2019. aasta Türgi sissetung Põhja-Süüriasse

2019. aasta Türgi sissetung Põhja- ja Kirde-Süüriasse, koodnimega Operatsioon Rahu Allikas (türgi keeles Barış Pınarı Harekâtı) on 9. oktoobril 2019 alanud Türgi relvajõudude (TAF) ja Türgiga liidus oleva opositsioonirühmituse Süüria Rahvusarmee (SNA) läbiviidav sõjaline operatsioon, mis on suunatud Põhja- ja Ida-Süüria Autonoomse Administratsiooni (NES) ja Süüria Demokraatlike Jõudude (SDF) vastu. 

6. oktoobril 2019 käskis Ameerika Ühendriikide presidendi Donald Trumpi administratsioon Ühendriikidel vägedel taanduda Süüria kirdeosast, kus nad olid toetanud oma kurdi liitlasi võitluses ISIS-e vastu. Valge Maja teatas, et Ameerika Ühendriigid ei toeta operatsiooni ega ei osale selles. Sõjaline operatsioon algas 9. oktoobril 2019, kui Türgi õhujõud alustasid õhurünnakuid Süüria piirilinnadele.

Türgi presidendi Recep Tayyip Erdoğani sõnul on operatsiooni eesmärk kurdi üksuste (SDF – Süüria Demokraatlikud Jõud) väljaajamine Süüria piirialadelt ja 30 km sügavuse "turvatsooni" loomine Süüria põhjaosas, kuhu võiks Türgist ümber asustada umbes 3,6 miljonit Süüria sõjapõgenikku. Kuna ümberasutamiseks kavandatav piirkond on demograafiliselt valdavalt kurdikeelne, on kriitikud seda kavatsust sarjanud kui katset peale sundida drastilisi demograafilisi muutusi.

Türgi tegevuse mõistsid hukka paljud riigid kui invasiooni suveräänse Araabia riigi territooriumile ning vastutustundetu destabiliseeriva tegevuse, millel on "potentsiaalselt kohutavad" humanitaarsed tagajärjed. Süüria valitsus süüdistas alguses kurde Türgi rünnaku esilekutsumises, separatismis ja valitsusega leppimata jätmises, mõistes samal ajal hukka ka sissetungi Süüria territooriumile. Sellegipoolest jõudis SDF paar päeva hiljem Süüria valitsusega kokkuleppele, mille järgi lubati Süüria armeel siseneda SDF-i kontrolli all olevatesse Manbij ja Kobanî linnadesse, et kaitsta linnu Türgi rünnaku eest. Vahetult pärast seda teatas Süüria riigi ringhääling SANA, et Süüria armee on asunud paigutama vägesid riigi põhjaossa, et "Türgi agressioonile vastu astuda". Sellele vaatamata ei kavatsenud Türgi oma rünnakuplaane muuta.

17. oktoobril 2019 teatas Ameerika Ühendriikide asepresident Mike Pence, et Ameerika Ühendriigid ja Türgi sõlmisid kokkuleppe, mille alusel lõpetab Türgi Süüria piirialadel 5 päevaks sõjategevuse ja SDF-i väeüksused soostuvad vastutasuks piirkonnast taanduma. 22. oktoobril sõlmisid Venemaa president Vladimir Putin ja Türgi president Recep Tayyip Erdoğan kokkuleppe relvarahu pikendamiseks veel 120 tunniks, et lasta SDF-i üksustel täiendavalt taganeda piirialadelt ning lisaks ka Tell Rifaadi ja Manbiji linnadest. Kokkuleppe järgi sai Vene sõjaväepolitsei õiguse piirkonnas (v.a Qamishli linn) patrullida. Relvarahu täiendus hakkas kehtima 23. oktoobri keskööst.

Taust 
Türgi ja Ameerika Ühendriigid sõlmisid kokkuleppe 2019. aasta augustis pärast kuudepikkuseid Türgi ähvardusi tungida ühepoolselt Süüria põhjaossa. Ameerika Ühendriigid pidasid SDF-i üheks oma peamiseks liitlaseks ISIS-e vastases sõjas Süürias, samas kui Türgi peab rühmitust seotuks Kurdistani Töölisparteiga. Kokkuleppe järgi loodi Süüria põhjaosas puhvertsoon, mille eesmärk oli pingete hajutamine, käsitledes Türgi julgeolekuprobleeme seire ja ühispatrullide abil, võimaldades siiski kurdidel säilitada kontroll nende alade üle. Ameerika Ühendriigid ja kurdid kiitsid kokkuleppe heaks, kuid Türgi polnud sellega üldiselt rahul. Türgi rahulolematus tõi kaasa arvukad Türgi jõupingutused puhvertsooni laiendamiseks, Türgi kontrolli kindlustamiseks selle osade üle või miljonite põgenike ümberpaigutamiseks puhveralale, kuid kõik need jõupingutused ebaõnnestusid tugeva SDF-i vastupanu ja ameeriklaste kohlolu tingimustes.

