Salme Reek

Salme Helene Reek (10. november 1907 Pärnu – 9. juuni 1996 Tallinn) oli eesti näitleja.

Salme Reek töötas alates 1930. aastast (66 aastat) Eesti Draamateatris. Tema tuntumad rollid teatri- ja telelavastustes olid ema Åse (Ibseni "Peer Gynt" 1962 ja 1978), proua Ruhsam (Kroetzi "Homme on jälle päev" 1979) ja väike Tiina (Kitzbergi "Libahunt" 1941). Näitlejanna oli ka armastatud õhtujuttude lugeja raadios.

Salme Reek oli Eesti Näitlejate Liidu liige alates 1934 ning Eesti Teatriliidu liige 1949. aastast.

Lapsepõlv
Salme Reek sündis Julia (neiupõlvenimega Erberg) ja Juhan Reegi pere esimese lapsena. Hiljem sündisid veel õde Hilda (1911–1990) ja vend Oskar (1922–1939).

Kui Salme sündis, oli tema ema 21- ja isa 25-aastane. Mõlemad vanemad olid pärit vaesest lasterikkast perest. Oma emast ja isast rääkis Salme Reek alati suure aupaklikkusega, häbenemata nende päritolu. Pärnus elasid nad Kuke tänaval ühes kitsukeses toas, hiljem asendus ühetoaline elamine kahetoalisega. Kuna toad olid väikesed, polnud lastele eraldi tuba anda. 

Lapsena meeldis Salmele hoovivärava alt välja tänavale vaadata ja inimesi jälgida. Koolist koju tulles kiikas ta sageli akendest sisse ja jälgis salaja inimeste askeldamist. Nii mõnigi Reegi lavakuju kandis argielus nähtud prototüübi tunnusjooni, mälestused väiksena nähtust ja kogetust andsid hiljem näitleja fantaasiale toitu.

Salme Reegi vanemad olid teatrihuvilised. Salme ise käis esimest korda Endla teatris 1913. aasta jõulude paiku. Kui Salme oli üheksa-aastane, viis isa ta Tallinnasse Draamateatrisse lasteetendust vaatama. Lapsepõlvest on Reegil lisaks teatris käimisele meeles ka kontserdid Pärnu ranna kõlakojas, mida terve perega kuulamas käidi. Ema ja isa austav suhtumine muusikasse ja teatrisse kujundas Salmes juba ette arusaama, et teater pole ainult mäng, vaid tõsine ja pidevat õppimist nõudev töö.

Kooliaastad Pärnus ja Tallinnas
Esmalt õppis Salme Reek kaks aastat Pärnu algkoolis. Kui vanemad Tallinna elama asusid, õppis ta 1918/1919. õppeaasta ühes Saksa erakoolis. Seejärel pöördus perekond tagasi Pärnusse. 1923. aastal koliti taas Tallinna, kus Salme õppis Tallinna Linna II Tütarlaste Keskkoolis (praegune Tallinna Kristiine Gümnaasium), mille lõpetas 1927. aastal. Gümnaasiumi ajal köitsid Salme Reeki ajaloo- ja keeletunnid. Meelisharrastuseks kujunes aga võimlemine, mis tõi talle ka mitmeid keskkoolidevaheliste võistluste diplomeid.

Esimese teatrirolli mängis üheksa-aastane Salme Reek koolilaval klassijuhataja Marta Porti juhendamisel. Koolipäevilt oli Reegil eredamalt meeles Maeterlincki näidendi "Sinilind" lavastus, kus ta mängis väikest tüdrukut Mytyli.

Teatriõpingud

Pärast keskkooli lõpetamist 1927. aastal läks Salme Reek Draamastuudio teatrikooli katsetele ja lõpetas selle IV lennu. Salme Reegi õppimise ajal oli teatrikoolis kolm õppejõudu: lisaks Paul Sepale veel Hilda Gleser ja sama kooli I lennu lõpetanud Rudolf Engelbert. Salme Reek peab end eeskätt Hilda Gleseri õpilaseks.

Teatrikoolis õppimise ajal rakendati õpilasi ka I lennu lõpetanute asutatud Draamastuudio Teatri lavastustes. Aastal 1930 sai Draamastuudio Teater (aastast 1937 Eesti Draamateater) Salme Reegi koduteatriks ja jäi selleks kuni näitlejanna surmani 1996. aastal.

