Endokriinsüsteem

Endokriinsüsteemiks ehk sisenõristussüsteemiks ehk sisesekretsioonisüsteemiks
 ehk hormoonsüsteemiks(sün. sisesekretoorsed näärmed) nimetatakse peamiselt selgrootute ja selgroogsete loomade viimajuhadeta sisenõristusnäärmete elundisüsteemi. Hormoonsüsteemi kuuluvad sisenõrenäärmete viimajuhadeta endokriinsed osad – rakud, näärmed, retseptorid, koed, elundid ja vastavad keemilised signaalmolekulid.

Endokriinsüsteemi hulka liigitatakse vahel ka kromafiinne süsteem ja neurosekretoorsed süsteemid.

Endokriinsüsteemi osade ülesandeks on kõrge bioloogilise aktiivsusega ainete – hormoonide (sh neurohormoonide) – komplekteerimine ja eritamine elundispetsiifilisse kapillaarivõrgustikku ja/või tsirkulatsioonisüsteemi ning juhadeta sisenõristusnäärmete kontroll.

Taimede areng ja paljunemine on samuti seotud hormoonidega – fütohormoonidega, kuid taimede puhul harilikult sellest ei räägita, kuigi taimsed hormoonid mõjutavad suuresti ka loomade organismi (vt ka taimsed ravimprepraadid ja ravimtaimed), hormoonsüsteemist.

Endokriinsüsteemi areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia, signaalmolekulid, retseptorid (valgud) ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Selgrootute endokriinsüsteem

Endokriinsüsteem on tuvastatud ka sellistel selgrootutel nagu rõngussid, limused, putukad ja vähilaadsed.

Selgrootute endokriinsüsteemi kuuluvad sisenõrenäärmete endokriinsed osad: rakud, näärmed, retseptorid, koed ja nende eraldatud hormoonid.

Selgroogsetel

Roomajatel

Madudel

Madudel on küll tuvastatud mitmeid sisenõristusnäärmeid nagu peaaju, ajuripats, käbinääre, harknääre, kilpnääre, kõrvalkilpnäärmed, neerupealised, munandid, munasari (munasarjad), algeline platsenta tiinuse ajal, kuid nende täpseid funktsioone veel ei tunta.

Imetajatel

Inimestel

Funktsioonid
Endokriinsüsteemi funktsioonideks on nii looma normaalse kasvu, rakkude ainevahetuse, paljunemise, adaptatsiooni, sisesekretoorsete näärmete endokriinsete osade talitluse kui ka organismi homöostaasi tagamine.

Hormoonid eritatakse viimajuhadeta valdavalt järgmistesse kehavedelikesse: verre, lümfi, peaaju-seljaaju vedelikku, koevedelikku. Seejuures tehakse vahet signaalainetel: kui signaalained liiguvad mingi osa vereringes, on tegemist hormoonidega, aga signaalaineid, mis liiguvad koevedelikega, nimetatakse koehormoonideks.

Endokriinsüsteem on tihedalt seotud autonoomse närvisüsteemiga (juhtivaks elundiks on ajuripats), neid koos nimetatakse neurohumoraalseks regulatsiooniks.

Endokriinnäärmed

Endokriinsüsteemi näärmed on 
hüpofüüs,
käbikeha,
kilpnääre,
kõrvalkilpnäärmed,
harkelund,
kõhunäärme sisesekretoorsed saared,
neerupealised,
sugunäärmed (munasarjad, munandid, emakas ja emakook (raseduse ajal)).

Endokriinsed rakud

Hormoonisarnaseid aineid eritavad ka teistes elundites, näiteks südames, neerudes, maos, kaksteistsõrmiksooles, nahal, rasvkoes, seedetraktis (toitekanalis) ja närvisüsteemis paiknevad rakud.

Endokrinoloogia

Ravimid

Paljud ravimid on töötatud välja nii, et need mõjutavad ka endokriinsüsteemi tööd. Nii näiteks mõjutavad suukaudsed hormonaalsed rasestumisvastased pillid fertiilses eas naiste (ka paljude teiste emasloomade) kehasiseseid elundisüsteeme teatud hormoonide ringluse blokeerimisega, et keha talitleks nii, nagu oleks naine juba lapseootel.

Endokriinsüsteemi patoloogia

Endokriinsed haiguslikud seisundid

Endokriinsüsteemi patoloogiaga seostatakse mitmeid kaasasündinud arenguhäireid, aga ka tekkinud haiguslikke seisundeid ja haigusi: adrenaalkriis, akromegaalia, Cushingi sündroom (neerupealise koore ületalitlus), hüpoparatüreoos, hüpopituitarism, hüpertüreoidism, hüpotüreoidism, polütsüstiliste munasarjade sündroom, suhkurtõbi jpt.

Autoimmuunsus

Autoimmuunsuse korral esinevad immuunreaktsioonid kehas oma keha antigeenide vastu ja võivad osaleda paljudes eespool loetletud haiguslikes seisundites, kuid põhjustada ka näiteks selliseid haiguslikke seisundeid nagu Hashimoto türeoidiit, autoimmuunne polüglandulaarne puudulikkus, autoimmuunne munasarjapõletik, autoimmuunne munandipõletik, Gravesi tõbi, jpt.

Seedetrakti endokriinsed kasvajad
Seedetrakti neuroendokriinsed kasvajad – kartsinoidid pärinevad mao-sooletrakti limaskesta endokriinrakkudest – esineb mao, kaksteistsõrmiku, tühisoole ja niudesoole, ussripiku, käärsoole kartsinoide.

Kõhunäärme endokriinsed kasvajad
 
Kõhunäärme endokriinsed kasvajad on kasvajaterühm, mille moodustavad kõhunäärme endokriinsed (Langerhansi saarte rakkude) kasvajad. Kõhunäärme endokriinseid kasvajaid esineb nii loomadel kui ka inimestel.

Vaata ka
endokriinsed häirijad (hormoonimatkijad)
hormoonide loend
immuunsüsteem
neuroendokriinsüsteem
neuroimmuunendokriinsüsteem 
paraganglion
RHK-10 Peatükk IV: E00-E90: Sisesekretsiooni-, toitumis- ja ainevahetushaigused

Viited

Kirjandus 
H. Frederik Nijhout, Insect Hormones, Princeton University Press, 1994, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 23.06.2014) (inglise keeles)

Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit :en:Endocrine system seisuga 19.02.2014.

Anatoomia
Füsioloogia
Endokrinoloogia
Zooloogia