joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Algarv

Algarv (ingl prime number) on naturaalarv, mis on suurem kui 1 ja mis jagub ainult arvuga 1 ja iseendaga. Seega eristuvad algarvud naturaalarvude hulgas seetõttu, et neil on täpselt kaks erinevat naturaalarvulist jagajat. Naturaalarve, mis peale ühe ja iseendaga jagumise jaguvad veel vähemalt mingi kolmanda naturaalarvuga, nimetatakse kordarvudeks. Arv 1 ei ole algarv ega kordarv.

Algarvude hulk 
Algarve tähistatakse tavaliselt sümbolitega  ja , vajadusel kasutatakse indekseid. Kõigist algarvudest koosnevat naturaalarvude hulga alamhulka tähistatakse tavaliselt sümboliga  .

Vahetult on algarvude hulgaga  seotud kasvavalt järjestatud algarvude jada . Seega

,

kusjuures

 .

IV sajandil eKr järeldas Vana-Kreeka matemaatik Eukleides loogiliselt, et leidub lõpmata palju algarve. Tõestuse viis Eukleides läbi vastuväiteliselt, oletades, et algarve on lõplik hulk  ja konstrueerides seejärel naturaalarvu . Nii konstrueeritud naturaalarv ei saa olla algarv, sest ei leidu suuremaid algarve kui , seetõttu peab ta olema kordarv ja tal leidub algarvulisi jagajaid. Kui mingi algarv  jagab arvu  ja võrduse paremal poolel olevat algarvude korrutist, siis peab ta jagama ka arvu 1, mis ei ole aga võimalik, sest . Vastuolu tekkis oletusest, et algarve on lõplik hulk. Tänapäeval tuntakse seda väidet Eukleidese teoreemina, millel on terve rida tuntud tõestusi.

Algarvude jaotumine 
Algarvude asukoht naturaalarvude reas tundub olevat juhuslik. Kaks algarvu 2 ja 3 on järjestikused naturaalarvud. Leidub ka üksteisele väga lähedal asuvaid algarve. Algarve kujul  ja  nimetatakse algarvukaksikuteks. Näiteks 29 ja 31 või 41 ja 43 .

On tõestatud, et iga naturaalarvu  korral leidub arvude  ja  vahel algarv.

Sümboliga  tähistatakse naturaalarvu  mitteületavate algarvude arvu. Funktsiooni  nimetatakse algarvude jaotusfunktsiooniks. Väikeste argumentide korral saab funktsiooni  väärtusi leida peast:  . Suurte arvude jaoks on saadud ligikaudne hinnang:

.

Algarvude genereerimine 
Üks vanimaid algoritme algarvude tabeli koostamiseks on Vana-Kreeka matemaatiku Eratosthenese poolt III sajandil eKr loodud lihtne meetod, mida tuntakse Eratosthenese sõelana: kõik algarvud, välja arvatud arv 2, kuuluvad paaritute arvude hulka ja sisalduvad reas

Iga kordarv on mingi algarvu kordne, seega tuleb arvureas maha tõmmata kõik algarvu 3 kordsed alates arvust . Järgmine algarv on 5, nüüd saab maha tõmmata arvu 5 kordsed alates arvust . Analoogiliselt toimitakse edasi. Kui algarvust  väiksemate algarvude kordsed on maha tõmmatud, siis kõik allesjäänud arvud, mis on väiksemad kui , on algarvud. Nii saab leida kõik algarvud vahemikus , kus  on mingi etteantud naturaalarv.

Algarvude saamiseks on püütud leida ka valemeid. Näiteks Millsi valem

või Wrighti valem

,

kus  tähistab suurimat täisarvu, mis on väiksem kui . Seni leitud valemeid ei loeta lihtsateks ja efektiivseteks.

Viited

Välislingid

Citizendiumi artikkel

Arvuteooria
Elementaarmatemaatika
Ellery Clark

Ellery Harding Clark (13. märts 1874 Massachusetts – 17. veebruar 1949) oli USA meeskergejõustiklane, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja.

Ta võitis Ateena olümpiamängudel 1896 kaugushüppe (6,35 m) ja kõrgushüppe (1,81 m) ning osales kuulitõukes. Ta on ainus, kes on võitnud olümpiamängudel nii kaugus- kui ka kõrgushüppe, kui mitte arvestada Ray Ewryt, kes 1900. aasta Pariisi ja 1904. aasta Saint Louise olümpial võitis hoota kõrgus-, kolmik- ja kaugushüppes kokku kuus kulda.

1897 ja 1903 tuli Clark USA mitmevõistlusmeistriks, sealhulgas aastal 1897 tulemustega, millega Ateenas võitnuks kõrgushüppe, kaugushüppe ja kuulitõuke, tõenäoliselt ka 110 m tõkkejooksu ja 100 m jooksu. 1904. aasta olümpiamängudel Saint Louises katkestas ta mitmevõistluse bronhiidi tõttu pärast 5. ala, kuid sai ikkagi 6. koha. Ta jätkas aktiivset sportimist 1906. aastani, kuid osales käimisvõistlustel veel 56-aastaselt.

Clark kirjutas 19 ilukirjanduslikku ja mälestusteraamatut, töötas juristi, kergejõustikutreeneri, õpetaja ja linnaametnikuna Bostonis. Clark on õppinud Harvardi Ülikoolis.

Ameerika Ühendriikide kõrgushüppajad
Ameerika Ühendriikide kaugushüppajad
Sündinud 1874
Surnud 1949
Carl Schuhmann

Carl Schuhmann (12. mai 1869 Münster – 24. märts 1946 Berliin) oli saksa sportlane, 1896. aasta suveolümpiamängude neljakordne olümpiavõitja ja olümpiapronksmedalist, Saksamaa esimene olümpiavõitja. 158 cm pikk. Elukutselt peenmehaanik.

Ta võitis Ateena olümpiamängudel 9. aprillil 1896 võimlemises individuaalselt toenghüpped ning võistkondlikult rööbaspuud ja kangi. Teistel individuaalaladel (kang, toenghooglemine ja rõngad ning 10. aprillil rööbaspuud) ta esikolmikusse ei tulnud.

Kergejõustikus nii hästi ei läinud. 6. aprillil oli Schuhmann kolmikhüppes 5., 7. aprillil jäi kuulitõukes 7 võistleja seas 3 viimase hulka ning kaugushüppes 9 võistleja seas 2 viimase hulka. Kõrgus- ja teivashüppes ning kettaheites ta registreerus, kuid ei osalenud.

Samal õhtul jagas Schuhmann 3. kohta kahe käega tõstmises (90 kg), jäädes küll võitjatele 21,5 kiloga alla.

10. aprillil peetud Kreeka-Rooma maadlusturniiril sai Schuhmann neljanda olümpiavõidu. 5 mehe konkurentsis seljatas ta avakohtumises mõne minutiga endast pikema ja raskema inglase Launceston Ellioti ja jõudis finaali kreeklase Giorgios Tsitase vastu. Pärast nelikümmend minutit kestnud maadlust katkestasid kohtunikud matši pimeduse tõttu, kuigi Schumann tahtis jätkata. Järgmisel päeval seljatas Schuhmann Tsitase kahekümne minutiga.

Ateena olümpial oli ta populaarseim välisvõistleja. Kreeka kuningas Geórgios I olevat talle öelnud: «Te olete kõige populaarsem mees Kreekas. Te olete populaarsem kui mina.»

Alates 1898 oli Schuhmann võimlemisõpetaja Londonis. 1906 Ateena vaheolümpial oli ta aukülaline ja referent, 1908 atašee, 1936 aukülaline. Esimese maailmasõja ajal interneeriti ta sakslasena Mani saarele, pärast sõda kolis Berliini.

