joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Lorentzi medal

Lorentzi medal on teadusauhind, mida annab iga nelja aasta tagant välja Hollandi kuninglik kunsti- ja teaduste akadeemia. See asutati 1925. aastal hollandi füüsiku ja nobelisti Hendrik Lorentzi doktorikraadi 50. aastapäeva puhul. Medal antakse olulise panuse eest teoreetilisse füüsikasse, ehkki varem on selle saajate hulgas olnud ka tuntud eksperimentaalfüüsikuid.

Esimese medali saaja oli Max Planck, kelle valis välja Lorentz isiklikult. Auhinna 23 laureaadist 11 on hiljem saanud ka Nobeli auhinna. Lorentzi medalit loetakse kõige väärikamate rahvusvaheliste akadeemiliste füüsikaauhindade seas prestiižilt viiendal kohal olevaks.

Saajad

Vaata ka 
 Olulised tunnustused füüsikas
 Hendrik Lorentz

Viited

Välislingid 
 Ametlik Lorentzi medali veebileht Hollandi kuningliku kunsti- ja teaduste akadeemia portaalis
 Lorentzi medali veebileht Lorentzi instituudi portaalis

Füüsika
Teadusauhinnad
Merevaikkollane

Merevaikkollane ehk merevaigukarva on üks kollastest värvitoonidest, merevaigu värvi soe kollane kuni sügavoranž värvus, kasutatakse tavaliselt läikivate, läbipaistvate või kuldselt ja punakalt helkivate objektide kohta.

Värvus on karakterilt soe, kuldne, luksuslik, sügav, seostub puhtusega, päikelisusega, läbipaistvuse ja sädelusega. On kasutatud silmavärvuse kirjeldamiseks, samuti veini ja konjaki värvuse kirjeldamiseks.

Mõnes värvisüsteemis käsitletakse merevaikkollast tertsiaalvärvusena, mis saadakse primaarvärvuse kollase ja sekundaarvärvuse oranži segamisel.

Pildid

Variatsioonid 
Loodusliku merevaigu värvus ulatub tumekollasest oranžini, nii tähendab ka merevaiguvärvi värvus teatud värvustevahemikku tumekollase kuni oranžika-puuni vahel.

ISCC-NBS-i värvisõnaraamatu "Color: Universal Language and Dictionary of Names" järgi võib merevaikkollane (Amber) olla sügav oranžkollane, keskmine oranžkollane või tume oranžkollane, Amber Yellow säravkollane, murtud kollane (strong yellow), hele või keskmine kollane, Amber Gold hele kollakaspruun, hallikaskollane või tume hallikaskollane.

Pantone värvitoon 14-1045 Amber on kergelt oranžika varjundiga tumekollane, värvitoon 16-1350 Amberglow on mahe kergelt pruunikas oranž.

Veebivärv Amber on soe tumekollane.

Kasutamine 
Merevaikkollase värvuse tumedusastmeid kasutatakse mee värvuse kirjeldamisel vastavalt USA Põllumajandusministeeriumi (U.S. Department of Agriculture - USDA) poolt kehtestatud
klassifikatsioonide järgi.

Merevaikkollasena (amber light) määratletakse Suurbritannias ja Põhja-Ameerikas liikluses kasutatavate kollaste vilkurite, suunatulede ja hoiatusvalgustite värvust, samuti valgusfoori keskmise, kollase tule värvust.

Viited 

Kollased värvitoonid
Oranžid värvitoonid
Pruunid värvitoonid
Tuxer Joch

Tuxer Joch on mäekuru Zillertali Alpides kõrgusel 2338 m, mis ühendab Zillertali alumise oru Brenneri marsruudiga kohe Brenneri mäekurust põhjas. Kirdes kohe tipu all asub Tuxer Joch-Haus.

Ajalugu 

Varasematel aegadel oli Brenneri marsruudilt üle Tuxer Jochi Zillertali orgu vilgas ratsatee. Juba eelajaloolistel aegadel oli sadul inimestele teada. Kivist valmistatud tööriistade leiud näitavad, et Tuxer Jochi ületasid kiviaja inimesed. Kurust leiti pronksiajast pärit dekoratiivne sõlg. Põllumehed ajasid oma kariloomi üle sadula ning põllumehed ja kaupmehed ületasid kuru ka kohalikke tooteid vedades. Aeg-ajalt möödusid seda teed pidi ka matuserongkäigud, kuna Tuxi küla kuulus kord Schmirni kihelkonda sadula teisel küljel, nii et surnuid tuli sinna kanda. Hiljem muudeti seda koguduse struktuuri, kuid ilmalikku halduskorraldust muudeti alles 1926. aastal. Kuid Tuxer Tal oli olnud pikka aega orienteeritud Zillertalile ja kui seda hiljem 19. sajandil maantee ühendas, kaotas Tuxer Joch oma tähtsuse kohaliku liikluse jaoks ja on sellest ajast alates tegutsenud üksnes jalutajate transiidina.

Aastatel 1940/41 tekkis plaan rajada Tuxer Jochi kohale turismitee ja töötati välja täielik projekt. See projekt ei olnud loodud ainult turismi eesmärgil, sest kõrvalteel Brenneri mäekuruni oli märkimisväärne sõjalis-strateegiline tähtsus Wehrmachti jaoks.
The Hardkiss

The HARDKISS on Ukrainas 2011. aastal moodustatud ansambel. 

Ukraina ansamblid
Rumfordi medal

Rumfordi medal on Suurbritannia Kuningliku Seltsi poolt üle aasta välja antav auhind "Euroopas töötavale teadlasele hiljutise silmapaistvalt olulise aine termilise või optilise omaduse avastamise eest".

Autasu anti esmakordselt välja 1800. aastal. Loodi pärast teadlase Benjamin Thompsoni (Rumfordi krahv) poolt 1796. aastal tehtud 5000 dollari suurust annetust ja sellega kaasneb 1000 naela suurune kingitus. Asutamisest peale on auhinda antud 101 teadlasele, sealhulgas Rumfordile endale 1800. aastal.

Medalit on antud Ühendkuningriigi kodanikele viiskümmend neli, Saksamaa seitseteist korda, Prantsusmaa neliteist, Hollandi seitse, Rootsi neli korda, Ameerika Ühendriikide kolm korda, Itaalia kaks korda ja üks kord Austraalia, Ungari, Belgia, Luksemburg ja Uus-Meremaa kodanikele.

Saajate loend

Vaata ka 

 Rumfordi auhind

Viited 

Teadusauhinnad
Füüsika
Optika
Termodünaamika
Oskar Martin

Oskar Martin (30. detsember 1897 Riisipere vald, Harjumaa – 19. aprill 1960 Kingston, Ontario, Kanada) oli eesti tehnikateadlane.

Õppis Haapsalus ja Petrogradi gümnaasiumis.

1917. aastal lõpetas Tallinna Nikolai Gümnaasiumi. Aastatel 1917–1918 ja 1920–1922 õppis Tartu Ülikoolis keemiat. Oli korp! Fraternitas Estica liige. 1918–1920 võttis osa vabadussõjast.

Aastatel 1923–1930	õppis Danzigi Tehnikaülikoolis, kus omandas ehitusinseneri kutse. Aastatel 1930–1935 jätkas samas ülikoolis teedeehituse instituudi assistendina. 1935. aastal kaitses Danzigi Tehnikaülikoolis doktorikraadi väitekirjaga "Über Untersuchungen und Messung der Bindekraft bituminöser Stoffe".

1935. aastal valis Tartu Ülikooli nõukogu ta tehnikaosakonna teede õppetooli juhatajaks, 1936. aastal Tallinna Tehnikaülikooli erakorraliseks professoriks. Aastatel 1936–1944 töötas TTÜ teedeehituse professori ja teedelabori juhatajana, 1938–1944 oli ka ehitus- ja mehaanikateaduskonna dekaan. Tehnikaülikoolis töötades pani ta aluse autoteede uurimissuunale, spetsialiseerudes bituumenite uurimisele.