Näitlejatee
Noore näitlejana mängis ta paralleelselt väikesi lapsi ja vanu naisi. Poisterollidest aga kujunes tema kui näitleja fenomen. Salme Reeki peetakse Eesti teatri kõige kuulsamaks meeste ja poiste rolle kehastavaks naisnäitlejaks. Erinevaid karaktereid looma õppis ta väga varakult. Teatrikooli lõpetanud Salme Reegi esimesed suuremad osad olid nimiroll A. Brigadere "Pöialpoisis" 1931. aastal ja väike tüdruk Grete V. Baumani "Hüpiknukkude meistris".

Salme Reek ei ole kunagi ühestki rollist ära öelnud. Osast äraütlemine, ka siis, kui see tundus esialgu vastumeelne, ei ühtinud näitleja põhimõtetega. Iga roll, isegi niisugune, mis kujutas endast vaid põgusat sõnatut lavalolekut, nõudis tema arvates näitleja jäägitut pühendumist. Ta ise ütleb nii: "Ükskõik, millise ülesande näitleja sai, pidi ta elu eest tegema ikkagi rolli. Ta pidi ka episoodilisse ossa panema kõik võimed ja oskused, et tähelepanu äratada."

Salme Reek ei ole eelistanud ühte lavastajat teisele või ühte partnerit teisele, ta pidas oluliseks oskust töötada kõigiga. Ilmselt just see oskus avas talle võimaluse töötada paljude lavastajatega, nagu Hilda Gleser, Paul Sepp, Leo Kalmet, August Sunne, Leo Martin, Voldemar Alev, Eduard Türk, Hanno Kompus, Oskar Põlla, Ilmar Tammur, Voldemar Panso, Gunnar Kilgas, Mikk Mikiver, Elmo Nüganen jt.

Reek: "Ma ei saa öelda, et mul oleks töö kellegagi paremini või halvemini sobinud. Peaasi, kui roll on huvitav. Siis ei saa tekkida niisugust asja, et mulle ei meeldi lavastaja. Näitleja õpib ennast tundma erinevatest tahkudest, kuna üks lavastaja õpib sind tundma ühest, teine jälle teisest kandist."

Salme Reek vajas Lavastajat – tema suunavaid nõuandeid, tähelepanekuid, julgustavat sõna. Ilmselt aitas tal paljude erinevate lavastajate tööstiiliga kohaneda püüe nende taotlusi mõista. Reek oli paindlik näitleja, valmis lavastaja nägemustega õhinal kaasa minema ja vastavalt sellele oma lavakuju vormima. Reek: "Rolli teeb näitleja muidugi ise, aga see, mis kunstist kunsti teeb, tuleb vastastikusest mõistmisest lavastajaga."

Noore näitleja jaoks pidas Salme oluliseks laval pausi pidamist. Salme Reek: "Mina olen seda õppinud Mari Möldrelt (ta oli suur pausimeister, eriti kui mängis koomilisi osi). Näitleja ja publik peavad mõlemad mängu mõnu kätte saama. Kui tuleb naerukoht ja hakkan kohe edasi rääkima, võtan publikult mõnu ära. Publik on ju ka partner, pean alati oskama minna tema liini pidi."

Lasteteater ei tohtinud Reegi arvates olla rangelt didaktiline, näpuga näitamist ei pidanud ta õigeks. Laps peab ise elus kogetu või teatriilmas nähtu põhjal arusaamisele jõudma, mis on hea ja mis halb. Lastelavastuse rollide loomisel pidas ta oluliseks tee leidmist lapse fantaasiasse: "Näitleja kujutlus ja lapse kujutlus peavad ühtima. Laps peab toitu saama näitleja fantaasiast, et ta võiks rolli kaudu oma kujutluse veel huvitavamaks arendada."

Küllap kuulub Reek just nende õnnelike näitlejate hulka, kes vastavalt Panso sõnadele "suudavad säilitada uue silma, esmakordselt nägemise võime. Neil on iga päev avastus. Iga inimene ja vestlus on avastus. Ükski päev ei sarnane eelmisega."

Reek pidas ennast õnnelikuks inimeseks ja on öelnud: " Minu töö on mulle õnn. Näitlejale on juba seegi tohutu õnn, kui on suutnud haarata kas või kümmetki vaatajat. Paraku pole teatritöö selline, mille tulemust võiks katsuda-maitsta kui ahjusooja leiba. Kui leib on tehtud vastutustundetult, siis seda enam heaks teha pole võimalik. Teatritööle ei tooda kedagi vägisi. Sinna püütakse iga hinna eest saada. Ja kui juba kord seda tööd teha, siis südamega."

