EKP KK Sekretariaat

EK(b)P-EKP KK Sekretariaat oli aastatel 1940–1990 Eestimaa Kommunistliku ja Kommunistliku (bolševike) Partei täidesaatev võimuorgan, mille koosseisu kuulusid Eesti NSV Kommunistliku Partei kõrgeimad võimuesindajad EKP KK sekretärid ja KK tähtsamate osakondade (osakonna)juhid.

EKP Sekretariaat valiti vastavalt partei põhikirjale EKP kongresside vaheliseks ajaks jooksvaks tööks. Sekretariaadile allus KK aparaat, mis koosnes osakondadest, mida juhtisid vastavalt osakondade tähtsusele KK sekretärid või osakonnajuhatajad. Sekretariaat omakorda kandis vastuvõetud tegevusest ette EKP Keskkomiteele ja EKP KK Büroole, mis kinnitas otsused ja kavad.

EK(b)P ja EKP KK I sekretärid
1940–1941 EK(b)P KK esimene sekretär, Karl Säre
1941–1944 EK(b)P KK II ja I sekretär Nikolai Karotamm
1950–1978 EK(b)P KK I sekretär Johannes Käbin
1978–1988 EK(b)P ja EKP KK I sekretär Karl Vaino
1988–1990 EKP KK I sekretär Vaino Väljas
1990–1991 EKP KK I sekretär Enn-Arno Sillari

EK(b)P ja EKP KK II sekretärid
august 1940, august – 28. september 1944, Nikolai Karotamm
2. detsember 1944 – 1948, Sergei Sazonov, 
16. oktoober 1948 – 30. august 1949, Georgi Kedrov,
juuli 1950 – juuni 1953, Vassili Kossov, 
20. august 1953 – 7. jaanuar 1964, Leonid Lentsman, 
8. jaanuar 1964 – 11. veebruar 1971, Artur Vader (1964—1970); 
19. veebruar 1971 – 13. mai 1982 Konstantin Lebedev, 
13. mai 1982 – 4. detsember 1985, Aleksandr Kudrjavtsev, 
1. veebruar 1986 – 1990, Georgi Aljošin

EK(b)P-EKP Keskkomitee III sekretärid
Villem Kuusik, 
Vaino Väljas, 
Mikk Titma
EKP III (nn ideoloogia) sekretär oli Eesti NSV ideoloogia-alase töö ja kunstielu kõrgem juht. Tema otsealluvuses tegutsesid EKP KK ametnikud, kes alguses kuulusid nn propaganda- ja agitatsiooniosakonda, aga hiljem, alates 1960. aastatest kultuuriosakonda. Kui partei III sekretär ja kultuuriosakond "juhtisid" kõiki kunstiliike, siis valitsuses – Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogus, hiljem Eesti NSV Ministrite Nõukogus – olid need eri asutuste vahel "ära jagatud": kirjandus kui ideoloogiliselt kõige tähtsam kunstiliik oli allutatud Kirjastuskomiteele, arhitektuur Ehituskomiteele, filmiasjandus allus Kinokomiteele, Kultuuriministeeriumi hallata oli aga teatrid, muusika ning kujutav- ja tarbekunst.

EK(b)P KK Sekretariaat, 1940–1941
EK(b)P KK Sekretariaadi koosseis, 1940. aasta juuni – 1941. aasta veebruar
1940. aasta juunis määrati EK(b)P KK sekretäriks Johannes Lauristin;
1940. aasta juunis määrati EK(b)P KK organisatsiooniliseks sekretäriks Karl Säre
1940. aasta juulis määrati EK(b)P KK propaganda ja agitatsioonisekretäriks Neeme Ruus
1940. aasta augustis määrati EK(b)P KK I sekretäriks Karl Säre
1940. aasta augustis määrati EK(b)P KK II sekretäriks Boris Kumm

EK(b)P KK Sekretariaat, 1941–1948
Aastatel 1939–1953 ei toimunud NSV Liidus ja aastatel 1941–1948 Eesti NSV-s kommunistliku partei kongresse ning juhtorganite moodustamine toimus ÜK(b)P juhi Jossif Stalini ja tema poolt juhendatava ÜK(b)P KK direktiivide alusel.