1944 sügisel põgenes ta koos perega Rootsi. Aastatel 1945–1951	töötas Stockholmis Riigi Teedeinstituudis. 1951. aastal siirdus Kanadasse. Aastatel 1951–1960 oli ta Queen's University teedeehituse ja aluspõhjamehaanika professor ja ehitusmaterjalide katsekoja juhataja. Ta oli tunnustatud asfaltkiirteede ehituse spetsialist-eriteadlane.

Viited

Eesti tehnikateadlased
Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased
Korporatsioon Fraternitas Estica liikmed
Tallinna Tehnikaülikooli professorid
Eestlased Kanadas
Sündinud 1897
Surnud 1960
Gefrorene-Wand-Spitzen

Gefrorene-Wand-Spitzen on kaks tippu Tuxi harjal (Tuxer Kamm), mäeahelikul Zillertali Alpides, mis on üks Kesk-Ida-Alpide mäestikke Austria Tirooli liidumaal. Põhjatipp (Nordgipfel) on kirjanduses 3286 m kõrgune, kuid on Bundesamt für Eich- und Vermessungswesen andmetel 3288 m kõrgune. Lõunatipp (Südgipfel) seevastu on vaid 3270 m kõrgune. Kahe tipu vahekaugus on umbes 300 m. Nad paistavad põhjast kõleda, koonusekujulise, firniga kaetud kuplina, kuid idast peletava, tumeda kaljuseinana. Teravad ja silmatorkavad seljandikud kiirgavad mäetippudest piki mäestiku peaharja kirdesse ja edelasse. Kaksiktipud on kõrgeimad punktid suvises suusapiirkonnas Hintertuxi liustikul ja alates 1990. aastate lõpust on neile Hintertuxist juurdepääs köisraudteede ja suusatõstukitega; mis teeb neist päevareisijate populaarse sihtkoha. Põhjatipp vallutati esimest korda 1867. aastal Dr. Berreitteri poolt, lõunatipp 7. septembril 1872 vendade Max ja Richard von Frey poolt Salzburgist.

Ümbruskond 

Gefrorenen-Wand-Spitzen on ümbritsetud liustikest. Läänes ulatub tohutu Gefrorene-Wand-Kees tippudeni; edelas ulatub Große Riepenkees 3000 m kõrguseni; kirdes asub väike Friesenbergkees ja kagus on Kleine Riepenkees. Nende naabertipud on: piki kirdeharja (Nordostgrat) Friesenbergschartega (2904 m) eraldatud Riffler (3231 m); piki edelaharja (Südwestgrat) laia Riepeni sadulaga (Riepensattel) eraldatud Olperer (3476 m), kõrgeim tipp Tuxi harjal. Loodes langeb maastik Tuxer Tali ja edelas Zamser Grundile. Oluline asula on Hintertux, linnulennult umbes 6 km kaugusel põhjas. Finkenbergi küla Ginzlingis asub veidi alla 11 km idas.

Galerii
HDF-plaat

HDF-plaat on kiudplaat, mida nimetatakse ka suure tihedusega puitkiudplaadiks. See on puitkiudplaadi tüüp, mis on puidutoode. Seda kasutatakse mööbli valmistamisel ja ehitustööstuses.

Iseloomustus
Plaadi tekstuur on sile ning ehituselt on plaat tihe. HDF-plaat sarnaneb MDF-plaadiga, mis on keskmise tihedusega puitkiudplaat, kuid HDF-plaat on tihedam ning palju tugevam ja kõvem. See erineb puitlaastplaadist selle poolest, et puitkiudude ühendamine ei vaja täiendavat liimi, puitkiududes sisalduvast algsest ligniinist piisab puitkiudplaadi ühendamiseks, kuigi sageli lisatakse ka vaiku. Kiudplaati toodetakse nii märjas kui ka kuivas protsessis. Märgprotsess, mida nimetatakse Masoni meetodiks, jätab ühe sileda ja ühe tekstuuriga külje. Kuivtöödeldud puitkiudplaat on mõlemalt poolt sile.

Ajalugu
Kiudplaati meenutav toode valmistati esmakordselt Inglismaal 1898. aastal vanapaberi kuumpressiga. Kanadas toodeti 1900. aastal väikese tihedusega kiudplaate, aga 1920. aastate alguses paranesid märja puidumassi kokkusurumise meetodid ja siis valmistati kõrgel temperatuuril suurema tihedusega puitkiudplaate.

Tehniline info
Töötasapinnad on kaetud dekoratiivse kõrgsurve (HPL) laminaadiga, mis tagab kulumiskindluse, niiskuskaitse, vastupidavuse kriimustustele, majapidamises tekkivale määrdumisele, keemiatoodete mõjule ja löögikindluse.

Viited

Puit
Ehitusmaterjalid
Wimbledoni tenniseturniiri naiste paarismängu võitjate nimekiri

Wimbledoni tenniseturniir naiste paarismängus on igal aastal Wimbledoni meistrivõistluste raames korraldatav tenniseturniir. Turniiri peeti esimest korda 1913. aastal, samal aastal segapaaride meistrivõistlustega. Turniir toimub Suurbritannias Londoni eeslinnas Wimbledonis All England Lawn Tennis and Croquet Clubi muruväljakutel.

Naiste paarismängus on kõige paljukordsem Wimbledoni turniiri võitja ameeriklanna Elizabeth Ryan, kes tuli Suurbritannia meistriks kaksteist korda aastatel 1914–1934 viie eri partneriga. Aastatel 1919–1923 ja 1925 tuli ta kuus korda meistriks koos Suzanne Lengleniga. Viimased kuus turniirivõitu jagunesid järgmiselt: Helen Wills Moodyga kaks (1927 ja 1930), Simonne Mathieuga kaks (1933 ja 1934) ning Agnes Mortoni (1914) ja Mary Browne]]ga üks turniirivõit (1926).

Aastatel 1915–1918 ei mängitud meistrivõistlusi Esimese maailmasõja tõttu ja aastatel 1940–1945 II maailmasõja tõttu. 2020. aastal tühistati meistrivõistlused koroonapandeemia tõttu.

Võitjad

Amatööride ajastu

Avatud ajastu

Vaata ka

 Meeste üksikmäng
 Naiste üksikmäng
 Meeste paarismäng
 Segapaarismäng

Suure slämmi turniiride naiste paarismängu võitjate nimekirjad
 Austraalia lahtiste tennisemeistrivõistluste naiste paarismängu võitjate nimekiri
 Prantsusmaa lahtiste tennisemeistrivõistluste naiste paarismängu võitjate nimekiri
 USA lahtiste tennisemeistrivõistluste naiste paarismängu võitjate nimekiri

Tennisevõistlused
Suurbritannia sport
Kenneth Burke

Kenneth Duva Burke (5. mai 1897 – 19. november 1993) oli Ameerika kirjandusteoreetik, esseist, semiootik, filosoof.

Teoseid
Philosophy of Literary Form (1941)
A Grammar of Motives (1945)
A Rhetoric of Motives (1950)
Linguistic Approaches to Problems of Education (1955)
The Rhetoric of Religion (1961)
Language as Symbolic Action (1966)
Here and Elsewhere (2005)
Essays Toward a Symbolic of Motives (2006)

Ameerika Ühendriikide filosoofid
Ameerika Ühendriikide semiootikud
Sündinud 1897
Surnud 1993
Tallinna–Narva kiirrongiliin

Tallinna–Narva ekspressliin on Elroni opereeritav rongiliin Eestis. Liin läbib Harjumaad, Lääne-Virumaad ja Ida-Virumaad.

