Hemifacial Differences in the In-group Advantage in Emotion Recognition



Vaata minu vasakut näopoolt, kui sa tahad teada, mida ma tegelikult tunnen!

Uurimus

Teadlased tõestasid, et inimesed tunnevad paremini ära vasaku näopoole emotsioone, kuna need on intensiivsemad, isiklikumad ja spetsiifilisemad, siis mõisteti neid paremini just kultuuride siseselt. Vasak näopool väljendab rohkem spetsiifilisemaid ja isiklikumaid emotsioone, sest meie parem ajupoolkera töötleb emotsioone ning juhib vasakut näopoolt rohkem. Vasak ajupoolkera töötleb kõnet (verbaalne) ning selle tõttu on parem näopool vähem väljendusrikas. Sama tulemus selgus kõigis kolmes eri kultuuriruumis. Parema näopoole piltidelt tunti ära rohkem universaalseid emotsioone, mis toetas samuti fakti, et vasak näopool on kultuurispetsiifilisem. Kolme kultuuri esindajad hindasid katsealuste näopooltest arvutiga tehtud peegelpilte, mis väljendasid inimkonna levinumaid tundeid: viha, vastikus, hirm, õnn, neutraalne, kurbus, üllatus. Katse tingimused olid kõigile võrdsed. Vaadeldi ühte emotsiooni vasakpoolsest näopoolest ja sama parempoolsest näopoolest. Fotod olid must-valged ja esitleti kahes plokis täiesti juhuslikult. Katsealusel ei olnud emotsiooni äratundmiseks ajalimiiti. Osales 150 katsealust kolmest riigist. 

Kokkuvõtvalt tõestasid teadlased esmakordselt teaduslikule katsele tuginedes, et grupisisene eelis toimib, kuna meie ajupoolkerad töötlevad silmadega saadud informatsiooni erinevalt. Kuna meie parem ajupoolkera töötleb emotsioone, siis tunnemegi paremini ära vasakpoolse näopoole väljendatud emotsioone. Antud teooria tõestamise käigus selgus ka, et vasakpoolse näopoole emotsioonid on paremini mõistetavad kultuurisiseselt ehk seega toimib grupisisene eelis.

Uurimuse kirjeldus
Viie ülikooli teadlastest koosnev uurimisgrupp viis läbi teadusliku „tunnetuse ja emotsioonide“ valdkonda kuuluva uurimistöö, mis selgitas välja, kuidas mõjutavad vasaku või parema näopoolte ilmed emotsioonidest arusaamist. Uuring viidi läbi Indias (Manas K. Mandal Indian Institute of Tehcnology), Jaapanis (S. Harizuka Kyushu University; S. Kumar Chikushi Women University) ja USA-s (H. A. Elfenbein Harvard University ja N. Ambady Harvard University). Esindatud olid kolm erinevat kultuuri. Kõigis maades viisid uurimuse läbi kolme kultuuri esindajad .

Uurimuse eesmärk
Küsimus on, kas emotsioonide äratundmine on pigem kultuurilise eripäraga või on mõistmine ühesugune olenemata rahvusest ja rassist. On tõestatud, et tundeid tuntakse ära paremini ning täpsemalt grupisiseselt. Samas on senised uurimused ka tõestanud, et on erinevused tunnete mõistmise täpsusel nii etniliselt kui rahvusvaheliselt. Arvatakse, et erinevusi võivad põhjustada näiteks rahvusvaheliselt nii keelebarjäär, tõlkimise raskused, aga ka etniliselt dekodeerimise reeglid (ühiskonnas olevad sotsiaalsed normid, mida peetakse tunnete väljendamisel kohaseks). Antud uurimuse eesmärk on luua tõendusmaterjal, hindamaks ühte konkreetset seletust grupisisese eelise (ingroup advantage) varieeruvusele – kultuuri siseselt mõistavad inimesed üksteise emotsioone täpsemalt kui erinevate kultuuride esindajad, ehk siis – toimib grupisisene eelis. Uurimuse metodoloogiline eesmärk oli luua tõhusam test tõestamaks, et mitte ainult eelarvamused ei põhjusta grupisisest eelist emotsioonide äratundmisel.

Meetodi kirjeldus
Teadlased on arvamusel, et grupisisese eelise uurimiseks on parim metodoloogia ehk uurimisviis kindlakskujunenud tasakaalustatud mudel. Eksperiment kasutab näopoolte erinevust, et leida seletust grupisisesele eelisele emotsioonidest arusaamisel. Ajutööd jälgides on leitud erinevusi emotsioonide teeseldud või spontaansel väljendamisel – teeseldud emotsioonid saavad impulsi ajukoore väliskihist ja spontaansed emotsioonid ajukoore alusest kihist. Parem pool näost näitab avalikke tundeväljendusi ja vasak pool isiklikke tundeid. Seletus võib ka olla selles, et vasak ajupoolkera kontrollib verbaalset poolt (kõne) ja seega parem näopool (mis on vasaku ajupoolkera kontrolli all) on vähem väljendusrikas. Leiti, et:
 vasak näopool on intensiivsem, automaatselt toimiv, rohkem individuaalne;
 vasak näopool on aktiivsem väljendamaks näoilmeid ja seetõttu vasaku näopoole tundeväljendused on ka intensiivsemad;
 vasaku näopoole intensiivsus tuleneb asjaolust, et parem ajupoolkera domineerib emotsioonide töötlemist;
 vasak näopool väljendab ka rohkem negatiivseid emotsioone.