Vaata ka 
Kergejõustik 1896. aasta suveolümpiamängudel
Maadlus 1896. aasta suveolümpiamängudel
Riistvõimlemine 1896. aasta suveolümpiamängudel
Tõstmine 1896. aasta suveolümpiamängudel

Saksamaa riistvõimlejad
Sündinud 1869
Surnud 1946
Loodusevaatlusi

Loodusevaatlusi on alates 1970. aastast Matsalu rahvuspargi välja antav kogumik (aastaraamat), mis kajastab kaitsealadel tehtavaid teadusuuringuid ja seiret. Aastani 1978 kandis nime "Loodusvaatlusi". 

See sariväljaanne on ilmunud kord aastas, tavapäraselt igal aastal kahes köites (vihus) – esimeses teadusartiklid, teises rändevaatluste ülevaated. Selle väljaande eestvedaja ja kauaaegne toimetaja oli Valdur Paakspuu, pärast tema surma on toimetaja Eve Mägi.

Välislingid
Köidete sisukorrad 1970–2005

Raamatusarjad
Eesti keskkonna- ja looduskaitse
Tabivere

Tabivere  (1582 Tabrafer, Tabberfer, 1627 Tabifehr, 1638 Tabaferre kylla, 1684 Tappifer) on alevik Tartu maakonnas Tartu vallas Piibe maantee ääres, enam-vähem võrdsel kaugusel Tartust ja Jõgevalt. Tabivere paikneb Vooremaal, Saadjärve ääres.

Asula keskelt kulgeb läbi Tapa–Tartu raudteelõik, millel asub ka Tabivere raudteejaam.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Tabivere valla halduskeskus.

Tabivere alevikus elas 2018. aasta 1. märtsi seisuga Rahvastikuregistri andmetel 908 inimest. 

Alevikus asuvad Tartu vallavalitsuse Tabivere teeninduspunkt, Tabivere Põhikool, huvikool, lasteaed, raamatukogu, rahvamaja ja noortekeskus, sotsiaalkeskus, perearstipraksis, hambaravikabinet, apteek, kaks kauplust (Coop Saadjärve kauplus, Meie toidukaubad), postkontor, lillepood, päästekomando, tööstusettevõtted Same (põllutöömasinad), Mayeri Industries (tarbekeemia), Baltic Connection (puutööd). Tuulikus tegutseb Juhuse pruulikoda. 

Kunagises Tabivere mõisa valitsejamajas tegutseb Tabivere muuseum.

Tabivere alevik sai ametlikuks nimeks 1977. aastal, enne seda oli Voldi alevik. Nii Tabivere kui ka Voldi on olnud sama mõisa nimi: Voldi eesti keeles, Tabbifer saksa keeles. Et Voldi nimi pärines mõisaomaniku nimest (Adam Otto Wolffeldt), saksa tarvituses oli aga kasutusel algupäraselt eesti nimi, propageerisid M. J. Eisen ja Akadeemiline Emakeele Selts 1920. aastatel Tabivere nime ning 1925 nimetatigi kohalike elanike vastuseisust hoolimata Voldi raudteejaam Tabivere jaamaks.

Galerii

Vaata ka
Tabivere Põhikool
Tabivere mõis
Tabivere raudteejaam
Tabivere RSK

Viited

Eesti alevikud
Tartu vald
Dokumentaalfilm

Dokumentaalfilm (argikeeles ka dokfilm; vananenud terminiga kultuurfilm) on film, mis dokumenteerib mõnd tegelikkuse tahku. 

Dokumentaalfilmi loojat nimetatakse dokumentalistiks.

Eesti dokumentaalfilmid ja -seriaalid
"Moguči"
"Vennaskond. Millennium"
"Vennaskond. Sügis Ida-Euroopas"

Viited
Road movie

Road movie ehk teekonnafilm on üks filmikunsti liike, mille peamine tegevus toimub ajas ja ruumis piiritletud teekonna läbimise ajal.

Sellise žanri eelkäijaks loetakse eepost "Odüsseia".

Eesti teekonnafilmid
"Nipernaadi" 1983, mängufilm, Tallinnfilm
"Keskea rõõmud" 1986, mängufilm, Tallinnfilm
"Ma armastan Ameerikat" 2001, tõsielufilm, Trubetsky Pictures
"Berliini pastoraal" 2004, amatöörfilm
"Jan Uuspõld läheb Tartusse" 2007, mängufilm, Kuukulgur Film
"Täitsa lõpp!", 2011, mängufilm, Kinobuss/Filmitalgufilm
"Ameerika suvi" 2016, mängufilm, Tallifornia
"Päevad, mis ajasid segadusse", 2016, mängufilm, Kinosaurus Film
"Skandinaavia vaikus", 2019, mängufilm, Three Brothers'
"Vanamehe film", 2019, animafilm, BOB Animation
"Ükssarvik", 2019, mängufilm, Tallifornia

Filmikunst
Gustav Flatow

Gustav Felix Flatow (7. jaanuar 1875 – 29. jaanuar 1945) oli saksa võimleja, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja, Saksamaa esimene olümpiavõitja, rahvuselt juut. Klubi: Berliner Turn-Verein. Elukutselt vabrikant.

9. aprillil 1896 võitis Gustav Flatow Ateena olümpial riistvõimlemises võistkondlikult rööbaspuud ja kangi. Viiel individuaalalal – toenghüpetes, toenghooglemises, rõngastel, kangil ja rööbaspuudel – ta esikolmikusse ei tulnud. Ta pani end kirja ka kergejõustikus kõrgus- ja teivashüppesse, kuid ei osalenud seal. Võimlemises osales Gustav Flatow ka 1900. aasta suveolümpiamängudel. Samuti tegeles ta jalgrattaspordi ja kergejõustikuga.

Juudina emigreerus ta 1933. aastal Rotterdami. Aastavahetusel 1943/1944 saadi ta kätte ja viidi Theresienstadti koonduslaagrisse, kus ta suri.

Saksa DV-s võisteldi Flatowi karikale. Pärast pikka vastuseisu ja survet oli Saksa Võimlemisliit märtsis 1986 nõus Flatowi-nimelise medali loomisega (ka tema nõo Alfred Flatowi mälestuseks). Esimene medal anti Gustav Flatowi pojale Stefanile.

Vaata ka
Riistvõimlemine 1896. aasta suveolümpiamängudel
 Gustav Flatow Yad Vashemi veebisaidil (inglise keeles)

Saksamaa riistvõimlejad
Sündinud 1875
Surnud 1945
Fritz Hofmann

Fritz Hofmann (19. juuni 1871 – 14. juuli 1927) oli saksa kergejõustiklane ja võimleja, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja, olümpiahõbe ja olümpiapronks, Saksamaa esimene olümpiavõitja. Klubi: Berlin Turngemeinde. Elukutselt kaupmees, spordiäri omanik Berliinis.

6. aprillil 1896 sai Fritz Hofmann Ateena olümpial kolmikhüppes viimase, 7. koha, kuid pääses finaali 100 meetri (12,6) ja 400 meetri jooksus (58,6).

7. aprillil jäi Hofmann 110 m tõkkejooksus oma eeljooksus viimaseks, kolmandaks, ega pääsenud finaali. 400 m jooksu finaalis jäi ta viimaseks, neljandaks, kuigi kaotas võitjale alla poolteise sekundi (55,6). Kuulitõukevõistlustel jäi ta 7 võistleja seas 3 viimase hulka. Kaugushüppes ta registreerus, kuid ei osalenud.

9. aprillil võitis Hofmann riistvõimlemises meeskonnaga rööbaspuud ja kangi, olles rühmavanem. Neljal individuaalalal – toenghüpetes, toenghooglemises, kangil ja rööbaspuudel – nagu ka kergejõustikus 800 m jooksus ta registreerus, kuid ei osalenud.

10. aprillil köieronimises ei suutnud ta nõutava 14 meetri kõrgusele ronida, kuid 12,5 meetrit andis siiski 5 võistleja seas 3. koha. 100 m jooksus sai ta Thomas Burke'i järel hõbemedali (Burke'ile oli ta kaotanud ka eeljooksus). Kõrgushüppevõistlustel jäi ta 1.55-ga viimaseks, viiendaks. Teivashüppes ta registreerus, kuid ei osalenud.