Liinil sõidab päevas mõlemal suunal kaks reisirongi. 

 Reedeti ja Pühapäeviti sõidavad 4 reisirongi ekspressliinil.

Peatused
Tallinn
Kitseküla
Ülemiste
Tapa
Rakvere
Kiviõli
Jõhvi
Narva

Vaata ka
Tallinna–Narva raudtee
Tallinna–Narva rongiliin

Eesti rongiliinid
Neuraaltoru

Neuraaltoru ehk närvitoru on keelikloomade, sealhulgas selgroogsete, sealhulgas inimese kesknärvisüsteemi embrüonaalne alge. See moodustub neurulatsiooni käigus neuraalplaadist. 

Ristlõikes saab sellel varsti pärast moodustumist eristada kolme kihti, seestpoolt väljapoole: 
 ependüümikiht — pseudomitmekihiline kiht, mis sisaldab algelisi rakke; 
 mantlikiht  — sisaldab migreerivaid, vohavaid rakke, mis väljuvad ependüümikihist; 
 väline äärevöönd — kiht, kus moodustuvad närvikiud. 

Neuraaltoru keskmes asetseb algvatsake.

Neuraaltoru areng toimub järgmise mehhanismi järgi: jagunevad ependüümirakud liiguvad mantlikihti, kus nad arenevad kas neuroblasti teed mööda  — kinnituvad ja ajavad jätkeid, mis ulatuvad välisesse äärevööndisse, või glioblasti teed mööda — ei kinnitu ja muutuvad gliiarakkudeks.

Areng

See tekib pärast gastrulatsiooni ektodermiks (välimine iduleht) nimetatavast rakukihist embrüo pinnal, mis asetseb seljakeeliku kohal ja mille mõjul siin moodustub pisut paksem neuroektoderm kui neuraalplaat. See võlvub külgmiselt neuraalvallidega üles ja nende vahel piklikuks neuraalvaoks sisse. See järel voltub neuraalvagu neuraalvoltidega torujaks moodustiseks. Selle protsessi käigus, mida nimetatakse primaarseks neurulatsiooniks, moodustub sisse vajudes neuraaltoru, mis eraldub ektodermist, mis pinnaektodermina kesknärvisüsteemi voltunud alge kohal uuesti sulgub. Kummalgi pool neuraaltoru moodustuvad endise neuraalplaadi äärepiirkonna rakkudest ajutiselt neuraalharjad, millest hiljem saavad melanotsüütide (pigmendirakkude) kõrval perifeerse närvisüsteemi mitmesugused osad. 

Kunagise neuraalplaadi rakkudest moodustub niiviisi neuraaltoru, millest selgroogsetel arenevad seljaaju ja peaaju. Süstikkalalastel jääb selle põhikuju püsima ja sellest saab kesknärvisüsteem. Ka salpide vastsetel on neuraaltoru, kuid ontogeneesis see kaob. 

Inimese embrüol tekib neuraaltoru arengu 19. ja 28. päeva vahel. Neuraaltoru sulgumine algab keskelt, hilisema rombaju piirkonnast. Selle arengufaasi lõpetab mõlema neuraaltoruava sulgumine: algul sulgub ees neuroporus anterior lamina terminalisega (umbes 29. päeval), seejärel taga neuroporus posterior (umbes 30. päeval). Arenguhäired selles faasis võivad põhjustada neuraaltorudefekte, näiteks lülilõhestumust või anentsefaaliat.  

Neuraaltoru valendikust saavad hiljem ajuvedeliku õõned: seljaaju-tsentraalkanal ja ajuvatsakesed koos keskaju-veejuhaga.

Neuraaltoru kihid

Ependüümikiht 
Ependüümikihis saab välja tuua mitu funktsionaalset vööndit, mis aja jooksul lähevad tsüklitena üksteiseks üle.

Viited

Välislingid 
 Embrüonaalse arengu pildid
 Neuraaltoru moodustumise pildiseeria
Hughesi medal

Hughesi medali on teadusauhind, mida annab välja Londoni Kuninglik Selts "tunnustusena originaalse avastuse eest füüsikateaduste, eriti elektri ja magnetismi vallas või nende rakenduste eest". David E. Hughesi järgi nimetuse saanud medal antakse koos 1000 naela suuruse rahalise preemiaga. Medal anti esmakordselt 1902. aastal Joseph John Thomsonile "arvukate panuste eest elektriteadusesse, eriti gaaside elektrilahenduse nähtuste uurimise eest". Kokku on auhinda välja antud üle saja korra. Erinevalt teistest Kuningliku Seltsi teadusauhindadest ei ole Hughesi medalit mitu korda antud samale isikule.

Üksikutel aastatel on medali saanud mitu inimet korraga. 1938. aastal võitsid selle John Cockcroft ja Ernest Walton, 1981. aastal Peter Higgs ja Tom Kibble, 1982. aastal Drummond Matthews ja Frederick Vine ning 1988. aastal Archibald Howie ja MJ Whelan.

Medali saajate loend 
Allikas: Kuninglik Selts

Viited 

Teadusauhinnad
Füüsika
Charli D’Amelio

Charli Grace D’Amelio (sündinud 1. mail 2004) on Ameerika Ühendriikide sotsiaalmeedia sisulooja ja tantsija.  

Ta hakkas 2019. aastal TikToki keskkonda tantsuvideoid postitama. Ta sai kiiresti kuulsaks ja ületas jälgijate arvult Loren Gray, kellel oli TikTokis kõige rohkem jälgijaid. Eriti populaarsed olid ta videod, kus ta esitas tantsu “Renegade”, K Campi laulule “Lottery”. Ta liitus TikToki majaga The Hype House koos oma õe Dixiega, kuid nad lahkusid sealt 2020. aasta mais. 22. jaanuari 2022 seisuga on tal TikTokis 134,2 miljonit, YouTube’is 9,65 miljonit ja Instagramis 46,6 miljonit jälgijat. 

Ameerika Ühendriikide tantsijad
Internetikuulsused
Sündinud 2004
Doja Cat

Amala Ratna Zandile Dlamini (tuntud kui Doja Cat; sündinud 21. oktoobril 1995) on Ameerika Ühendriikide räppar, laulja ja laulukirjutaja. Los Angeleses sündinud ja kasvanud, hakkas ta teismelisena SoundCloudis muusikat tegema ja avaldama. Tema lugu "So High" köitis Kemosabe ja RCA Recordsi tähelepanu, kellega ta sõlmis 17 -aastaselt ühise plaadilepingu, avaldades hiljem oma debüüdi -EP Purrr! 2014. aastal.

Ameerika Ühendriikide lauljad
Sündinud 1995
Waksmund

Waksmund on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Targi maakonnas Nowy Targi vallas. Waksmund asub Nowy Targist umbes 3,5 km idas.

Viited

Väike-Poola vojevoodkonna külad
Wimbledoni tenniseturniiri segapaarismängu võitjate nimekiri

Wimbledoni tenniseturniir segapaarismängus on igal aastal Suurbritannia lahtiste meistrivõistluste raames korraldatav tenniseturniir. 

Segapaarismängu meistrivõistlusi hakati pidama 1913. aastal, samal ajal naiste paarismängu meistrivõistlustega, ja olid tegelikult jätkuks kogu Inglismaa segapaarismängu meistrivõistlustele, mida mängiti alates 1888. aastast Põhja-Assotsiatsiooni turniiri raames, mida korraldati kord aastas Manchesteris või Liverpoolis. Võistlust ei korraldatud aastatel 1915–1918 Esimese maailmasõja tõttu ja uuesti 1940–1945 II maailmasõja tõttu. Samuti ei peetud turniiri 2020. aastal koroonapandeemia tõttu.

