ja Risti koguduse õpetaja. Ta läks emerituuri 17. novembril 1857, misjärel elas ta emeeritusena Tallinnas.

Isiklikku 
Tema isa Daniel Ernst Wehrmann (1745–1799) oli Tallinna Gümnaasiumi professor. Ta oli kaks korda abielus, tema teise abikaasa Helena Sophia isa oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja Christian Georg Magnus Knüpffer.

Kirjandus 
 Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007

Harju-Madise koguduse vaimulikud
Risti koguduse vaimulikud
Eestimaa vaimulikud
Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1794
Surnud 1876