Hofmann oli 1900. ja 1904. aasta olümpiamängudel ja 1906. aasta vaheolümpiamängudel Saksamaa võimlemisvõistkonna juht ja kuni surmani Saksamaa Olümpiakomitee liige. Ta rajas 1901 koos taimetoitlase Karl Manniga Valguse-Õhu-Spordikuurordi Berliinis (Licht-Luft-Sportbad) ning andis pikka aega välja ajakirja Kraft und Schönheit.

Vaata ka
Riistvõimlemine 1896. aasta suveolümpiamängudel
Kergejõustik 1896. aasta suveolümpiamängudel

Saksamaa kergejõustiklased
Riistvõimlejad
Sündinud 1871
Surnud 1927
Mitokondri kristad

Kristad ehk mitokondri harjad on mitokondri sisemembraani sissesopistised, kus toimuvad hingamisprotsessid (kus paiknevad elektronide transpordiahela ensüümid).

Rakubioloogia
Pühak

Pühak on püha isik; legendaarne inimene või ajalooline isik, keda austatakse, kelle usklikkus ja vagadus avalduvad erilisel viisil ning kelle kaudu Jumal maailmas toimib. Õigeusu ja katoliku kirikus on pühakud (ka kaitsepühakud ehk patroonid) inimeste eestkostjaks Jumala ees.

Eri religioonides on pühakutel erinevaid tähendusi.

Kristluses 
Katoliikluses ja õigeusus on pühakute eestkoste ja abi palumine laialdaselt levinud. Paljud pühakojad on pühendatud pühakutele. Igal pühakul on oma mälestuspäev kirikukalendris. Ristimisel ristitakse laps pühaku nime (pühakute nimede) järgi, et pühak (pühakud) teda edaspidises elus kaitseks. Kaitsepühakud on paljudel maadel, linnadel, asulatel, tegevusaladel jne. 1999. aastal nimetas paavst Johannes Paulus II Euroopa kaitsepühakuks püha Birgitta. Vana-Liivimaa oli pühendatud pühale neitsi Maarjale – Maarjamaa, ladina keeles Terra Mariae ehk Terra Mariana.

Kiriklikus traditsioonis nimetatakse pühakuteks (ladina keeles Sanctus ja Sancta, lühendatult S.; kirikuslaavi keeles Святый ja Святая, lühendatult Св.) enamasti neid isikuid, keda kirik on pühakuks kuulutanud (kanoniseerinud). Kanoniseeritud pühakute arv ulatub tuhandeteni.

Reformatsioon kaotas katoliiklusele omase pühakute kultuse ning luterluses jt protestantlikes kristluse harudes pühakuid selles mõttes ei ole. 

Vrd ka apostel, märter.

Eesti kirjakeeles 
Eesti keeles oli pühaku varasem nimetus "sant" (<Sancta, Santa, Saint), kasutusel ilmselt ka kerjusmunga kohta. 

Pühakute nimed on eesti keeles kasutusel kahes versioonis. Vanem, katoliikluse ajast pärinev versioon on kasutusel eesnimede, kalendriliste tähtpäevade ja pühakodade nimedes (Jaan, Peeter, Kadri jne). Uuem, reformatsiooniajast pärinev versioon lähtub piiblitõlgetest (Johannes, Peetrus, Katariina jne). Õigeusklikel setudel on katoliikluse aegsed pühakute nimed kasutusel kalendriliste tähtpäevade nimetustes (piitrepäiv, jaanipäiv jne) ja osaliselt ka pühakodade nimedes; eesnimedena on kasutusel Vene õigeusu kiriku pühakute nimedest mugandatud nimed: Petra (< Петр < Peetrus), Ivvo (< Иван < Johannes) jne.

Budismis ja hinduismis 
Budismis ja hinduismis on väga palju pühakuid. Avataara on (hinduismis) inimeseks kehastunud jumal. Bodhisattva on (budismis) isik, kes on loobunud isiklikust vabanemisest ning pühendunud kõigi olendite vabastamisele. Üldnimetus pühaku kohta on budismis arhat. Kombe kohaselt on pühad ka kõik austusväärsed õpetajad (gurud).

Eesti soost buda pühak on Vend Vahindra.

Vaata ka
Õigeusu pühakute loend
Katoliku pühakute loend
 Eestist pärit pühakute loend
Kaitsepühak
Kaitsepühakute loend

Kirjandus
Kristi Tarand, "Pühakuteraamat", Perioodika 1995, ISBN 5797905779, 176 lk

Välislingid 

Pühaku ja reliikvia tähendus
Veebruar 2005

Veebruar 2005, kroonika

1. veebruar 
Paavst Johannes Paulus II toimetati kella 23 paiku gripi tõttu kiiresti haiglasse.

9. veebruar 
 Algas Hiina kalendri järgi aasta 4702, kuke aasta.

14. veebruar 
 Liibanoni pealinnas Beirutis mõrvati Rafik Hariri, Liibanoni peaminister 2004. aasta oktoobrikuuni. Hariri tapnud pommiplahvatuses hukkus veel umbes kakskümmend inimest.

27. veebruar 
Parlamendivalimised Kõrgõzstanis.
Parlamendivalimised Tadžikistanis.

 2005-02

es:2005#Febrero
John Boland

John Pius Boland (16. september 1870 Dublin – 17. märts 1958) oli iiri poliitik ja tennisist, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja, esindas Suurbritanniat. Klubi: Oxford University AC.

Tema isa oli Iirimaa suurima pagariettevõtte Boland Ltd. omanik. Johnil oli 6 õde-venda. Varakult orvuks jäänud poisi kasvatas üles ema poolvend piiskop Nicholas Donelly. John õppis Dublini Katoliku Ülikooli koolis, kardinal Newmani rajatud kõnekunstikoolis Birminghamis, Londoni ülikoolis, Bonni ülikoolis ning Oxfordis Christ Church College'is, kus sai juristiks.

Ateena olümpiamängudel 1896 osales Boland tennises. Üksikmängus alistas ta avaringis Friedrich Trauni Saksamaalt kolmes setis, teises ringis Evangelos Rallise Kreekast kahes setis, poolfinaalis Konstantinos Paspatise Kreekast kahes setis ja finaalis Dionysios Kasdaglise 6:3, 6:1. Kasdaglis oli kreeklane, kuid et ta pärines Aleksandriast, on teda vahel peetud Egiptuse sportlaseks.

Tema kõige tugevam vastane oli Traun, kuid nad ei kohtunud finaalis, vaid avaringis. Nähes vastase tugevust, pakkus Boland talle mängida koos paarismängu. Neid saatiski edu. Avaringis loositi nad vabaks, poolfinaalis võitsid nad Aristides ja Konstantinos Akratopoulose ja finaalis 5:7, 6:4, 6:1 Kasdaglise ja Dimitrios Petrokokkinose. Kui autasustamisel taheti heisata Suurbritannia lippu, siis Boland protesteeris ja nõudis Iiri lipu heiskamist. Korraldajad olidki nõus Iiri lipu välja otsima.

Iiri Rahvuspartei esindajana kuulus Boland 1900–1918 Suurbritannia parlamenti, kus pälvis oma teravmeelsete argumentidega hüüdnime "Malta rahvasaadik". Ta oli Iirimaa Rahvusliku Ülikooli üks rajajaid Dublinis 1908 ja võeti 1926 Paavsti Ordu Gregorius Suure rüütlina katoliku usuühingu peasekretariaati. Ta oli abielus austraallannaga ja 6 lapse isa. Tema tütar Bridget oli tuntud kirjanik ja teine tütar Honor Iiri parlamendi liige. John Boland suri Iirimaa rahvuspühal, püha Patricku päeval.