Segapaarismängus on enim Wimbledoni turniire võitnud ameeriklanna Elizabeth Ryan: seitse korda aastatel 1919–1932 viie erineva partneriga. Kolm korda, aastatel 1919, 1921 ja 1923, võitis ta selle turniiri koos Randolph Lycettiga, viimased neli korda vastavalt koos Francis Hunteri (1927), Patrick Spence'i (1928), Jack Crawfordi (1930) ja Enrique Maieriga (1932).

Võitjad

Suurbritannia meistrivõistlused

Suurbritannia lahtised meistrivõistlused

Vaata ka
Wimbledoni tenniseturniiri muud võistlused
 Meeste üksikmäng
 Naiste üksikmäng
 Meeste paarismäng
 Naiste paarismäng

Suure slämmi turniiride meeste üksikmängu võitjate nimekirjad
 Austraalia lahtiste tennisemeistrivõistluste segapaarismängu võitjate nimekiri
 Prantsusmaa lahtiste tennisemeistrivõistluste segapaarismängu võitjate nimekiri
 USA lahtiste tennisemeistrivõistluste segapaarismängu võitjate nimekiri

Tennisevõistlused
Suurbritannia sport
Hoher Riffler (Zillertali Alpid)

Hoher Riffler on mägi Zillertali Alpides, Tuxi peaaheliku (Tuxer Hauptkamm) idaosas, Austria Tirooli liidumaal. Tipp on põhjaküljel kaetud firniga, kuid lõunast paistab see kaljuse tipuna. Seljandikud jooksevad tipust edelasse, põhja, kirdesse ja kagusse, mõnel neist on lähenemisteed. Tipp on kergesti vallutatav Spannagelhausist läänes või Friesenberghausist lõunas ja seetõttu sagelikülastatud. Talviti on see kerge sihtpunkt suusaalpinistidele. Tippu tõusti esimest korda seoses Austria riigimõõtmisega. Esimene turist-ronija oli kirjanduse andmetel 1875. aastal keegi H. Weber, keda saatis giidina Georg Samer.

Ümbruskond 

Zillertali Riffler (Zillertaler Riffler) on liustikest ümbritsetud vaid põhjast ja läänest. Põhjas algab Federbettkees kohe tipu alt, samas läänes on palju väiksem Schwarzbrunnerkees. Kagus on Rifflerkeesi jäänused, mis on globaalse soojenemise tõttu suures osas taandunud. Naabertippude hulgas on Gefrorene-Wand-Spitzeni kaksiktipp (3288 m) piki edelaseljandikku (Südwestgrat) teisel pool Friesenbergscharte tuulepilu (2904 m). Teisel pool Federbettkeesi, piki põhjaseljandikku (Nordgrat), mis pöördub kirdesse, asuvad Griererkarspitze (2968 m), Napfspitze (2925 m) ja Realspitze (3038 m), mida eraldab Obere Rifflerscharte (2968 m). Piki kaguseljandikku (Südostgrat), Wesendlekarsees liustiku kohal (2375 m) ja eraldatud Untere Rifflerschartega (2774 m), on Kleine Riffler (2835 m). Lähim oluline asula on talispordikeskus Hintertux linnulennult u. 4 km loodes.

Baasid ja rajad 

Friesenberghaus (2498 m) on baasiks jäävabale ronimisele piki lõunaharja (Südgrat). Friesenbergscharte lõhe ja edelaseljandiku (Südwestgrat) kaudu lähenemise baasiks on Spannagelhaus. Mõlemad marsruudid on sarnased ja UIAA I ronimisklassiga ning loetakse tavaliseks marsruudiks. Kirjanduse järgi võtab Friesenberghausist tipuristini jõudmine aega u. 2,5 tundi ja mõnevõrra vähem aega kulub Spannagelhausist alustades. Talviti saab tõusu teha lihtsa suusamatkana.
Hintertuxi liustik

Hintertuxi liustik (saksa: Hintertuxer Gletscher) on turisminimi liustikele Gefrorene-Wand-Kees (ka Tuxer Ferner) ja Riepenkees Tuxertali ülemises otsas, mis on Zillertali külgorg Austria Tirooli liidumaal. Mõlemale liustikule pääseb gondel- ja tooltõstukitega ning see on üks vaid kahest suusakuurordist maailmas, mis pakub suusatamist 365 päeva aastas (teine on Zermatt Šveitsis). Oma kõrgeimas punktis ulatub suusapiirkond kõrgusele 3250 m sadulal Gefrorene-Wand-Spitzeni tippude vahel. Hintertuxi liustik on üks kõige populaarsemaid liustikke Austrias. See on avatud aastaringselt, talvel suusatamiseks ja suvel matkamiseks.

Jää 

Hintertuxi liustiku jää on kuni 120 m paks. Selle pikkus on umbes 4 km, kuid see erineb aastas kuni 40 m. Seetõttu tuleb suusatõstukeid aastas mitu korda liigutada, et mastid vertikaalsed oleks. Liustik sisaldab kuni u. 190 miljonit kuupmeetrit jääd.

Turism 

Hintertuxi liustik võimaldab suusatamist aastaringselt. Selle kõrgus tähendab, et seal on tavaliselt head lumetingimused, võimaldades lahti hoida peaaegu kõik rajad ja tõstukid. Liustiku suusapiirkonnal on oma suusakool nii algajatele kui ka edasijõudnutele.

Lisaks talispordi rajatistele pakub Hintertuxi liustik veidi alla 3250 m vaadet kogu Alpidele. Piirkond sobib ka alpinismiks – seal on palju Alpi hütte, mõned aastaringselt avatud. Üks neis hüttidest on Spannagelhaus loodusmonumendi Spannageli koopa kõrval, mis on üle 10 km pikk ja suurim koobastik Austria Kesk-Alpides. Koopa sissepääs on kohe Spannagelhausi kõrval.

Liustikulõhe – Looduslik jääpalee (Natur Eis Palast) – on samuti vaadeldav. Selle sissepääs on kohe Gletscherbus 3 tõstuki ülemise jaama kohal. Külastajad saavad ronida jäässe u. 25 m allapoole, kasutades treppe ja redeleid.

Tõstukid ja trossteed 

Suure arvu turistide Hintertuxi liustikule vedamiseks on ehitatud kolm suurt Funitel-tüüpi gondeltõstukit: niinimetatud liustikubussid (Gletscherbusse), kus gondlid on riputatud kahele terastrossile ja on võimelised vedama 24 inimest igaüks. Kolmas suur gondeltõstuk avati 2008/2009 talvehooajal. Nüüd nimetatakse seda Gletscherbus 1 ja see kulgeb oru jaamast kuni Sommerbergalmini. See asendas vanemad 4-inimese gondlid, mis olid varem tegelenud inimeste vedamisega Sommerbergalmile, üheskoos 8-inimese gondeltõstukiga, mis tegutseb seniajani. Aastaringse töö tagamiseks on igas etteandja lõigus orujaamast Gefrorene Wandini 2 trossteed. Kokku on talispordituristide ja teiste külastajate Hintertuxi orujaamast (Talstation Hintertux, 1500 m) liustikuni vedamiseks 18 tõstukit.

Galerii
Neuraalplaat

Neuraalplaat ehk medullaarplaat (lamina neuralis) on kesknärvisüsteemi alge keelikloomade, sealhulgas inimese embrüol. See moodustub ektodermist kordomesodermi mõjul (embrüonaalne induktsioon). 

Neuraalplaadi moodustumise etapil koosneb embrüo kolmest rakukihist:   ektodermist (millest moodustuvad nahk ja närvikude), mesodermist (tulevased lihased ja luud) ja entodermist (seedetrakt ja hingamisteed). Neuraalplaadi närvikoe eellasrakud on neuroepiteelirakud. Kui rakkudele mõjub BMP-4, siis nad arenevad nagu naha rakud; vastasel juhul nad arenevad närvirakkudeks.