Haridus ja töökäik
1916(?)–1927 õppis Pärnu algkoolis, Tallinna Saksa erakoolis, Pärnu gümnaasiumis ja Tallinna Linna II Tütarlaste Keskkoolis
1927–1930 Draamastuudio teatrikooli õpilane
1929(?)–1933 Gerd Neggo tantsustuudio õpilane
1930–1996 Eesti Draamateatri näitleja

Rollid

Teatrirollid

1929–1930
Ubbe (O. Ernst, "Ortrun und Ilsebill", 1929, L. Kalmet)
Irihammas (M. Möller, "Printsess rukkilill", 1929, L. Kalmet)
Tantsija rühmatantsudes (J. Kool, "Nõiaring", 1929, G. Neggo, pantomiim)
Els (H. Raudsepp, "Mikumärdi", 1929, R. Tarmo)
Tantsija rühmatantsudes (L. Angiolini, "Õudne Külaline", 1930, G. Neggo, pantomiim)
Filigran, härjapõlvlaste kuningas (Max Möller, "Päikesesilm", 1930, P. Sepp)
Eli Muff, Koja juveliir (C. Raeder, "Aladdini imelamp", 1930, L. Kalmet)
Naislota (H. Raudsepp, "Vürtspoodniku unenägu", 1930, P. Sepp)

1931–1940
VI teener (M. Mohr, "Improvisatsioonid juunis", 1931, A. Engelberg, korraldanud Draamastuudio 10. aastapäeva puhul)
Kati, pastori õetütar (J. Miger, "Õpetajahärra jumalavallatud lambad", 1931, L. Tarmo)
Pöialpoiss (A. Brigadere, "Pöialpoiss, 1931, L. Kalmet)
Liblik, II uulitsapoiss (A. Traat, "Kuuri Killi loomade kohtu ees", 1931, L. Kalmet)
Greete, rikas tütarlaps, (V. Baum, "Hüpiknukkude meister", 1931, L. Kalmet)
Eha Noorkikas (H. Raudsepp, "Põrunud aru õnnistus", 1931, P. Sepp)
Leida, keskkooli õpilane (M. Metsanurk, "Agulirahvas läheb ajalukku", 1932, P. Sepp)
Madise naine (saunaeit) (A. H. Tammsaare ja Andres Särev, "Vargamäe", 1932, K. Aluoja)
Lia, mõisa omaniku tütar (J. Kärner, "Õhulosside ühing Merihärg & Ko ajab Venemaaga äri", 1932, R. Tarmo)
Ernő (F. Molnàr ja A. Särev, "Pàl-tänava poisid", 1932, A. Särev)
Lia-Mia (A. Adson, "Iluduskuninganna" 1932 Estonias, H. Kompus)
Luule-Virve, välisministri tütar (Aleksander Antson, "Tšempionaat" 1933, P. Sepp)
Lonni, rätsepa emand (A. Mälk, "Neitsid lampidega", 1933, K. Aluoja)
Juku ja lavastuse tantsujuht (R. Ledermann, "Reis õnnemaale", 1933, K. Aluoja)
Valli (H. Raudsepp, "Demobiliseeritud perekonnaisa", 1934, Estonia, P. Põldroos)
Lia (M. Lengyel, "Seiklus Budapestis", 1934, K. Aluoja)
Teenija (P. Frank ja L. Hirschfeld, "Moodne abielu", 1934, L. Tarmo)
Helene (A. H. Tammsaare ja A. Särev, "Vargamäe vanad ja noored", 1935, K. Aluoja)
Tiina (A. H. Tammsaare ja A. Särev, " Härra Mauruse I järgu koolis", 1935, A. Särev)
Kassaka Triinu, küla kirjakandja (R. Valdess (Bērzinš), E. Zālīte ja A. Särev "Merikarud", 1935, A. Särev)
Kakssilm (Henrik Visnapuu "Kuus venda", 1936, L. Kalmet)
Juku, Karjus (August Kitzberg, "Neetud talu", 1936, L. Kalmet)
Loki ja Üks eit (A. Gailit ja A. Särev, "Toomas Nipernaadi", 1936, A. Särev)
Tantsusolist (F. Pocci ja A. Kitzberg, "Võlupill", 1936, P. Sepp)
Galja (M. Triger, "Õnnelik abielu", 1936, E. Türk)
Luison, Argoni väike tütar (Molière, "Ebahaige", 1936, P. Sepp)
Möldripoeg (T. (D.) Poska, "Möldri mälestused", 1936, L. Kalmet, nukulavastus)
Iti (Oskar Luts, "Nukitsamees", 1936, L. Kalmet, nukulavastus)
Tädi Madli (A. H. Tammsaare ja A. Särev, "Kõrboja peremees", A. Särev)
Nichette (Alexandre Dumas, "Daam kameeliatega", 1937, A. Sunne)
Kati (Hugo Raudsepp, "Mees trumpidega", 1937, E. Türk)
Jass, II tool ja Veekarahvin (V. Avenarius ja A. Kivikas, "Reis ümber toa", 1937, V. Alev, nukulavastus)
Tütarlaps purpurpunases (A. Kivikase dramatiseering Hiina ainetel, "Lillhaldjad", 1937, V. Alev, nukulavastus)
Miki-Hiir (Gert Helbemäe, "Mänguasjade mäss", 1937, V. Alev, nukulavastus)
Liis, tütarlaps linnast (August Mälk "Sikud kaevul", 1938, R. Tarmo)
Karjapoiss ja Tõmmu neid (Johannes Linnankoski ja H. Välisami, "Laul tulipunasest lillest", 1938, L. Kalmet)
Cedric (F. Burnett ja A. Särev, "Väike lord Fauntleroy", 1938, L. Kalmet)
Juta (J. Kallak, "Soovisõrmus", 1938, E. Türk)
Parkalatsi, tähetark (P. Toomendi, "Lamburneid", 1938, A. Sunne)
Hollandlanna ja lavastuse tantsujuht (G. Helbemäe, "Väikesed sõdurid", 1938, V. Alev, nukulavastus)
Marta, õmbleja (H. Raudsepp, "Mustahamba", 1939, E. Türk)
Pernette (M. Puget, "Õnnelikud päevad", 1939, A. Sunne)
Ellie-May (E. Caldwell ja J. Kirkland, "Tubaka tee", 1939, L. Kalmet)
Rosiine (M. Möller ja H. Anto, "Murueide imekannel", 1939, E. Türk)
Miki-Hiir (G. Helbemäe, "Mikihiir Eestis", 1939, V. Alev, nukulavastus)
Malgosia, teenija (J. A. Hertz, "Noor mets", 1939, A. Sunne)
Jaak (L. Värvas, "Lend kuu peale", 1940, V. Alev, nukulavastus)
Galja, komnoor (A. Bulgakov, "Uus maja", 1940, A. Sunne)
Mati (L. Tarmel, "Vanaisa jutustus", 1940, A. Sunne)
Ants (L. Martin, "Väntorelimees", 1940, V. Alev, nukulavastus)