Vaata ka
Tennis 1896. aasta suveolümpiamängudel

Iirimaa sportlased
Suurbritannia tennisistid
Sündinud 1870
Surnud 1958
Litviinid

Litvin (valgevene keeles літвін; ; ; ) on slaavikeelne rahvanimetus, mida kasutati ajaloolistes allikates Leedu suurvürstiriigi elanikkonna nimetamiseks.

Märkused

Kirjandus 
 Насевіч В. Літвіны // Вялікае княства Літоўскае: Энцыклапедыя ў 2 тамах. — Мінск: БелЭН, 2006. — Т. 2. — С. 206-208.

Leedu ajalugu
Valgevene ajalugu
Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriik
Lindsay Lohan

Lindsay Morgan Lohan (sündinud Lindsay Dee Lohan; 2. juulil 1986 New Yorgis) on USA näitleja, modell ja laulja.

Lapsepõlv 

Lohan sündis 2. juulil 1986 New Yorgis ja kasvas üles Cold Spring Harboris.

Lindsay on Donata (hüüdnimi Dina; sündinud Sullivan) ja Michael Lohani vanim laps. Tal on kolm nooremat õde ja venda, kes kõik on olnud kas modellid või näitlejad: Michael Jr. (mängis ka filmis "Nagu kaks tilka vett"), Aliana (hüüdnimi Ali) ja Dakota (hüüdnimi Cody).

Lohan on iiri-itaalia päritolu ja ta sai katoliikliku kasvatuse. Ta käis kuni 11. klassini Cold Spring Harbori keskkoolis, kus tal läks väga hästi matemaatikas ja loodusteaduses. Seejärel oli ta koduõppes. 

Lindsay vanemad abiellusid 1985, kolisid lahku, kui tüdruk oli kolmeaastane, ja hakkasid hiljem jälle koos elama. Aastal 2005 kolisid nad taas lahku. Keerulisele suhtele otsustasid nad viimaks lõpu teha aastal 2007. Lindsay isa Michael on endine Wall Streeti börsi maakler ja ärimees. Tema ema oli tantsija ja laulja.

Lapsnäitleja 

Lohan alustas modellina kolmeaastaselt telereklaamides. Ta osales rohkem kui 60 reklaamklipis. 

Mõne aja pärast märgati ta näitlejavõimeid ning 1996. aastal sai ta osa telesarjas "Another World".

Filminäitleja 

1998. aastal mängis ta Disney stuudio filmis "The Parent Trap" ("Nagu kaks tilka vett"), mis oli uustöötlus samanimelisest 1961. aasta filmist. Filmis mängis ta kaksikõdesid, kes pidasid salanõu oma lahkuläinud vanemate taas kokku viimiseks.

Järgmine kinofilm valmis alles 2003. Seegi oli uustöötlus, seekord 1976. aasta filmist "Freaky Friday", mis kujunes tema läbimurdeks suurele ekraanile. Vahepeal oli ta mänginud Disney telekanali filmides "Life-Size" ja "Get a Clue".

Lauljakarjäär 

2002. aastal sõlmis Lohan lepingu firmaga Estefan Enterprises viie albumi väljaandmiseks. Filmis "Freaky Friday" esitas ta loo "Ultimate". Samuti esines ta filmides "Confessions of a Teenage Drama Queen" ja "Mean Girls". 

Tema debüütplaat "Speak" ilmus 2004. aasta detsembris.

Filmograafia

Diskograafia 

"Speak" (2004)
"A Little More Personal (Raw)" (2005)

Välislingid 
Ametlik koduleht
Ametlik Lindsay Lohani fännisait

Ameerika Ühendriikide näitlejad
Ameerika Ühendriikide lauljad
Sündinud 1986
Thomas Curtis

Thomas Pelham Curtis (7. september 1870 – 23. mai 1944) oli USA kergejõustiklane, 1896. aasta suveolümpiamängude olümpiavõitja. 

Ta mängis klubis Boston Athletic Association. Elukutselt oli ta elektriinsener.

Ateena olümpiamängudel võistles Thomas Curtis Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi üliõpilasena. Esimesel päeval, 6. aprillil võitis ta 100 m jooksus oma eeljooksu 12,2-ga. See aeg andis sakslasele Fritz Hofmannile olümpiahõbeda, kuid Curtis loobus finaalist, sest see oli vahetult enne tema põhiala 110 m tõkkejooksu finaali. 7. aprillil võitis Curtis oma tõkkejooksu eeljooksu (18,0) ja 10. aprillil ka finaali (17,6). Tema peakonkurent inglane Grantley Goulding kaotas finaalis ainult 5 sentimeetriga. Ülejäänud finalistid loobusid võistlusest.

Harrastusfotograafina tegi Curtis Ateena olümpiamängudel palju väärtuslikke pilte. Pärastpoole tegi ta Massachusettsi rahvuskaardis sõjalist karjääri ja oli I maailmasõja ajal Massachusettsi kuberneri Calvin Coolidge'i sõjaline nõunik. Insenerina osales ta röstri leiutamises. 

Olümpiamängudest kirjutas ta humoristliku mälestusteraamatu "High Hurdles and White Gloves" (1932).

Vaata ka 
Kergejõustik 1896. aasta suveolümpiamängudel

Ameerika Ühendriikide jooksjad
Sündinud 1870
Surnud 1944
Louis Zutter

Louis Zutter (2. detsember 1856 Neuchâtel – 10. november 1946) oli Šveitsi võimleja, olümpiavõitja.  

Ta tuli 1896. aasta suveolümpiamängudel Ateenas 9. aprillil olümpiavõitjaks toenghooglemises ja teiseks toenghüpetes ning 10. aprillil rööbaspuudel. Kangil ta esikolmikusse ei tulnud. Ta oli Šveitsi esimene olümpiavõitja. 

Ta registreerus veel Kreeka-Rooma maadluses ja mõlemal tõstmise alal, kuid ei võistelnud.

Ei vasta tõele, nagu oleks Zutter olnud ainus Šveitsi sportlane Ateenas. Laskur Albert Baumann oli 200 m vabapüssist laskmises kaheksas. Šveitslane Charles Champaud esines olümpial Bulgaaria sportlasena Charles Champoffi nime all ja esindas Sofia klubi Junak. Zutter ise saabus mängudele omal käel ega esindanud ühtki klubi ega spordiliitu.

Vaata ka
Riistvõimlemine 1896. aasta suveolümpiamängudel

Šveitsi sportlased
Riistvõimlejad
Sündinud 1856
Surnud 1946
Kain

Kain on Vanas Testamendis Aadama ja Eeva esimene poeg. Põllumees, kes ehitas maailma esimese linna. Tappis kadedusest oma venna Aabeli ja hukkus ise õnnetusjuhtumis.

Georgios Synkellose arvutuste järgi sündis Kain 70. aastal pärast maailma loomist. 930. aastal mattis Kain koos vendadega oma isa Aadama ja hukkus samal aastal, jäädes kokkuvariseva maja alla. 

Jahve pagendas Kaini oma venna tapmise eest, kuid pani talle kaitsva märgi ning ähvardas Kaini tapjat seitsmekordse kättemaksuga (1 Ms 4).

Kain abiellus Juubelite raamatu järgi oma õe Awaniga (kuid autoritel puudub üksmeel Kaini naise nime suhtes) ja sai poja Hanoki. Georgios Synkellose järgi leiutas Hanok adra. Hanoki poeg oli Iirad, kelle poeg oli Mehuujael. Mehuujaeli poeg oli Metuusael, kel oli poeg Lemek. Lemekil oli Aada ja Sillaga kolm poega ja tütar.

Kain ehitas maailma esimese linna ja nimetas selle oma poja järgi.

Gnostitsistlik kainiitide usulahk mälestas Kaini kui demiurgi esimest ohvrit.