Linea primitiva vastas ektodermikude pakseneb ja lameneb ning sellest saab neuraalplaat. Nodus primitivuse ees olevat piirkonda saab üldiselt nimetada neuraalplaadiks. Rakud hakkavad pikenema ja kitsenema, muutudes sambakujuliseks. Neuraalplaadi otsad, mida nimetatakse neuraalvoltideks, tõukavad plaadi otsad üles ja kokku, voltudes silindriliseks  neuraaltoruks, mis on oluline peaaju ja seljaaju moodustumiseks. Kogu seda protsessi nimetatakse primaarseks neurulatsiooniks.

Neuraalplaadi arengus on olulised ka signaalvalgud, mis aitavad kaasa ka diferentseerumisele koes, millest areneb neuraalplaat. Nende valkude seas on luumorfogeensed valgud ja kadheriinid. Nende valkude ekspresseerumine on oluline neuraalplaadi voltumises ja neuraaltoru moodustumises.

Viited
Tartu Linnaajaloo Muuseumid

Tartu Linnaajaloo Muuseumid on Tartu linna allasutus. Muuseumide eesmärgiks on jäädvustada ja vahendada Tartu ajaloolist ja tänapäevast mitmekesistust ning hoida ja kujundada Tartu kui kodulinna identiteeti.

Tartu Linnaajaloo Muuseumid moodustavad viis muuseumi: Tartu linnamuuseum, Laulupeomuuseum, KGB kongide muuseum, Oskar Lutsu majamuuseum ja 19. sajandi linnakodaniku muuseum. Ühist kaubamärki Tartu Linnaajaloo Muuseumid kasutatakse alates 2020. aasta augustist.

Tartu Linnaajaloo Muuseumid said alguse 1955. aastal asutatud Tartu rajoonidevahelisest koduloomuuseumist, mille ülesandeks oli Tartu linna ja kaheksa rajooni (Tartu, Elva, Jõgeva, Kallaste, Mustvee, Otepää, Põlva ja Räpina) ajaloo, loodusloo, tööstuse, põllumajanduse ja kultuuri uurimine ning selle kajastamine ekspositsioonis. 

Muuseumide direktor on Risto Lehiste, arendusjuht Marge Rennit ja peavarahoidja Kaie Jeeser.

Tartu Linnaajaloo Muuseumide kogud 
Muuseumide kogus on 2020. aasta seisuga enam kui 175 000 museaali, millest suure osa moodustab Tartu vanemat aega kajastav arheoloogiakogu. Muuseumid koguvad Tartu linnaga seotud vaimset ja materiaalset kultuuripärandit. Suure osa Tartu Linnaajaloo Muuseumide tulemest moodustavad annetused.

Viited

Välislingid 
 Tartu Linnaajaloo Muuseumide kodulehekülg
 Tartu Linnaajaloo Muuseumide Tartu ajalugu tutvustav Instagram 

Tartu muuseumid
Tylawa

Tylawa on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Krosno maakonnas Dukla vallas. Tylawa asub Slovakkia piirist umbes 5 km kaugusel.

Podkarpacie vojevoodkonna külad
Nordic Growth Market

Nordic Growth Market on Põhjamaades tegutsev väärtpaberibörs, mille peakontor asub Stockholmis. Börsi operaatorettevõte ja omanik on Börse Stuttgart Group. Börs on osa Stuttgardi börsist.

Börs tegutseb Rootsis, Taanis, Soomes ja Norras. Börsil saab kaubelda siin noteeritud aktsiate, börsil kaubeldavate fondidega (ETF), futuuride ja võlakirjadega. Tegemist on pigem väiksematele ettevõtetele suunatud börsiga, mille eesmärk on pakkuda siin noteeritud ettevõtetele võimalusi kasvamiseks. Börsil kaubeldakse turu asukohariigi valuutas: Rootsis Rootsi kroonides, Taanis Taani kroonides, Soomes eurodes ja Norras Norra kroonides. Tegemist on teadaolevalt ainsa börsiga maailmas, mis jagab oma tulu börsil noteeritud ettevõtetega. 

Nordic Growth Marketi järelevalvet teevad kohalikud finantsjärelevalve asutused.

Seisuga 6. jaanuar 2021 oli börsil noteeritud 127 ettevõtte aktsiad.

2020. aastal tehti börsil tehinguid kokku 6,9 miljardi euro väärtuses, sh detsembris 485 miljoni euro väärtuses.

Ajalugu 

 Börs loodi 1984. aastal.
 2008. aastast kuulub börs Börse Stuttgart Groupi omandusse.

Vaata ka 
 Euroopa börside loend
 Stuttgardi börs

Viited

Välislingid 
 Nordic Growth Market

Börsid
Raphael Warnock

Raphael Gamaliel Warnock (sündinud 23. juulil 1969 Savannah's Georgia osariigis) on Ameerika Ühendriikide poliitik ja baptisti vaimulik. Ta valiti jaanuaris 2021 Georgia osariigist Demokraatliku Partei poolt Ameerika Ühendriikide senaatoriks.

Ta lõpetas Savannah's keskkooli, seejärel lõpetas ta bakalaureusena Morehouse College'i (afroameeriklaste kolledži) ja seejärel New Yorgis Columbia ülikooli juures asuva New Yorgi Ühendatud Teoloogilise Seminari (Union Theological Seminary in the City of New York).

1990-ndatel töötas ta New Yorgi Abessiinia baptistikoguduses noorsoopastori ja seejärel abipastorina. 2000-ndatel oli ta Marylandi osariigis Baltimore'is Douglase mälestuskogukonna kiriku vanempastor. 2005. aastal sai tast Georgias Martin Luther King Jr. endise koguduse Atlantas Ebenezeri baptistikoguduse vanempastor; ta on viies ja noorim inimene, kes on olnud Ebenezeri vanempastor alates selle asutamisest.

Ameerika Ühendriikide senaatorid
Ameerika Ühendriikide baptisti vaimulikud
Sündinud 1969
Iwla

Iwla on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Krosno maakonnas Dukla vallas. Iwla asub Duklast natuke üle 4 km läänes ja Krosnost umbes 17,5 km edelas.

Podkarpacie vojevoodkonna külad
Vokaalmitmus

Vokaalmitmus on koos de-mitmusega üheks põhiliseks mitmuse väljendamise viisiks. Vokaalmitmus avaldub omakorda kahe tüübina (nt aasta/i/s, õnnelike/s).

Esinemisvõimalused 
Vokaalmitmuse esinemisvõimalus oleneb sõnatüübist. Kui sõnatüüp vokaalmitmust võimaldab, esineb vokaalmitmus vähemalt osastavas kään­­des (kas ainuvõimalikuna või paralleelselt formatiiviga sid), nt aasta : aasta/i/d, siil : siile ~ siili/sid. Sõnatüübiti võib vokaal­mit­mus esine­da paralleelselt de-mitmusega ka kohakäänetes ja saavas käändes ning (olenevalt vokaalmitmuse liigist) ka omastavas, rajavas, olevas, ilmaütle­vas ja kaasaütlevas käändes. Nimetavas käändes ei esine kunagi vokaalmitmust.

i-mitmus ja tüvemitmus 
Vokaalmitmusel on omakorda kaks liiki: i-mitmus ja tüvemitmus. Neist esimese korral on mitmuse tunnuseks i, mis liitub tüvele, nt aasta/i/d, karvase/i/d. Teatud sõnatüüpides on mitmuse tunnus i sula­nud häälikuloolise arengu tulemusel tüvega ühte. Selle tagajärjel on tekkinud mitmusetüvi, milles mitmuse tunnus ja tüvi ei ole teineteisest eraldatavad, nt siil (: siili) : siile, maja : maju, kurk (: kurgi) : kurke. Niisugust mitmuse liiki nimetatakse tüvemitmuseks.

