Koger

Koger ehk harilik koger ehk kuldkoger (Carassius carassius) on karpkalaliste seltsi kuuluv kala.

Tema pikkus kuni 40 (50) cm, kaalub kuni 3 kg. Tavaliselt on koger 10–40 cm pikkune, erandina kuni 64 cm, ja 3 kg raske. Koger sarnaneb karpkalaga, kellest erineb poiste puudumisega suunurkadelt. Kogre värvus sõltub suuresti keskkonnast ja võib olla kuldkollakas kuni hallikasrohekas.

Elukoht ja levila
 
Koger on enamasti mageveekala, kuid teda esineb ka meres. Enamasti leidub kokri tiikides ja karjäärides, harvem järvedes ja jõgedes. Eelistab mudase põhjaga taimestikurikkaid veekogusid, on paljudes neis ainus kalaliik. Kogre kääbusvorm mudakoger (Carassius carassius morpha humilis; pikkus kuni 15 cm) elab sageli tiikides, seal on teda palju, kusjuures teisi kalu seal tavaliselt ei elagi.

Kesk- ja Ida-Euroopa ning Siberi veekogude vähenõudlik kala, elab järves, tiigis, turbakarjääris, lombis ja kraavis, harvemini jões ja Läänemere magestunud osas (enim Väinameres). Levila ulatub Euroopas Walesist kuni Leena jõeni. Kokre on ka muudesse piirkondadesse sisse toodud. Eestis on koger tavaline kala.

Toitumine 
Koger on lepiskala ja toitub igasugustest putukatest ja limustest. Toitub põhjaloomadest, veetaimedest ja detriidist. Kogred toituvad mudas elutsevatest organismidest: enamasti surusääsklaste vastsetest, ussid, vereussid, kiivrik, rohevetikad, väiksed koorikloomad, juured ja .

Talveperiood 
Ta viibib talvel uinakutaolises olekus veekogu põhjamudas, talub hästi hapnikuvaest vett.
Talveks kaevub koger mudasse ja elab seal üle isegi veekogu ummuksisse jäämise või põhjani külmumise. Seetõttu eelistab neid elukohad kus on kõnts.

Kudemisperiood  
Koger koeb juulis-augustis. Koger koeb juunist augustini veekogu taimestikurikastes osades. Et ta on väga soojalembene kala, siis peab ka veetemperatuur kudemise alguseks olema vähemalt 16 kuni 18 kraadi. Kudemine toimub rühmiti ning on kärarikas ja silmapaistev tegevus. Tavaliselt on emased sügavamal, isased aga karglevad ja hüplevad ülevalpool. Koetud ja viljastatud mari areneb veetaimedele kleepunult. Sõltuvalt veetemperatuurist, koorub 6 mm pikkunevastne 4 kuni 6 päeva pärast.

Küpsetamine 
Koger on hinnatud püügikala maitsva liha tõttu. Ka kokrede mudamaitse, mis on mudas veedetud aastate tagajärg, on hõlpsalt kõrvaldatav, hoides kalu enne söömist mõnda aega puhtas vees. Koger kasvab aeglaselt, ja seetõttu teda kalakasvatuslikult eriti ei hinnata. Looduses on ta väikeste umbjärvede kalamajandamisel asendamatu.
Koger küpsetatud terve - nagu karpkala küpseta ahjus fooliumis.

 Koostis:
 Koger värske - 3 tk.
 Majoneesi  - 2 spl. lusikad
 Sojakaste - 50 ml
 Maitse- (peenestatud paprika, kuivatatud basiilikut, pisut soola)
  sibulat
 Taimeõli

Värske kala on puhastada maitsetugevdajaid ja kaalud. Ettevalmistus marinaad kala. Kausis edastab majonees, lisada klassikaline sojakaste. Saadud marinaad majoneesikastmes ja kala dekanteerima. Ja segati saades marineerida 10 minutit. Sobivaks fooliumiga nihkunud väike pan. Tee fooliumile, mis hakkab asuma kogeri määrdeõli. Lõikame sibul asetame koogeri peale. Paneme kala ahjuse 25 min jooksul ja temperatuur paneme 200 kraadi. Küpsetatud koger ahjust on valmis.

Rahvasuus 
Kogrele on rahvasuu andnud arvukalt nimetusi, näiteks kogra, kogras, karus.

Vaata ka 
Eesti kalade süstemaatiline nimestik
hõbekoger

Viited

Välislingid
 

Karpkalalised
Eesti kalad