Sugupuu

Vana testamendi inimesed
Taimetoitlased
Dodekafoonia

Dodekafoonia (kreeka keelest dodeka, kaksteist + phone, hääl) ehk kaksteisttoontehnika ehk kaksteisthelitehnika ehk helikõrguste serialism on muusika kompositsioonimeetod, mille põhiliseks omaduseks on kaheteistkümne võrdtempereeritud häälestuses heli võrdne kasutamine. Dodekafoonia tekkimisele aitas kaasa tonaalsuse lagunemine ja atonaalsuse tekkimine 20. sajandi alguse muusikas. Dodekafoonia üks rajajaid oli Arnold Schönberg.

Meetodi kirjeldus
Muusika ajaloos kujunes dodekafoonia seriaalse meetodi esimeseks rakendusfaasiks: heliteose loomisel on aluseks kaheteistkümnest kindlas järjestuses heliklasside rida ehk helikõrguste seeria.

Rida võib esineda neljal reakujul:  
põhikuju ehk originaal;
peegelkuju ehk inversioon;
vähikäik ehk retrograad;
peegelvähikäik ehk inversiooni retrograad.

Rea helid võivad kõlada nii erineval ajal kui ka üheaegselt.

Rida võib läbi viia kaanonis.

Rida võib olla augmentatsioonis või diminutsioonis.

Rida võib segmenteerida: tuntud on näiteks Arnold Schönbergi meetod jaotada rida kaheks heksakordiks või Anton Weberni meetod kasutada reakujude invariantseid trikorde ja tetrakorde.

Tonaalsete keskuste tekkimise vältimiseks järgiti põhimõtet, et rea järgmine läbiviimine võib alata alles siis, kui eelmine on lõpule jõudnud.

Samaaegselt võib kõlada mitu rida.

Range dodekafoonia puhul koosneb rida kõigist kaheteistkümnest erinevast heliklassist. Vabas dodekafoonias on võimalikud ka vähema- või rohkemahelilised read:

hüpokromaatilises reason vähem kui 12 võrdtempereeritud häälestuses heli,
hüperkromaatilises reas on enam kui 12 võrdtempereeritud häälestuses heli, kusjuures osad heliklassid korduvad.

Dodekafoonia eesti muusikas
Eesti heliloojatest on dodekafooniat rakendanud 1960.–1970. aastatel näiteks Arvo Pärt, Jaan Rääts, Jaan Koha ja Veljo Tormis.

Vaata ka
Atonaalsus
Seriaalne meetod

Välislingid
 Database on tone rows and tropes

Kompositsioonimeetodid
Nüüdismuusika
Lüganuse

Lüganuse on alevik Ida-Viru maakonnas, Lüganuse valla ja kihelkonna keskus. Asub Püssi linnast vahetult põhjas.

Elanike arv oli 2000. aastal 470, 31. detsembril 2005 506 elanikku. 

Lüganust on esimest korda mainitud 13. sajandil "Taani hindamisraamatus" (Lygenus). Tegemist oli Virumaa ühe suurema külaga. 

Lüganusel asuvad muistsed Lüganuse kivikalmed.

Vaata ka
Lüganuse Keskkool
Lüganuse rahvamaja
Lüganuse kalmistu

Viited

Välislingid 
 Pastor zu Luggenhusen, Carl Ferdinand Voigt 1804-1882., ra.ee FOTIS
 Kirchspiel Luggenhusen in Wierland 

Eesti alevikud
Lüganuse vald
Taavet

Taavet (heebrea דָּוִד David) (u 1004-965 e.m.a) oli Juuda hõimust pärit Iisraeli kuningas. Taavetit peetakse Iisraeli kuningatest suurimaks ja Jeesuse otseseks esiisaks. Tema suurus põhineb esiteks tema sõjalistel vallutustel, mille tulemuseks oli Iisraeli ainuke "suur"riik. Taaveti järeltulijad valitsesid Jeruusalemmas üle 400 aasta.

Taaveti vallutused ja monarhia kindlustamine

Taavet valitses pärast kuningas Sauli surma Juudamaa üle ja sai pärast põhjapoolseid hõime valitsenud Iiboseti surma kogu Iisraeli kuningaks. Ta kindlustas oma kuningavõimu ning riigi, mis hõlmas kogu Palestiinat ning ulatus Lõuna-Süüriasse.

Ta allutas vilistid, alistas Jordanitaguse Ammoni, Moabi ja Edomi. Muutis oma pealinnaks Jeruusalemma ja määras asevalitseja Damaskusesse. Kuningas Taavetiga saavutas Iisrael poliitilise sõltumatuse, edenes kaubandus ning arendas haridust. Tema ajal toodi seaduselaegas Jeruusalemma.

Taavet Vanas Testamendis

Taavet on Vanas Testamendis üks kesksemaid kujusid.

Iisraeli ajalugu
Vana testamendi inimesed
Michał Vituška

Michał Vituška (valgevene keeles Міхал Вітушка; 5. november 1907 Niaśviž – 7. jaanuar 1945 Rudnitski mets Valgevenes, teistel andmetel 27. aprill 2006 München) oli valgevene poliitik ja sõjaväelane (kindral), Teise maailmasõja järel nõukogudevastase vastuspanuliikumise juht Valgevenes.

Elukäik ja tegevus 
Lõpetas valgevene gümnaasiumi Vilniuses. Õppis seejärel Praha Karli Ülikoolis ja Varssavi Tehnikaülikoolis, kus ühines valgevene rahvusliku liikumisega. Juhtis aastatel 1932-1939 Valgevene üliõpilasorganisatsioonide liitu. Pärast Teise maailmasõja algust septembris 1939 läks Varssavist tagasi kodukanti Niasviži, mis kuulus nüüd Nõukogude Liidule, kus töötas algul miilitsas, seejärel tee-ehitusel. Talvel 1940 vahistati Nõukogude julgeoleku poolt koos nõbu Dmitri Kasmovitšiga süüdistatuna sidemetes Valgevene natsionalistlike organisatsioonidega välismaal. Nad vabastati tänu sugulase, Nõukogude salateenistuste veterani professor A. Prokoptšuki eestkoostele. Pärast Saksamaa kallaletungi Nõukogude Liidule juunis 1941 organiseeris omakaitse loomist Polesjes. Seejärel oli ta sügiseni 1941 Minski valgevene politsei ülema asetäitja. Aastatel 1942–1943 osales ta partisanidevastastes operatsioonides Brjanski- ja Smolenskimaal ning Mahiloŭ ümbruses.

Kuulus 1942. aasta augustis loodud illegaalse Valgevene Sõltumatuse Partei (Беларуская Незалежніцкая Партыя) ja Valgevene Rahva Omaabi juhtide hulka. Juunis 1944 võttis ta osa Teise Valgevene Kongressi tööst, oli osaline sakslastevastase ülestõusu kavandamises eesmärgiga taasluua Valgevene Rahvavabariik.

1944. aastal treeniti Ida-Preisimaal Dallwitzis valgevene rahvusest parašütiste-diversante, tegutsemaks rinde tagalas, ja Vituškast sai selle nn Dallwitzi pataljoni juures Saksa armee major. Üksust nimetati "Mustaks kassiks" ("Чорны кот"). 17./18. novembri öösel 1944 visati 27-meheline üksus, mida juhtis Vituška langevarjudega Vilniuse lähedal alla. Nõukogude Liidu versiooni kohaselt tapeti ta Nõukogude julgeoleku poolt 7. jaanuaril 1945 Rudnitski metsas. 

Teise, valgevene pagulaste versiooni kohaselt juhtis ta 1944. aastast Nõukogude-vastast sissisõda nn Valgevene Vabastusrinde eesotsas peamiselt Valgevene kesk- ja lääneosas, kuid ka mujal. Pärast aktiivse vastupanu lõppemist 1956. aastal lahkus osa sissidest Läände või legaliseerus Valgevenes. Ka Vituška lahkus Nõukogude Liidust 1950. aastal, põgenedes üle Poola Lääne-Saksamaale. Tal õnnestus ennast Lääne-Euroopas varjata Nõukogude luure eest ja ta elas kõrge vanuseni Saksamaal, kus tema poja teatel suri Alpides asuvas sanatooriumis 27. aprillil 2006. Selle versiooni kohta mingeid vettpidavaid tõendeid pole. Tänapäevases Valgevenes esindab seda valgevene ajaloolane Sergei Jorš (Сяргей Іванавіч Ёрш), tema väiteid on kahtluse alla seatud ka Lukašenka diktatuuri oponeerivates väljaannetes.