Mitmusetüve moodustamine 
Mitmusetüvi moodustatakse tüvevokaali määramisega. Õige tüvevokaal leitakse lõpumuutuslike sõnade korral sõna muute­­tüvest, nt lai : laia on a-tüveline, keel : keele on e-tüveline sõna. Klusiili või s-i kaoga laadivahelduslike sõnade korral on otstarbekas võtta aluseks tugeva­­astmeline muutetüvi (kui sõnal niisugune tüvevariant on), sest nõrgas astmes võivad vokaaliteisendused tüve lõpuvokaali moonutada, nt pood : poe : poodi on i-tüveline sõna. Tüvemitmust saab moodustada ainult astmevahelduseta sõnadest (seminar-, pesa-, oluline-, jõuline-tüüp) või nõrgeneva astme­vahel­dusega sõnadest (VI käändkond).

 ­u → e  (nt toit : toidu : toite)
 i → e  (nt kuul : kuuli : kuule)
 e → i   (nt meel : meele : meeli)
 a → u, kui esisilbis a, aa, i, ii, õ, õõ, ae, ai, ei, äi, õi, au, iu, õu (nt kala : kalu, vaal : vaala : vaalu, kaer : kaera : kaeru)
 a → e, kui lühikeses esisilbis u  (nt tuba : tube)
 a → i muudel juhtudel (nt pesa : pesi, julm : julma : julmi)

Viited 

Keeleteadus
Melonikollane

Melonikollane on üks kollastest või oranžidest värvitoonidest, roosaka varjundiga oranžkollane värvus, mis sarnaneb meloni viljaliha värvusega.

Värvitoon on karakterilt pehme ja magus. Kasutatakse moes ja sisekujunduses.

Pildid

Variatsioonid 
Pantone värvitoon 16-1442 Melon on roosakas oranž, 15-1239 Cantaloupe on selle heledam variant.

RAL Classic värvikaardi toon 1028 Melonengelb on oranžikas tumekollane.

Vaata ka 
 Mangokollane
 Aprikoosikollane
 Virsikuroosa

Viited 

Oranžid värvitoonid
Kollased värvitoonid
Daniels Pavļuts

Daniels Pavļuts (sündinud 14. mail 1976 Jūrmalas) on Läti kultuuritöötaja, riigiteenistuja ja poliitik. Ta kuulub erakonda Liikumine Poolt! (varem kuulus Zatlersi Reformiparteisse). Ta oli aastatel 2011–2015 Läti majandusminister. 7. jaanuarist 2021 on ta Läti tervishoiuminister.

Esialgu õppis ta muusikat, 1999. aastal omandas ta bakalaureusekraadi klaveri erialal Läti Muusikaakadeemias. Seejärel õppis ta Suurbritannias Londoni Linnaülikoolis kultuurikorraldust ja 2007. aastal omandas Harvardi ülikoolis juhtimise erialal avaliku halduse alal magistrikraadi.

24. veebruarist 2003 kuni 16. juunini 2006 oli ta kultuuriministeeriumi riigisekretär (eesti mõistes kantsler). Ta on töötanud erinevates ettevõtetes juhatuse liikmena, erinevate osakondade juhina. Juhtis erakonsultatsiooni praktikat. Aastatel 2010 ja 2011 töötas ta Swedbanki korporatiivsete suhete osakonna juhatajana.

25. oktoobril 2011 sai tast Valdis Dombrovskise kolmanda valitsuse majandusminister Zatlersi Reformipartei erakonna kandidaadina, millega liitus 2014. aasta jaanuaris. Samal kuul kaotas ta uue valitsuse heakskiidul pärast koalitsioonipartnerite pikki arutelusid ministri koha. Ta töötas Laimdota Straujuma esimeses valitsuses kahe ministri (majandusminister Vjatšeslav Dombrovskise ja välisminister Edgars Rinkēvičse) nõunikuna.

26. augustil 2017 oli ta partei "Movement For!" asutajad ja valis selle juhi. 2018. aasta sügisel valiti ta ühendusest "Arenguks / Par!" 13. saeimi. 

7. jaanuarist 2021 on ta Läti tervishoiuminister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses.

Läti poliitikud
Majandusministrid
Tervishoiuministrid
Sündinud 1976
Kelly Loeffler

Kelly Lynn Loeffler (sündinud 27. novembril 1970 Bloomingtonis, Illinoisis) on Ameerika Ühendriikide ettevõtja ja poliitik.

Georgia osariigi kuberner Brian Kemp nimetas ta senaatoriks detsembris 2019, kui 75-aastane Johnny Isakson tervislikel põhjustel ametist lahkus. Ta astus ametisse 6. jaanuaril 2020 ja oli senaator 20. jaanuarini 2021.

Ta on hinnanguliselt rikkaim USA senaator. 2020. aasta alguses hinnati tema varade väärtuseks 500 miljonit dollarit.

Loeffler on nimetanud ennast konservatiivseks vabariiklaseks. Ta on president Trumpi toetaja ja abordivastane.

3. novembril 2020 toimunud erakorralistel senaatorivalimistel sai ta esimeses voorus 25,9% valijate toetuse, jäädes Raphael Warnocki järel teiseks. 5. jaanuaril 2021 toimunud valimiste teises voorus sai ta esialgsetel andmetel 49,1% valijate häältest ning kaotas oma senaatorikoha Warnockile.

Viited

Välislingid 
http://loeffler.senate.gov/

Ameerika Ühendriikide senaatorid
Ameerika Ühendriikide ettevõtjad
Sündinud 1970
Cergowa

Cergowa on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Krosno maakonnas Dukla vallas. Cergowa asub Slovakkia piirist umbes 11 km kaugusel, Duklast ligikaudu 4 km kagus.

Podkarpacie vojevoodkonna külad
Chyrowa

Chyrowa (kuni 1968. aastani Hyrowa) on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Krosno maakonnas Dukla vallas. Chyrowa asub Slovakkia piirist umbes 8,5 km kaugusel.

Podkarpacie vojevoodkonna külad
Ropianka

Ropianka on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Krosno maakonnas Dukla vallas.

Viited

Podkarpacie vojevoodkonna külad
Melodraama

Melodraama on moraliseeriv teos (näidend, film vms) millele on iseloomulikud liialdatud tundeefektid ning põnev ebareaalne sündmustik.

Melodraama teemaks on sageli pere- ja suhteprobleemid, identiteedi otsimine, klassierinevused ning soorollid. Melodraamades keskendutakse rohkem dialoogile, mis on sageli ülepaisutatult tundeline, kui tegevusele. Tegelaskujud põhinevad stereotüüpidel või on tajutavalt stereotüüpilised. Melodraamade tegevuspaik on tavaliselt koduses keskkonnas, kus keskendutakse moraalidele ja perekondlikele probleemidele - armastus ja abielu - mis on tihti välise vaenlase rünnaku all (näiteks võrgutaja, kelm või aristokraatlik pahalane). Nii filmis, teatris kui ka televisioonis saadab melodraamat tavaliselt dramaatiline muusika, mis annab publikule aimu esitletavast draamast.