Uuringus tegeleti järgmiste kriteeriumitega:
 Tehti must-valged fotod ja iga maa poseerijatega tegi tööd selle maa päritoluga uurija.
 Poseerijateks ehk tunnete väljendajateks valiti üks mees ja üks naine igast kultuurist, sarnase vanusega.Tunnete eksponeerijad võisid enne pildistamist harjutada. Poseeriti järgmisi tundeid: viha, vastikus, hirm, õnn, neutraalne, kurbus, üllatus .

Igalt uuringus osalenud maalt valiti osalema 25 meest ja 25 naist (üliõpilased), kokku 150 osalejat. USAst osalejad olid nelja erineva rahvusliku päritoluga, India ja Jaapani osalejad olid kõik oma maa etnilist päritolu. Emotsioonide esitajad olid samast rahvusest, kui hindajatest osalejad. Foto disainiti arvutigraafikaga täpselt samast näopoolest üheks näoks ehk mõlemad näopooled olid tegelikult näiteks vasakud, seega peegelpilt. Iga osaleja vaatas arvutiekraanilt 84 fotot, mis väljendasid eelmainitud emotsioone. Fotod olid jagatud kahte plokki, mõlemas plokis olid sama emotsiooniga fotod, kuid ühes vasaku näopoolega pilt ja teises sama emotsioon parema näopoolega. Osalejad vaatasid mõlemad plokid ära ilma puhkepausita. Fotod ilmusid juhuslikus järjekorras. Osaleja ise otsustas, kui kaua ta vajab aega emotsiooni äratundmiseks. Eksperimendis kasutati Indias inglise keelt, kuna tegemist oli ingliskeelse ülikooliga ja USA osalejad kasutasid samuti inglise keelt, jaapanlased jaapani keelt.

Tulemuste analüüs
Grupisisene eelis oli suurem ehk parem äratundmine oli vasaku näopoolega tehtud piltidel. Vasakpoolse näopildi emotsioonid olid paremini äratuntavad kultuuri siseselt ehk grupi liikmetele. Parema näopoole emotsioonide äratundmine oli rohkem kultuuride ülene ehk universaalne. Uurimus tõestas, et parem ajupoolkera kasutab rohkem väljendusrikast (grupisiseselt arusaadavamat, peenemat, detailsemat, ainult sisegrupile arusaadavat, rohkem kultuurispetsiifilisemat) stiili ning seetõttu mõistamegi oma kultuuri siseselt paremini üksteise emotsioone, kuna vasakpoolse näopoole emotsiooni esitlus on intensiivsem ning me tajume seda aktiivsemalt. Lõpetuseks nendivad uurijad, et paremat ajupoolkera ja seega vasakut näopoolt kasutatakse rohkem tundeelu väljenduste äratundmiseks eriti kultuurispetsiifiliselt.

Tegemist oli esmakordse uurimusega, mis uuris näopoolte väikseid tundeväljenduste erinevusi grupisisese eelise fenomeniga seoses. Senini väideti, et inimeste vahel toimib grupisisene eelis tunnete täpsemal äratundmisel, kuid seda ilma empiirilise tõestuseta. Antud valdkond vajab veelgi täpsemat ning põhjalikumat uurimist .

Sarnased uurimused
Artikli tõlkijad soovitavad antud teemast huvitatutel tutvuda lisaks ka uuemate uurimustega, kuna selle valdkonna uurimisega alustati 2004. aastal (artikli ilmumise aasta). Juba samad autorid on teinud palju erinevaid uusi katseid ja uurimistöid ning lisandunud on teadlasi, kes on läbi erinevate uurimistööde avastanud huvitavaid tulemusi. Tõlkijad valisid antud artikli grupitööks just selle algupära tõttu. 

Artiklis „An Ingroup Advantage for Confidence in Emotion Recognition Judgements: The Moderating Effect of Familiarity With the Expressions of Outgroup Member“, mille on kirjutanud Martin G. Beaupré ja Ursula Hess  Quebec-Monterali Ülikoolist on samuti uurinud grupisisese eelise fenomeni. Nad väidavad, et suhtluse kvaliteet sõltub sellest, kui kindlad me oleme oma võimekuses suhtluspartneri emotsioone hinnates. Antud väite kinnitamiseks viidi läbi kaks eksperimenti, mille jooksul uuriti samuti, kuidas ja mil määral inimese jaoks familiaarsemad emotsioonid, riigis elamise pikkus, eelneva suhtlemise kvaliteet ja näoilmete intensiivsus, mõjutavad inimese enesekindlust teise emotsioonide hindamisel . Sarnaselt käesoleva uuringuga kasutati pilte näoilmetest, et erinevast rahvusest inimeste enesekindlust emotsioonide hindamisel analüüsida. Huvitav oleks ka antud uuringus sisse tuua vasaku ja parema näopoole erinevus ja näha kuidas see uuringu tulemusi mõjutaks.

Kategooriad
 hemifacial differences:, in-group advandage:, emotion recognition:,vasak ja parem ajupoolkera:, grupisisene eelis:

Viited

Kirjandus
Elfenbein, H. A., Mandal, M. K., Ambady, N., Harizuka, S., Kumar, S. (2004). Hemifacial differences in the in-group advantage in emotion recognition. Cognition and Emotion, Vol. 18 No. 5, 613–629.
Beaupré, M. G., Hess, U. (2006). An Ingroup Advantage for Confidence in Emotion Recognition
Judgements: The Moderating Effect of Familiarity With the Expressions of Outgroup Member.
Personal and Social Psychology, Vol. 32 No. 1, 16–26