Viited

Välislingid
http://slounik.org/32043.html (entsüklopeediaartikkel valgevene keeles)
Сяргей Ёрш "Адважны генэрал" (valgevene keeles)
Lühimärge Vituška tegevuse kohta (inglise keeles)

Valgevene inimesed
Valgevene Teises maailmasõjas
Sündinud 1907
Surnud 2006
Conrad Böcker

Conrad Böcker (1870–1936) oli saksa võimleja, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja, Saksamaa esimene olümpiavõitja. Klubi: Berlin Turngemeinde. 

1896. aasta suveolümpiamängudel Ateenas  kuulus ta rööbaspuude meeskonnavõistlustel ja kangi meeskonnavõistlustel võitjaks tulnud Saksamaa võistkonna koosseisu ning jagas rööbaspuude individuaalvõistlusel Hermann Weingärtneriga 3.–4. kohta. Kangi individuaalvõistlustel jäi ta võitjatele alla ning jagas 3.–15. kohta, sanghobusel hooglemises jagas ta 3.–14. kohta, rõngastel jagas ta 5.–8. kohta, toenghüpetes jagas ta 4.–15. kohta. Viimatinimetatud aladel ta kedagi ei edestanud.

Böcker registreerus ka kuulitõuke- ja kõrgushüppevõistlustele, kuid ei osalenud.

Vaata ka
Riistvõimlemine 1896. aasta suveolümpiamängudel

Saksamaa riistvõimlejad
Sündinud 1870
Surnud 1936
Iisraeli kuningate loend

Iisraeli kuningate ja kuningannade loend loetleb Iisraeli kuningriigi kuningad ja kuningannad. Nad on ära toodud Vana Testamendi kahes Kuningate raamatus.

Iisraeli ühendatud monarhia kuningriik 
Iisraeli ühendatud kuningriigi valitsejad
 
 Saul (1042–1000 eKr)
 Taavet (1000–961 eKr)
 Saalomon (961–922)

Iisraeli kuningriik 

Iisraeli (ehk põhja-) kuningriigi valitsejad

 Jerobeam I (922–901 eKr)
 Naadab (901–900 eKr)
 Baesa (900–877 eKr)
 Eela (977–876 eKr)
 Simri (876 eKr)
 Omri (876–869 eKr)
 Ahab (869–850 eKr)
 Ahasja (850–849 eKr)
 Jooram (849–842 eKr)
 Jehu (842–825 eKr)
 Joohas (815–801 eKr)
 Joas (801–786 eKr)
 Jerobeam II (786–746 eKr)
 Sakarja (746–745 eKr)
 Sallum (745 eKr)
 Menahem (745–738 eKr)
 Pekahja (738–737 eKr)
 Pekah (737–732 eKr)
 Hoosea (732–722 eKr)

Juuda kuningriik 
Juuda (ehk lõuna-) kuningriigi valitsejad

 Rehabeam (922–915 eKr)
 Abijam (915–913 eKr)
 Aasa (913–873 eKr)
 Joosafat (873–849 eKr)
 Jooram (849–842 eKr)
 Ahasja (842 eKr)
 Atalja (842–837 eKr)
 Joas (837–800 eKr)
 Amasja (800–783 eKr)
 Asarja (783–742 eKr)
 Jootam (742–735 eKr)
 Ahas (735–715 eKr)
 Hiskija (715–687/6 eKr)
 Manasse (687/6–642 eKr)
 Aamon (642–640 eKr)
 Joosija (640–609 eKr)
 Joohas (609 eKr)
 Joojakim (609–598 eKr)
 Joojakin (598–597 eKr)
 Sidkija (597–587 eKr)

Vaata ka
Uus-Assüüria#Uus-Assüüria suurriigi ajajärk (911–610 eKr)
Palestiina 

Iisraeli ajalugu
Riigipeade loendid
Ajaloo loendid
Ajalooliste riikide riigipeade loendid
Kuningad
Palestiina ajalugu
1630

1630. aasta (MDCXXX) oli 17. sajandi 30. aasta.

Sündmused maailmas 

 5. november - Madridi lepinguga lõppes sõda Hispaania ja Inglismaa vahel.

Sündmused Eestis 
 23. oktoober (vkj 13. oktoober) –  Tartus asutati kindralkuberner Johan Skytte eestvedamisel akadeemiline gümnaasium; see on Eesti esimene gümnaasium.
 Fersenid omandasid Abja mõisa.
 Tartus avati Liivimaa õuekohus. See tegutses Liivimaa kubermangu kõrgeima kohtuna Rootsi valitsusaja lõpuni.

Sündinud 
 29. mai – Charles II, hilisem Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa kuningas

Surnud 
 15. november – Johannes Kepler, saksa astronoom

Viited 

1630
1631

1631. aasta (MDCXXXI) oli 17. sajandi 31. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 
 Tartus asutatakse Eesti ala esimene trükikoda
 16. juunil (vkj 6. juunil) – avati Tallinnas endises Mihkli nunnakloostri  hoonetekompleksis Tallinna Gümnaasium. Koolis hakati õpetama ladina, kreeka,  heebrea  ja  prantsuse  keelt,  ajalugu,  kõnekunsti,  loogikat ning matemaatikat. 
 ...

Sündinud 

 ...

Surnud 

 ...

Viited

1631
Danzigi vabalinn

Danzigi vabalinn (saksa Freie Stadt Danzig; poola Wolne Miasto Gdańsk) oli riik, mis eksisteeris aastatel 1920–1939.

Riik hõlmas Wisła suudmes asuva Gdański linna (saksa keeles Danzig) ja selle lähialad, kokku 1966 km². Sellel territooriumil elas umbes 356 000 inimest.

Riik loodi Versailles' rahulepingu põhjal 10. jaanuaril 1920. Pärast Esimest maailmasõda ja Saksa Keisririigi langust taastati Preisi Kuningriik vabariikliku valitsusega kui Preisimaa Vaba Riik. Preisimaa Vaba Riik pidi loovutama peaaegu kõik Poseni ja Lääne-Preisimaa provintsi territooriumi äsjaloodud Poola riigile ja Rahvasteliidu mandaadiga Danzigi vabalinnale ning Rahvasteliidu mandaadile Memeli piirkonnas (varem Ida-Preisimaa).

2. septembril 1939 annekteeris Saksamaa Danzigi vabalinna.

Vastavalt Potsdami konverentsi otsusele jäi Teise maailmasõja järel Preisimaa kirdeosa koos Königsbergiga NSV Liidu valdusse. Danzigi vabalinna ala anti  Poolale. Linna saksa elanikkond küüditati Saksamaale.

17. juunil 1947 moodustati Hamburgis Danzigi vabalinna eksiilvalitsus.

Vaata ka 
 Danzigi Rist

Välislingid 
 Danzigi Vabalinna (1920–1939) eksiilvalitsuse kodulehekülg
 Gesetz über die Wiedervereinigung der Freien Stadt Danzig mit dem Deutschen Reich

Euroopa ajaloolised riigid
1649

1649. aasta (MDCXLIX) oli 17. sajandi 49. aasta.

Sündmused maailmas 
19. jaanuar – algas kohus Charles I üle.
19. märts – Inglismaa parlament tühistas monarhia.
19. mai – Inglismaa kuulutati vabariigiks.
 Moskva tsaaririgis kehtestati talupoegade sunnismaisus

Sündmused Eestis 
 Narva ja Jaanilinn (Ivangorod) liidetakse üheks linnaks; alles 1944 need taas lahutatakse.
 Jonas Persson ja Cordt Pöppelmann rajavad Narva joale sae- ja vaseveski. Sellega on alus pandud Narva linna tööstusele.
 ...