Vaatamata Ameerika Ühendriikide ja Türgi ühispatrullide ametlikule algusele, SDF-i kindlustatud punktide lammutamisele ja YPG-üksuste (kurdi omakaitseväed) osalisele väljaviimisele puhvertsooni aladelt, suurenesid pinged edasi, kuna Türgi esitas SDF-ile veelgi suuremaid nõudmisi. Viimane lükkas need aga tagasi, kuna nende arvates on SDF leppinud niigi karmi kompromissiga, lubades Põhja-Süürias Türgi vägedel osaleda ühispatrullides Ameerika Ühendriikidega. Türgi rahulolematus lepingu suhtes kasvas avalikuks vaenulikkuseks ning Türgi president esitas SDF-i suhtes ultimaatumi. Rühmitus eiras seda ja Türgi kuulutas oktoobri alguses ultimaatumi tähtaja möödunuks.

Eelmäng 
8. oktoobril pidas Türgi president Recep Tayyip Erdoğan telefonikõne Ameerika Ühendriikide presidendi Donald Trumpiga, mille sisuks oli SDF-i vastase sõjalise operatsiooni alustamine Eufrati jõest ida pool. Kõne järel alustasid Ameerika Ühendriigid oma vägede väljaviimist Türgi piiri lähedal asuvatelt positsioonidelt. Kuigi Ameerika Ühendriikide valitsus on teatanud, et nad ei toeta Türgi juhitavat rünnakut, teatas Trumpi administratsioon 6. oktoobril 2019, et Ameerika Ühendriigid viivad Türgiga vastasseisu vältimiseks konfliktipiirkonnast välja kogu oma personali. Ameerika Ühendriikide riigisekretär Mike Pompeo eitas, et see tähendas Türgi vägedele rohelise tule näitamist SDF-i ründamiseks, samal ajal kui SDF-i pressiesindaja nimetas Ameerika Ühendriikide tegevust reetmiseks. Väidetavalt katkestasid Ameerika Ühendriigid abiandmise ka SDF-ile, et mitte relvastada neid oma NATO liitlase vastu.

Türgi sõjavägi pommitas 8. oktoobril 2019 Iraagist Põhja-Süüriasse suunduvate militaarsõidukite konvoid, mis kuulus SDF-ile. Õhurünnaku tagajärjel ei olnud ühtegi inimohvrit. Samal päeval avasid Venemaa eriväed Eufrati jõel ülepääsu Süüria valitsuse ja SDF-i valduste vahel Deir ez-Zori kubermangus. SDF-i ja Süüria kokkuleppe tulemusena teatas Süüria valitsus, et Süüria sõjaväe lähetamine Manbij lähedale toimub selleks, et takistada Türgi sõjaväe sisenemist linna. Türgi väed alustasid samal päeval sõjategevust Ras al-Ayni linna lähedal.

Reaktsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid 
Araabia Liiga – peasekretär Ahmed Aboul Gheit nimetas rünnakut "Süüria suveräänsuse räigeks rikkumiseks". Araabia Liiga liikmesriigid kohtutavad Kairos 12. oktoobril 2019, et arutada Türgi tegevust.
Euroopa Liit – kui operatsiooni stsenaariumi kohta küsiti, ütles Euroopa Komisjoni volinik Dimitris Avramopoulos, et "Euroopa Liit pühendub endiselt Süüria riigi ühtsusele, suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele".
NATO – peasekretär Jens Stoltenberg ütles, et Türgi on "kriisi esiotsas ja tal on õigustatud julgeolekuprobleeme", et ta on kannatanud terrorirünnakute all ja võõrustanud miljoneid põgenikke. Ta lisas, et Türgi võimud teavitasid NATO-t Põhja-Süürias käimasolevatest operatsioonidest. Lisaks ütles ta, et "on oluline vältida tegevusi, mis võivad piirkonda veelgi destabiliseerida, pingeid veelgi suurendada ja põhjustada rohkem inimlikke kannatusi". Ta kutsus Türgit üles tegutsema vaoshoitult ja ütles, et ISIS-e vastu võitlemist ei tohiks ohtu seada.
Ühinenud Rahvaste Organisatsioon – ÜRO hoiatas tsiviilelanike kaitset nõudvate üleskutsete osas, kommenteeris ÜRO Süüria piirkondliku humanitaarkoordinaatori Panos Moumtzis.