Akadeemilises ja ajaloolise muusika kontekstis on melodraama lavateos, mida esitatakse muusika saatel. Näidendina oli melodraama populaarne 19. sajandil kuninganna Victoria aegsel Inglismaal, Eestis August Wiera amatöörteatris. Tänapäeval kasutatakse seda mõistet ka ilma saatemuusikata lavateostest, kirjandusteostest, filmidest ning tele- ja raadiosaadetest rääkides. Nüüdisaja kontekstis kasutatakse sõna "melodraama" pigem halvustavalt, viidates kõnealuse töö puudustele peensuses, tegelaskuju arenemises või mõlemas vallas. Lisaks nimetatakse melodraamat meenutavat keelekasutust või käitumist tihti "melodramaatiliseks", enamasti negatiivse tähenduses.

Etümoloogia 
Termin pärineb Prantsusmaal 18. sajandil kreekakeelsest sõnast μέλος melos "laul" tuletatud sõnaosa mélo- ja prantsuskeelsest sõnast drame "draama" loodud uudissõnast mélodrame "laulumäng". Eesti keelde saabus termin saksa keele Melodram "melodraama" kaudu.

Viited
Eesti Täisevangeelne Kirik

Eesti Täisevangeelne Kirik (vene keeles Эстонская Полноевангельская Церковь) on registreeritud aprillis 2017.

Kiriku kontor asub Kohtla-Järvel aadressil Keskallee 17. Eesti Täisevangeelne Kirik on Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liidu liige.

Eesti Täisevangeelse Kiriku piiskop on pastor Oleg Pronin.

Noorsootöö
 Lastelaager "Морское путешествие", Sillamäe 
 Laste-, noortelaager "Ковчег", Vasknarva

Kogudused
Eesti Täisevangeelse Kiriku Kohtla-Järve Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Iidla Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Sompa Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Mäetaguse Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Sillamäe Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Kiviõli Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Tartu Muutuste Aeg Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Narva Armu Sõna Kogudus

Viited

Välislingid
 Veebileht (vene keeles)
 Eesti Täisevangeelne Kirik YouTube'is
 Eesti Täisevangeelne Kirik Facebookis
 Kristlik laager "Ковчег" Facebookis
 Misjon The Ark Facebookis

Eesti usulised ühendused
Eesti Täisevangeelse Kiriku Kohtla-Järve Jumala Sõna Kogudus

Eesti Täisevangeelse Kiriku Kohtla-Järve Jumala Sõna Kogudus (vene keeles Община Слово Божие Эстонской Полноевангельской Церкви г. Кохтла-Ярве) kuulub Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liitu. Kogudus on venekeelne ja koguneb Kohtla-Järvel aadressil Tuuslari 10.

Kohtla-Järve Jumala Sõna Koguduse juhid on Eesti Täisevangeelse Kiriku piiskop Oleg Pronin ja pastorid Anton ja Lidia Karhanin.

Koguduse koosolekud toimuvad kolmapäeviti kell 19.00 ja pühapäeviti kell 11.00.

Vaata ka
Eesti Täisevangeelse Kiriku Iidla Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Sillamäe Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Kiviõli Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Tartu Muutuste Aeg Kogudus

Viited

Välislingid
 Eesti Täisevangeelne Kirik (vene keeles)
 Eesti Täisevangeelse Kiriku Kohtla-Järve Jumala Sõna Kogudus infopangas
 Eesti Täisevangeelne Kirik YouTube'is
 Kohtla-Järve Jumala Sõna Kogudus TripAdvisoris
 Eesti Täisevangeelne Kirik Facebookis
 Kohtla-Järve Jumala Sõna Kogudus Instagramis
 Kohtla-Järve Jumala Sõna Kogudus kaardil

Täisevangeelse
Kohtla-Järve
Eesti vabakogudused
Eesti Täisevangeelse Kiriku Iidla Jumala Sõna Kogudus

Eesti Täisevangeelse Kiriku Iidla Jumala Sõna Kogudus (vene keeles Йидлаская Община Слово Божье Эстонской Полноевангельской Церкви) koguneb Ahtmes aadressil Maleva 4 ning kuulub Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liitu.

Iidla Jumala Sõna Koguduse juht on pastor Igor Panenko.

Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 15.00.

Vaata ka
Eesti Täisevangeelse Kiriku Kohtla-Järve Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Sillamäe Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Kiviõli Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Tartu Muutuste Aeg Kogudus

Välislingid
Eesti Täisevangeelne Kirik (vene keeles)
Eesti Täisevangeelne Kirik YouTube'is
Eesti Täisevangeelse Kiriku Iidla Jumala Sõna Kogudus TripAdvisoris
Eesti Täisevangeelne Kirik Facebookis
Iidla Jumala Sõna Kogudus Instagramis
Iidla Jumala Sõna Kogudus kaardil

Iidla
Kohtla-Järve
Iidla
Iidla
Eesti Täisevangeelse Kiriku Sillamäe Jumala Sõna Kogudus

Eesti Täisevangeelse Kiriku Sillamäe Jumala Sõna Kogudus (vene keeles Община Слово Божъе Эстонской Полноевангельской Церкви г. Силламяэ) kuulub Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liitu. 

Kogudus koguneb Sillamäel aadressil Kesk 24a. Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 10.00. Koguduse juht on pastor Valentin Dunajev.

Vaata ka
Eesti Täisevangeelse Kiriku Kohtla-Järve Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Iidla Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Kiviõli Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Tartu Muutuste Aeg Kogudus

Välislingid
Eesti Täisevangeelse Kiriku Sillamäe Kogudus Facebookis
Eesti Täisevangeelse Kiriku Sillamäe Jumala Sõna Kogudus Eesti ettevõtete kataloogis
Sillamäe Jumala Sõna Kogudus kaardil

Täisevangeelse
Sillamäe
Eesti vabakogudused
Eesti Täisevangeelse Kiriku Tartu Muutuste Aeg Kogudus

Eesti Täisevangeelse Kiriku Tartu Muutuste Aeg Kogudus (vene keeles Община Время Перемен Эстонской Полноевангельской Церкви г. Тарту) kuulub Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liitu. 

Kogudus koguneb Tartus aadressil Annemõisa 8. Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 15.00. Koguduse juhid on diakonid Igor ja Olga Medvedev.

Vaata ka
Eesti Täisevangeelse Kiriku Kohtla-Järve Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Iidla Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Sillamäe Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Kiviõli Jumala Sõna Kogudus

Välislingid
Eesti Täisevangeelne Kirik (vene keeles)
Eesti Täisevangeelne Kirik YouTube'is
Eesti Täisevangeelne Kirik Facebookis
Tartu Muutuste Aeg Kogudus kaardil

Tartu
Täisevangeelse
Tartu
Eesti vabakogudused
Mõhhailo Zabrodskõi

Mõhhailo Zabrodskõi (ukraina keeles Михайло Віталійович Забродський, sündinud 24. jaanuaril 1973 Dnipropetrovskis) on Ukraina sõjaväelane ja poliitik.

Auastmed 
 2016 - kindralleitnant

Viited 

Ukraina sõjaväelased
Sündinud 1973
Eesti Täisevangeelse Kiriku Kiviõli Jumala Sõna Kogudus

Eesti Täisevangeelse Kiriku Kiviõli Jumala Sõna Kogudus (vene keeles Община Слово Божъе Эстонской Полноевангельской Церкви г. Кивиыли) on registreeritud aadressil Viru 15, Kiviõli ning kuulub Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liitu.

Vaata ka
Eesti Täisevangeelse Kiriku Kohtla-Järve Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Iidla Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Sillamäe Jumala Sõna Kogudus
Eesti Täisevangeelse Kiriku Tartu Muutuste Aeg Kogudus

Välislingid
Eesti Täisevangeelne Kirik (vene keeles)
Eesti Täisevangeelne Kirik YouTube'is
Eesti Täisevangeelne Kirik Facebookis
Kiviõli kaardil

Täisevangeelse
Kiviõli
Eesti vabakogudused
Seiklusfilm

Seiklusfilm on mängufilmižanr, mille süžee on köitev ja sisaldab reisimist. Tüüpilises seiklusfilmis on peategelane, kes peab mingi eesmärgi saavutamiseks oma kodust või harjumuspärasest paigast kaugele ära minema. Tegevuspaikadel on seiklusfilmis suur roll, vahel sama suur kui filmitegelastel endil.