1941–1950
Anna (Maksim Gorki, "Põhjas", 1941, L. Kalmet)
Väike Tiina (A. Kitzberg, "Libahunt", 1941, L. Kalmet)
Kaj (J. Švarts, "Lumekuninganna", 1941, M. Luts)
Dr. Szalay, õpetaja (L. Fodor, "Küpsustunnistus", 1941, K. Aluoja)
Anna-Lisa (S. Lagerlöf, "Gösta Berling", 1942. L. Kalmet)
Inge (F. Lützkendorf, "Armastuskirjad", 1942, A. Suurorg, lavastus ka saksa keeles)
Adeline (G. Hauptmann, "Kopranahkne kasukas", 1942, A. Mering)
Lya de Lowsky (L. Lenz ja A. Roberts, "Minu tütar – sinu tütar", 1943, A. Suurorg
Pöialpoiss (A. Brigadere, "Pöialpoiss", 1943, O. Põlla)
Eliza (George Bernhard Shaw, "Pygmalion", 1944, A. Mering)
Poisike Prokofik (L. Leonov, "Vallutusretk", 1945, P. Põldroos)
Tom Sawyer (M. Twain ja L. Martin, "Tom Sawyer", 1945, Riiklik Noorsooteater, O. Põlla)
Kaj (J. Švarts, "Lumekuninganna", 1945, Riiklik Noorsooteater, L. Martin)
Annuška (L. Leonov, "Tavaline inimene", 1946, P. Põldroos)
Saabastega kass (L. Makarjev ja S. Dilin, "Saabastega kass", 1946, Riiklik Noorsooteater, O. Põlla)
Lueeta (C. Goldoni, "Põikpead", 1946, K. Aluoja)
Stjopka (N. Bogodin, "Kremli kellad", 1947. P. Põldroos)
Vanja (V. Katajev, "Polgu poeg", 1948, Riiklik Noorsooteater, O. Põlla)
Linnapoiss Paul (R. Roht ja H. Vaag, "Saarmas ja Ahnepäits", 1949, H. Vaag, nukulavastus)
I kaupluse direktor (G. Mdivani, "Kes on süüdi?", 1949, A. Lauter)
Üks paažidest (William Shakespeare, "Hamlet", 1949, A. Särev, vabaõhulavastus)
Noor jänes (N. Brauzevitš, "Himola varad", 1950, V. Panso)
Sarapipoeg (P. Rummo, "Võitluse tee", 1950, A. Särev, vabaõhuetendus)