Riigid 
 Ameerika Ühendriigid – senaator Lindsey Graham hoiatas, et ta "kehtestab Türgi suhtes kahepoolsed sanktsioonid, kui need tungivad Süüriasse". Ta ütles, et "nõuab ka nende peatamist NATO-st, kui nad ründavad kurdide vägesid, kes abistasid USA-d ISIS-i kalifaadi hävitamisel".
 Araabia Ühendemiraadid – AÜE teatas, et nad mõistavad kõige karmimalt hukka Türgi sekkumise ja rünnaku Süürias.
 Armeenia – Välisministeerium on avaldanud avalduse, milles mõistab hukka Türgi poolt Süüria kirdeosas toimunud sõjalised sissetungid, mis tooksid kaasa piirkondliku julgeoleku halvenemise, tsiviilelanike kaotused, massilise ümberasustamise ja lõpuks uue humanitaarkriisi. Eriti murettekitav on etniliste ja usuliste vähemuste olukord. See sõjaline sissetung tekitab ka otsese identiteedipõhise tõsise ohu ja massilisi inimõiguste rikkumisi.
 Austraalia – peaminister Scott Morrison teatas, et tunneb muret selles piirkonnas elavate kurdide turvalisuse pärast ning kardab ka, et rünnak võib viia ISIS-i taassünnini.
 Bahrein – Bahreini Kuningriigi välisministeerium mõistis hukka Türgi sõjalise rünnaku Süüria kirdeosa piirkondadele.
 Belgia – Belgia välisminister Didier Reynders kutsus Türgit üles hoiduma ühepoolsest sõjalisest tegevusest.
 Egiptus – Egiptuse välisministeerium mõistis Türgi rünnaku hukka. Samuti kutsus ÜRO Julgeolekunõukogu üles peatama "kõik Süüria territooriumide okupeerimise katsed" või "muutma Süüria põhjaosa demograafiat". Lisaks kutsus nõukogu üles korraldama Araabia Liiga erakorralist kohtumist.
 Holland – välisminister Stef Blok säutsus, et Türgi ei peaks "järgima oma valitud rada", märkides, et "operatsioon võib põhjustada uusi pagulasvooge ja kahjustada võitlust ISi vastu ja piirkonna stabiilsust".
 Iirimaa – Iirimaa väitis, et ühepoolset sõjalist tegevust ei saa taunida ning Türgi operatsioon on tõsine probleem.
 Iisrael – peaminister Binyamin Netanyahu mõistis operatsiooni hukka ja hoiatas kurdide etnilise puhastamise eest Türgi ja tema liitlaste poolt.
 India – India mõistis Türgi hukka ühepoolse sõjalise käigu eest.
 Iraak – president Barham Salih mõistis operatsiooni hukka, kinnitades, et "Türgi sõjaline sissetung Süüriasse on tõsine eskaleerumine; see põhjustab ütlematuid humanitaarseid kannatusi, annab terrorirühmitustele võimu. Maailm peab ühinema katastroofi ärahoidmiseks, edendama kõigi süürlaste õiguste poliitilist lahendamist.
Iraan – Iraani välisminister Mohammad Zarif on väljendanud vastuseisu rünnakule, pidades seda Süüria suveräänsuse rikkumiseks. Seoses USA lahkumisega Süüriast kommenteeris Zarif, öeldes, et USA on "Süürias ebaoluline okupant", ning ütles, et Iraan oleks valmis vahendama pingeid Süüria ja Türgi vahel.
 Island – Island mõistis teravalt hukka Türgi kurdide vastase sammu ja kutsus Türgit üles operatsioon lõpetama.
 Itaalia – Itaalia teatas oma murest Türgi sammu pärast ja väljendas vastuseisu meetmetele, mis võivad põhjustada destabiliseerivat mõju.
 Jordaania – Jordaania kutsus Türgit peatama rünnakut ja lahendama kõik probleemid diplomaatiliselt.
 Kanada – Kanada välisminister Chrystia Freeland teatas 9. oktoobril 2019 Twitteris, et Kanada "mõistab hukka Türgi sõjategevuse Süüriasse täna."
 Kreeka – välisminister Nikos Dendias mõistis hukka Türgi sissetungi Süüriasse, kinnitades, et "Türgi teeb suure vea". Lisaks väitis Türgi plaanide kohta ümberasustatavate sisserändajate jaoks turvalise tsooni loomiseks Põhja-Süürias kohaliku kurdi elanike arvelt, et see on "ebaseaduslik, kuna sisserändajate ümberasustamine peab vastama mõnele peamisele põhimõttele: olge vabatahtlikud ja väärikad. [...] Seetõttu on see, mida Türgi teeb, vastuolus inimõigustega ".