Sündinud 

 ...

Surnud 
30. jaanuar – Charles I, Inglise kuningas (hukati)
 ...

Viited

 1649
Rabakivi

Rabakivi ehk rabakivigraniit on A-tüüpi graniit, mida iseloomustab rabakivistruktuuri esinemine (vähemalt suuremates batoliitides).

Rabakivide tüüpala ehk nn locus classicus, kus neid esmakordselt teaduslikult kirjeldati, on Kagu-Soome, kus paljandub Viiburi rabakiviplutoon. Rabakivid ei ole siiski ainult Soomele omane nähtus. Neid esineb USA-s, Brasiilias, Antarktises, Austraalias, Hiinas, Venemaal, Sudaanis jne ehk kõigil mandreil. Ka Eesti aluskorras on mitmeid rabakiviintrusioone (Neeme, Riia, Ereda, Märjamaa, Naissaare ja Taebla intrusioonid). 

Rabakivi (soome rapakivi) nimetus tuleneb kivimi rabedusest ja tavalise graniidiga võrreldes suhteliselt kergest murendatavusest. 

Tüüpiline Viiburi plutooni rabakivi sisaldab roosakaid ortoklassi ovoide, mis on ümbritsetud plagioklassist äärisega. Sellist rabakivi nimetatakse ka viiburgiidiks. Kõik rabakivid sellist struktuuri ei oma, kuid definitsiooni järgselt peaksid vähemalt suuremad rabakiviintrusioonid sellise struktuuriga kivimeid sisaldama.

Termini "rabakivi" tõi geoloogilisse kirjandusse soome geoloog Jakob J. Sederholm.

Rabakivi erimit, mis sisaldab ortoklassi ovoide, mis ei ole ümbritsetud plagioklassist äärisega, nimetatakse piiterliidiks (Piiterlahti järgi). 

Peale aluskorras paiknevate rabakiviintrusioonide leidub rabakive Eestis veel rändkividena. Rabakivi ongi Eesti rändrahnude seas levinuimaks kivimtüübiks.

Läänemere rabakiviformatsioon

Läänemere ümbruse rabakiviintrusioonid on tekkinud 1,47...1,67 miljardit aastat tagasi ehk Proterosoikumis. Tekkelt on nad anorogeensed (A-tüüpi) graniidid ehk ei ole seotud mäetekkeprotsessidega, vaid pigem riftistumise ja maakoores valitsenud venituspingetega. Läänemere ümbruse rabakiviintrusioone ja nendega seotud samaaegselt tekkinud kivimeid nimetatakse rabakivi- või rabakivi-anortosiitseks formatsiooniks. Peale rabakivide sisaldab see formatsioon veel aluselisi kivimeid – gabrot, basalti, anortosiiti jms. Rabakiviintrusioonide ehk vedelate magmakehade aeglane ülespoole liikumine tekitas maakoores venituspingeid, mille tagajärjel moodustusid rebendlõhed, kuhu tungis basaltne magma, mis daikidena tardus. Näiteks Häme daikiparv Soomes, mis on seotud Ahvenisto plutooniga. Et rabakiviformatsioon koosneb peamiselt kahest erinevast magmatüübist – happelisest ja aluselisest (keskmise koostisega kivimid on harvad), siis nimetatakse vastavat formatsiooni bimodaalseks. Valdavalt on teada süvakivimeid või soonkivimeid. Rabakiviformatsiooni vulkaanilised kivimeid esinevad näiteks Suursaarel ning Undva aluskorras.

Vaata ka
Antirabakivi
Viiburgiit
Piiterliit

Viited

Tardkivimid
Saint-Martin

Saint-Martini territoriaalühendus (prantsuse keeles: Collectivité de Saint-Martin) on Prantsusmaa meretagune territoriaalühendus, mis asub Saint-Martini saare põhjaosas. Saare lõunapool kuulub Madalmaade Kuningriigile.

Haldus

Prantsusmaa ja Holland sõlmisid kokkuleppe jagada omavahel saar 11. novembril 1648.

2003. aastal eraldus Saint-Martin Guadeloupe'ist, moodustades eraldi Prantsusmaa territoriaalühenduse. Prantsusmaa parlament kinnitas selle 2007. aastal.

Saint-Martin kuulub Euroopa Liitu ja on selle läänepoolseim ala.

Halduskeskus on Marigot.

Viited
Sint Eustatius

Sint-Eustatius on saar Kariibi meres Väikeste Antillide saarestiku põhjaosas. 

Saar oli 2010. aastani osa Hollandi Antillidest. Pärast seda moodustab saar Hollandi eriomavalitsuse (bijzondere gemeente).

Laiemalt kasutatakse St. Eustatius nimevormi.

Kohalikus ja mitteametlikus kõnepruugis kasutatakse saare kohta ka nimesid Statia [s'tašia] ja Statius.

Saare pindala on 21 km² ja elanike arv oli 2010. aasta seisuga 2900.

Saarel on alates 1. jaanuarist 2011 käibel USA dollar.

Läheduses paiknevad saared on St. Kitts, Saba, Saint-Martini saar, Saint-Barthélemy.

Saare reljeef on sadulakujuline. Saare kaguosas asub kustunud vulkaan The Quill (kõrgeim tipp Mazinga on 602 meetri kõrgusel) ja loodes madalamad paarismäed Signal Hill ja Boven ("jäänused" kunagisest vulkaanist). Nende vahel on tasandik, kus elab enamik saare elanikest. Suurem osa neist elab saare ainukeses linnas Oranjestadis.

Välislingid 
 STENAPA - St. Eustatiuse Rahvuspark

Kariibi mere saared
Hollandi saared
Ime

Gavin O'Connori filmi kohta vaata artiklit Ime (film 2004).

Ime on üleloomulik ja ebaharilik sündmus. 

Paljudes religioonides tõlgendatakse imet mõne jumala, pühaku või muu üleloomuliku olendi tegevusena, mis võib kinnitada palvete kuuldavõtmist vms kontakti kõrgemate vaimsete jõududega.

Imedeks nimetatakse kõnekeeles tihtipeale ka nähtusi, mis on vastuolus meie (füüsikalise) maailmapildiga (nt levitatsioon) või äärmiselt ebatõenäolised, kuid soodsad (nt loteriivõit).

Vaata ka

 Imemuinasjutt
 Muinasjutt
 Müüt
 IME

Religioon
1592

1592. aasta (MDXCII) oli 16. sajandi 92. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 

 ...

Sündinud 
22. oktoober – Gustaf Horn, Rootsi sõjaväelane ja poliitik
 ...

Surnud 
 17. november – Johan III, Rootsi kuningas

 1592
1595

1595. aasta (MDXCV) oli 16. sajandi 95. aasta.

Sündmused maailmas 
 30. jaanuar – esietendus William Shakespeare'i "Romeo ja Julia".
 9. juuni – Fontaine-Française'i lahingus lõi Prantsusmaa kuningas Henri IV prantslasi, kuid oleks peaaegu surma saanud.  
 Detsember – suleti birgitiinide Vadstena klooster. 
 Lõppes Põhjamaade 25-aastane sõda Rootsi ja Venemaa vahel. Sõlmiti Täyssinä rahu, millega Ingerimaa läks Venemaale.

Sündmused Eestis 
 Arent Passeril valmis Pontus De la Gardie ja tema abikaasa hauamonument Tallinna Toomkirikus. 
 Ilmus Gerardus Mercatori Vana-Liivimaa kaart.