Seiklusfilmi tegevus toimub enamasti eksootilistes paikades. Süžee on enamasti seotud uue kogemuse ja tundmatu avastamisega. Filmi tegelased on tavaliselt uljad ja julged inimesed. Tegemist võib olla eepilistele ja ajaloolistele filmidele iseloomulike lahendustega (kus kangelased on sageli julged, altruistlikud, patriootilised inimesed, kes tegutsevad oma ideaalide nimel), kadunud kontinentide otsimise, džungli- ja kõrbefilmidega, aardejahiga, katastroofide, otsingute ja avastamisega, võitlusega vabaduse eest ja vallutajate vastu, püüdega aidata taastada õiglust ja mõistlikku ühiskonnakorraldust jms.

Seiklusfilm sarnaneb märulifilmile selle poolest, et luuakse tegevusrohke ja energiline kogemus filmivaatajale. Erinevalt mängufilmist ei panda seiklusfilmis suurt rõhku vägivallatsemisele ja kaklemisele, selle asemel suudab seiklusfilm olla elav läbi reiside, vallutuste, uurimisretkede, impeeriumide loomise ning heitluste ja olukordade, millele peategelastel, päris ajaloolistel isikutel või protagonistidel vastu astuda tuleb.

Seiklusfilmide sihtrühmaks olid alguses mehed, seetõttu kasvas aastate jooksul välja suuri meeskangelastest staare. Need julged, altruistlikud kangelased võitlesid sageli oma uskumuste nimel, pidasid vabadusvõitlust või võitlesid ebaõiglusega. Tänapäeva seiklusfilmid, millest mõned on olnud edukad menufilmid, on ristanud erinevate filmide tegelasi ja lisanud leidlikke märulikangelasi, paljud neist naised.

Vaata ka 

 Mängufilm
 Märulifilm
 Eepiline film
 Ajalooline film

Viited

Välislingid 
 Adventure Films. Filmsite
Filmikunst
Seiklusfilmid
Žanrid
Eluloofilm

Eluloofilm on draamafilmide ja ajaloofilmide alafilmižanr, mis käsitleb olulise või ajaloolise isiku (ka grupi) elukäiku ja tegemisi. Ajaloolistes eluloofilmides vahepeal moonutatakse tõde ja räägitakse isiku elukäigust hajusa täpsusega.

Suured eluloofilmid ristuvad mitmete žanridega, kuna see oleneb sellest, kelle eluloofilmiga on tegemist - kuulus kurjategija, poliitik, usujuht, helilooja, meelelahutaja, seikleja, maadeavastaja, kirjanik, leiutaja, arst, laulja, sõjakangelane, sportlane vms. Enamasti pööratakse nendes filmides suuremat tähelepanu suurematele sündmustele (sõjaaeg, poliitiline või sotsiaalne olustik), mis inimese ümber käivad samal ajal kui tema ise tõuseb au ja kuulsuse sisse. Mõned filmid alustavad inimese lapsepõlvest, teised jällegi keskenduvad täiskasvanu eas tehtud saavutustele.

Eluloofilmide saavutasid oma suurima populaarsuse 1930. aastatel, aga on tänapäevani silmapaistvad teosed filmimaailmas.

Vaata ka 

 Ajaloofilm
 Draamafilm
 Mängufilm

Viited 

Eluloofilmid
Filmikunst
Žanrid
Sõjafilm

Sõjafilm on film, milles kujutatakse sõjasündmusi, peamiselt maal, vees ja õhus toimuvat lahingutegevust. Nendes filmides käsitletakse sõjaga seotud õudust ja kannatusi ning tegelik lahingutegevus on kas peamine tegevuspaik või taust filmi tegevusele.

Tüüpilised märulisuunitlusega sõjafilmi süžeed on kogemus ja põgenemine sõjavangilaagrist, allveelaevalahing, spionaaž, isiklikud vägiteod, põrgulikud sõjajõhkrused, tulevahetus õhus, rasked läbielamised kaevikus, meestevaheline vennastumine ja seiklused sõja ajal. Neis filmides on nii lahingu-, ellujäämis- kui ka pääsemislugusid, jutte vapratest ohverdustest ja heitlustest, sõja mõttetuse ja ebainimlikkuse käsitlemist, näiteid sõja mõjudest ühiskonnale ning sügavaid avastusretki moraalsetes ja inimlikes probleemides.

Sõjafilme on paljudes erinevates žanrites, need võivad olla märuli- või seiklusfilmid, draamad, armastusfilmid, mustad komöödiad, õudusfilmid, eepilised ajaloofilmid, vesternid vms žanrist filmid.

Vaata ka 

 Mängufilm

Viited 

Filmikunst
Sõjafilmid
Žanrid
Põnevusfilm

Põnevusfilm ehk põnevik on mängufilm, mis pakub vaatajale põnevust ja kaasaelamisvõimalust, kutsub vaatajas esile intensiivse erutuse ning tekitab vaatajas rahutut ootust ja närvesöövat pinget. Nende filmide narratiiv on fokuseeritud põnevusel, mis tuleneb sellest, tegelane või tegelaste grupp on ohtlikus olukorras, millest pääsemiseks on vaja juhuslikku saatuse pööret. Põneviku teemaks on sageli poliitiline vandenõu, terrorist, süütu süüdistatava põgenemine, mõrvani viiv armukolmnurk või psüühikahäiretega tegelased.

Põnevusfilmid on enamasti žanrihübriidid (näiteks märulipõnevik, krimipõnevik, vesternipõnevik vms).

Viited
Friedrich von Grote

Friedrich von Grote (2. detsember (vkj) 1768 Riia − 30. september (vkj) 1836 Eriņi) oli Liivimaa rüütelkonnategelane. Liivimaa maamarssal aastatel 1830−1833 ja Liivimaa maanõunik 1833−1836.

Elulugu
Pärit Riia kaupmehesuguvõsast. Tema isa Riia kaupmees ja Suure Gildi vanem Adam Heinrich Grote (1735−1817) omandas 1775. aastal Püha Rooma keisrilt aadliseisuse. Tema ema Anna Margaretha Barber (1744−1825) põlvnes raeperekonnast. Friedrich immatrikuleeriti 1785. aastal Göttingeni ja 1787. aastal Leipzigi ülikooli, kus tudeeris õigusteadust. Pärast stuudiumi lõppu reisis Euroopas ringi. Naasis seejärel kodumaale ja astus Venemaa sõjaväeteenistusse. Teenis kaardiväehusaaride väeosas ja läks erru korneti auastmes. Ta oli üks Liivimaa maakrediitseltsi asutajatest, aastatel 1806−1809 oli ta selle ülemdirektsiooni nõunik ja siis kuni 1810. aastani ülemdirektor. 1812. aastal valiti ta Riia kreisisaadikuks, kellena oli ametis 1830. aastani. Järgnevalt oli ta ühe ametiaaja Liivimaa maamarssal (1830−1833) ja seejärel kuni surmani Liivimaa maanõunik.

Autasud
 Püha Anna ordeni II klass
 Püha Vladimiri ordeni IV klass

Vaata ka
Grote

Viited

Kirjandus
Lenz, Wilhelm. Deutschebaltisches biographisches Lexikon 1710−1960. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1970. Lk 264-265.
Wolff, Nicolas. Livland's Landräte und Landmarschälle. Tartu: K. Matthiesens Buchdruckerei Ant. Ges., 1932. Lk 49-50 .

Välislingid

Liivimaa maamarssalid
Liivimaa maanõunikud
Sündinud 1768
Surnud 1836