EK(b)P-EKP KK Sekretariaat
1. jaanuaril 1946 kuulus EKP KK nomeklatuuri 1842 ametikohta, millest 388 asus parteiorganites, EKP KK aparaadi töökohti oli 154. 1953. aastal oli nendest 140-st KK aparaadi töökohtadest 14 ka NLKP KK põhinomeklatuuri kuuluvad. Eestlasi töötas sel aastal EKP KK-s 66,6%, venelasi 34% ja muudest rahvustest 8% (peamiselt ukrainlased).

EK(b)P KK sekretäridele allusid KK osakonnad. 1940. aastal oli tööülesannete jaotus KK sekretäride vahel järgmine:
Keskkomitee I sekretär Karl Säre, kellele allus organiseerimise-instrueerimise osakond, erisektor, finantsmajandussektor ning tööstuse- ja kaubanduse osakond. 
II sekretär oli Nikolai Karotamm, kellele allusid põllumajandusosakond ja sõjaosakond.

1948. aasta 
I sekretärile Nikolai Karotammele allusid partei-, ametiühingu ja komsomoliorganite osakond ja erisektor, 
II sekretärile Georgi Kedrovile rasketööstusosakond, plaani-, finants- ja kaubandusosakond ja finantsmajandussektor. 
III sekretärile Villem Kuusikule põllumajandusosakond, 
Johannes Käbinile propaganda ja agitatsiooni- ning naistööosakond. 
Aleksei Müürisepale kergetööstus-, transpordi- ning administratiivosakond.
1948. aastal toimus kogu Üleliidulise Kommunistliku (bolševike) Partei (ÜK(b)P) parteiaparaadi reorganiseerimine. Likvideeriti ÜK(b)P KK Kaadrivalitsus ja kaadriosakonnad kohalikes partei organites, sealhulgas EK(b)P KK kaadriosakond. Töö kaadri ja nomenklatuuriga anti koos otsuste täitmise kontrolliga valdkondlike osakondade kureerida.

EKP KK Sekretariaadi osakonnad

1986
1986. aasta 1. veebruaril toimunud EKP XIX Kongressil valitud EKP KK I pleenumil kinnitati KK sekretariaadi osakonnajuhatajad:

EKP KK häälekandjate toimetajateks kinnitati: Rahva Hääl – Henno Toming; Sovetskaja Estonija – Sergei Tarakanov; Eesti Kommunist – Lembit Annus; Aja Pulss – Vambola Lillemäe.

EK(b)P KK osakonnad ja sektorid aastatel 1940–1941 

1940. aastal kuulusid EK(b)P KK aparaadi koosseisu: 
EK(b)P KK kaadriosakond,
EK(b)P KK organiseerimise-instrueerimise osakond, 
 1940–1941 Dmitri Kuzmin (1908–1998), 
EK(b)P KK propaganda ja agitatsiooni osakond: ajakirjandussektor, parteiline propaganda; ajalehed ja raadio; kirjastused ja ajakirjad; agitatsiooni- ja propagandatöö, mida juhtis osakonna juhataja, kes ka KK propagandasekretär alal:
1940–1941, oli osakond allutatud keskkomitee sekretärile Neeme Ruusile, seejärel 1941. aastal määrati osakonnajuhatajaks Oskar Urgart;
EK(b)P KK põllumajandusosakond, 
EK(b)P KK sõjaosakond, 
 1941 Karl Kanger, EK(b)P KK sõjaosakonna juhataja
EK(b)P KK kooliosakond, 
EK(b)P KK finantsmajandussektor ja 
EK(b)P KK erisektor. 
EK(b)P KK transpordiosakond
EK(b)P KK kergetööstuse osakond
EK(b)P KK naisosakond, juhataja
 Juliana Telman, EK(b)P KK naisosakonna juhataja

Viited

EKP Keskkomitee