 Kuveit – Kuveit teatas, et on mures selle pärast, kuidas rünnak võib piirkonna rahu ja stabiilsust negatiivselt mõjutada, ning kutsus üles vaoshoitusele.
 Küpros – Küpros mõistis operatsiooni hukka ja väitis, et see on rahvusvahelise õigusega vastuolus.
 Liibanon – Liibanon mõistis operatsiooni hukka ja kutsus Türgit üles oma sammu ümber mõtlema.
 Läti – Läti välisminister Edgars Rinkēvičs nimetas operatsiooni häirivaks ja kutsus Türgit üles lõpetama operatsioon poliitilise lahenduse leidmiseks.
 Norra – Norra kutsus Türgit üles operatsioon lõpetama ja austama rahvusvahelist õigust.
 Prantsusmaa – Prantsusmaa mõistis operatsiooni teravalt hukka ja president Macron kohtus Kurdi ametnikega.
 Rootsi – Rootsi teatas, et Türgi operatsioon ohustas piirkonda ja kurdide jõupingutusi ISIS-e vastu. Lisaks kutsuti Türgit üles mitte eskaleerima olukorda.
 Saksamaa – Saksamaa mõistis operatsiooni hukka.
 Saudi Araabia – Saudi Araabia valitsus mõistis avalduses hukka Türgi tegevuse, öeldes, et operatsioonil on "negatiivne mõju piirkonna julgeolekule ja stabiilsusele". Samuti väitis Saudi Araabia välisministeerium, et ründamine on Süüria ühtsuse, iseseisvuse ja suveräänsuse rikkumine.
 Soome – vastusena rünnakule teatas Soome, et nad lõpetavad relvaekspordi Türki.
 Suurbritannia – USA president Donald Trumpiga peetud telefonikõnes kirjeldas peaminister Boris Johnson rünnakut kui "sissetungi" ja väljendas "tõsist muret".
 Šveits – Šveits teatas, et jälgivad olukorda tähelepanelikult, ja kutsusid üles vaoshoitusele.
 Taani – Taani välisminister Jeppe Kofod avaldas muret ja väitis, et Türgi samm oli kahetsusväärne ja vale. Lisaks on Taani selles küsimuses tihedas kontaktis oma liitlastega.
 Tšehhi – Tšehhi välisminister Tomáš Petříček avaldas vastuseisu Türgi operatsioonile ja väitis, et see halvendaks tsiviilelanike ja pagulaste olukorda.
 Türgi – Türgi kommunikatsioonidirektor ja Türgi presidendi Recep Tayyip Erdogani abi Fahrettin Altun postitas Twitterisse, et SDF-i fraktsioonidel on kas võimalus liituda Türgi toetatud vägedega või Türgi võitleb nende vahel.
 Ungari – Ungari pani kõigepealt veto ELi liikmesriikide katsele anda operatsiooni vastu ühehäälselt hoiatus, viidates "riikidel on õigus oma piire kaitsta".
 Venemaa – president Vladimir Putin kutsus selle küsimuse arutamiseks 8. oktoobril kokku Venemaa Julgeolekunõukogu istungi. Järgmisel päeval rääkis ta Erdoğaniga telefoni teel; Putin kutsus oma Türgi partnereid olukorda hoolikalt kaaluma, et mitte kahjustada Süüria kriisi lahendamiseks tehtavaid üldisi jõupingutusi. Venemaa valitsus teatas ka, et Türgil on õigus end kaitsta, kuid kutsus siiski välismaa sõjaväelasi üles lahkuma Süürias ebaseadusliku kohalolekuga.

Meeleavaldused

Hamburgis demonstreeris 3000-6000 meeleavaldajat sõja vastu.
Cuxhavenis Saksamaal demonstreerisid inimesed 15. oktoobril 2019 Türgi rahvusvahelise õiguse vastase agressioonisõja vastu ja nõudsid Saksamaa föderaalvalitsuselt igasuguse koostöö lõpetamist Türgi relvajõududega.

Vaata ka
Operatsioon Oliivioks
Operatsioon Eufrati Kilp
Pešmergad
Süüria kodusõda

Viited

Välislingid 

March 25, 2020, By Michaël Tanchum, Turkey's In-between State of War and Peace with Russia, turkeyanalyst.org

2019
Süüria kodusõda
Türgi sõjandus