Sündinud 
9. juuni – Władysław IV Waza, Poola kuningas
4. detsember – Jean Chapelain, prantsuse luuletaja
5. detsember – Henry Lawes, inglise muusik ja helilooja 
 Lucas Emil Vorsterman (Lucas Vorsterman I, Lucas Vosterman I), flaami kunstnik
 Jean Desmarets (Desmaretz), prantsuse kirjanik
Andrej Cergol, sloveeni matemaatik 
 Pocahontas, algonkini pealiku tütar (ligikaudne sünniaeg)

Surnud 
15. jaanuar – Murat III (Murad III), Türgi sultan 
24. jaanuar – Ferdinand II, Tirooli valitseja
12. veebruar – Ernst, ertshertsog, Hispaania Hollandi kuberner
 25. aprill – Torquato Tasso, itaalia luuletaja
23. juuli – Thoinot Arbeau (Jehan Tabourot), prantsuse tantsukirjanik
Luis Barahona de Soto, hispaania luuletaja 
 Álvaro Mendaña de Neira, hispaania meresõitja 
James Stewart, Arrani krahv

Raamatuid
"Suveöö unenägu" (William Shakespeare)
"Atlas sive Cosmographicae Meditationes de Fabrica Mundi et Fabricati Figura" (Gerardus Mercator; täielik väljaanne, esmakordselt Liivimaa kaardiga)
1596

1596. aasta (MDXCVI) oli 16. sajandi 96. aasta.

Sündmused maailmas 

 Konstrueeriti esimene mikroskoop.

Sündmused Eestis 

 ...

Sündinud 
 31. märts – René Descartes, prantsuse filosoof ja matemaatik
 26. august – Friedrich V, Pfalzi kuurvürst

Surnud 

 ...

 1596
1570

1570. aasta (MDLXX) oli 16. sajandi 70. aasta.

Sündmused maailmas 
Lõppes Põhjamaade seitsmeaastane sõda. 
Algas Kahekümneviieaastane sõda.
25. veebruar – paavst Pius V ekskommunitseeris Inglise kuninganna Elizabeth I.
8. august – Prantsusmaal lõppes kolmas kodusõda hugenottide ja katoliiklaste vahel.
9. september – Otomani impeerium vallutas Küprose.
 2. november – Hollandi ja Jüütimaa rannikut laastas eriti ulatuslik tõusulaine.

Sündmused Eestis 
Moskva tsaari opritšnina rüüsteretk Vene-Liivi sõja tulemusel Moskva tsaaririigiga liidetud Narva, Novgorodi veresauna jätkuna, tapeti Novgorodiga seotud Narva venelasi, hävitati, põletati.
Tallinna alla koondus suurearvuline Vene sõjavägi Ivan IV vasalli hertsog Magnuse juhtimisel. Et mitte jätta Vene vägedele head tugipunkti, andis Tallinna raad korralduse põletada Kalamajas 200 elumaja.

Sündinud 
 ...

Surnud 
 ...
1572

1572. aasta (MDLXXII) oli 16. sajandi 72. aasta.

Sündmused maailmas 

 24. august – Pärtliööl tapeti Prantsusmaal üle 70 000 hugenoti.

Sündmused Eestis 

 ...

Sündinud 

 ...

Surnud 

 ...
Trapistide ordu

Trapistide ordu (ladina keeles Ordo Cisterciensis Strictioris Observantiae, lühend O.C.S.O.) on 17. sajandil reformitud tsistertslaste ordu haru. Ordu on saanud nime La Trappe'i kloostri järgi.

Seda peetakse rangeima sisekorraga kloostriteühenduseks (näiteks ei räägi nad võõrastega). Tänapäeval tegutseb maailmas u. 170 kloostrit, milles on u. 2100 munka ja 1800 nunna.

Trapistide ordu munkasid kutsutakse trapistideks.

Välislingid 
 
 Trapistide ordu kodulehekülg

Kristlus
Ordud
Luide

Luide on tuuletekkeline positiivne pinnavorm.

Luidete rühma nimetatakse luitestikuks.

Luiteid esineb tihti liivastel rannikutel ja kõrbetes.

Luited koosnevad teralistest setetest, mida tuul jõuab ühest kohast teise kanda. Kui tuul kohtab takistust, siis tema jõud väheneb ja tuule kantud liivaterad pudenevad maha – tekib eelluide. Takistuseks võib olla kasvõi põõsas. Luide kasvab ja matab takistuse enda alla. Luitel on iseloomulik kuju, mis ei olene suurusest: tuulealune serv on lauge ja tuulepealne serv järsk. Luited võivad liiva asemel moodustuda ka näiteks vulkaanilisest tuhast.

Kui eelluide on küllalt suureks kasvanud, hakkab ta tuule mõjul liikuma. Tuulealusel serval olevaid osakesi puhub tuul mööda luidet edasi, kuni nad jõuavad üle luite tipu ja kukuvad oma raskuse mõjul maha, nende peale aga ladestuvad üha uued ja uued üle luiteserva puhutud osakesed.

Eestis esineb luiteid näiteks Peipsi järve rannikul. Kuid Eesti luited on sageli kinnistunud, kasvanud täis taimestikku, isegi puid.

Luited võivad olla enam kui kilomeetri kõrgused. Maailma kõrgeim luide on Argentinas Catamarca provintsis asuv Federico Kirbuse luide, mis ulatub jalamilt 1230 m ja merepinnast 2845 m kõrgusele. Palju ei jää maha Peruus Nazca provintsis Sechura kõrbes asuv Cerro Blanco luide, mis ulatub jalamilt 1176 ja merepinnast 2080 m kõrgusele.

Paigalseisvad luited pole kaugeltki nii kõrged. Hiinas Sise-Mongoolias Alashani tasandikul Gobi kõrbes asuv Badan Jarani luide on jalamilt umbes 500 m kõrge ja maailma kõrgeim liikumatu luide. Euroopa kõrgeim luide Pyla luide asub Prantsusmaal Akvitaanias Arcachonis ja kerkib merepiirilt 108 m kõrgusele.

Luited võivad tekkida kõikjale, kus on piisavalt tuult ja tolmu või liiva. Lisaks Maale on luiteid avastatud Marsilt ja Saturni suurimalt kuult Titanilt.

Hiinas Ningxia provintsis täheldati, et luidete rühm liikus aastail 1954–1959 100 meetrit. Umbes samasugune liikumiskiirus on registreeritud Egiptuses. See kiirus pole suur, aga luited matavad edasi liikudes enda alla kõik, mida kohtavad, kaasa arvatud puud ja hooned. Korduvalt on juhtunud, et mõni küla tuleb teise kohta kolida, sest luide matab kõik vanas asukohas olevad majad enese alla.

Sellepärast on suure praktilise tähtsusega luidete kinnistamine. Põhiliselt istutatakse selleks luidetele taimi. Luited koosnevad peamiselt liivast, mis ei sisalda peaaegu üldse toitaineid. Sellepärast ei pruugi taimed luidetele kasvama jääda. Märgatavalt lihtsam on kinnistada liikumatuid luiteid.

Vaata ka
Barhaan
Erg

Geomorfoloogia
Sedimentoloogia
Kõrbed
Propeller (ansambel)

Propeller on eesti punkbänd.

Koosseis 1978. aastal 
Urmas Alender – laul
Peeter Volkonski – laul
Peeter Määrits – laul, heli
Ain Varts – kitarr
Ivo Varts – trummid
Priit Kuulberg – bass
Riho Sibul – kitarr
Peeter Malkov – laul, flööt

Välislingid 

Ajalugu ja laule
Propeller
Propeller (inglise keeles)

 Propeller
Eesti punkansamblid
Nominalism

Nominalism on keskajal tekkinud filosoofiasuund, mis pidas üldmõisteid vaid üksikesemete nimedeks.

Üldmõisted, mis meie mõtlemine asjadest loob, ei eksisteeri nominalismi järgi asjadest sõltumatult. Mõisted isegi ei peegelda asjade omadusi ja kvaliteete. Asjad on mõistete alused.

Keskaegse nominalismi vastand oli realism.

Tänapäeval nimetatakse nominalismiks muu hulgas vaadet, mille kohaselt abstraktseid objekte pole olemas.

Vaata ka

Skolastika

Filosoofia