1951–1960
Katriin (A. Jakobson, "Öö ja päeva piiril", 1951, A. Rebane)
Sofja Aleksandrovna (Sonja) (Anton Tšehhov, "Onu Vanja", 1951, A. Viner)
Ekaterina Krõlataja (A. Korneitšuk, "Lodjapuusalu", 1951, A. Särev)
Riti (A. Hint ja A. Särev, "Tuuline rand", 1951, A. Särev)
Madise naine (Saunaeit) (A. H. Tammsaare ja A. Särev, "Vargamäe", 1951, A. Särev)
Sarmiko, poisike-tšuktš (K. Šneider, "Sarmiko laul", 1951, H. Vaag)
Džõbola, poisike (A. Tokajev, "Peigmehed", 1952, A. Särev)
Duumise naine (V. Lācis ja A. Särev, "Kaluri poeg, II", 1952, A. Särev)
Jelena Gornostajeva ja lavastuse näitejuht-assistent (K. Trenjov, "Ljubov Jarovaja", 1952, I. Tammur)
Oleg Listovski (L. Gerakina, "Küpsustunnistus", 1952, H. Laur)
Matrjona, teenija ja etenduse juht (A. Ostrovski, "Balzaminovi abiellumine", 1953, K. Süvalep)
Tskriala ja etenduse juht (M. Baratašvili, "Ritsikas", 1953, A. Särev)
Junga ja inspitsient (A. Korneitšuk, "Eskaadri hukk", 1953, I. Tammur)
Žanek (Vanko) ja inspitsient (V. Minko, "Nimesid nimetamata", 1954, A. Särev)
Väike Tiina (A. Kitzberg, "Libahunt", 1954, A. Särev)
Nikita (O. Luts ja A. Särev, "Tagahoovis", 1955, A. Särev)
Anu (A. Kitzberg, "Kauka jumal", 1956, I. Tammur ja L. Kalmet)
Kuslap (O. Luts ja H. Luik, "Kevade", 1956 (1954. aasta lavastus uuendatud kujul), K. Süvalep, K. Kiisk ja V. Panso)
Pitside müüja (A. Jakobson, "Kaotatud paradiis", 1956 (1954. aasta lavastus uuendatud kujul), I. Tammur)
Telefoni-Sandra (Bertolt Brecht, "Härra Punttila ja tema sulane Matti", 1958, V. Panso)
Nukitsamees (O. Luts ja B. Drui, "Nukitsamees", 1959, B. Drui)
Naaber (V. Rozov, "Ebavõrdne võitlus", 1960, B. Drui)

1961–1970
Benno (O. Luts ja A. Särev, "Tootsi pulm", 1961, A. Särev)
Åse (H. Ibsen, "Peer Gynt", 1962, I. Tammur)
I pruutneitsi (V. Majakovski, "Lutikas", 1963, M. Mering)
Proua Meeli (A. H. Tammsaare ja A. Särev, "Pankrot", 1964, A. Särev)
Libu (J. Smuul, "Kihnu Jõnn", 1964, V. Panso)
Rops (B. Kabur, "Rops aitab kõiki", 1965, H. Kalmet)
Madise naine (Saunaeit) (A. H. Tammsaare ja A. Särev, "Vargamäe", 1966, A. Särev)
Zina (E. Radzinski, "Tehakse filmi", 1966, G. Kilgas)
Jüri ja Kaelkirjak (D. Normet, "1x1=4", 1967, G. Kilgas)
Nõidade koor ja Kaubitseja nõid (J. W. Goethe, "Faust I", 1968, I. Tammur)
Tädi Betty (D. Normet, "Vöödiline hobune", 1968, I. Normet)
III naine (F. Dürrenmatt, "Vana daami visiit", 1968, M. Mering)
Rebane (J. Švarts, "Punamütsike", 1969, M. Mering)
Sekretär (A. Liives, "Monolisk", 1969, B. Drui)
I ema (A. Kallas, "Mare ja ta poeg", 1970, R. Trass)
Anu või Vana naine (A. Kitzberg, "Tuulte pöörises", 1970, B. Drui)

1971–1980
Lebedeva (A. Tšehhov, "Ivanov", 1971, M. Knebel)
Madame Kuznetsova, Tänavapoiss ja Eideke vanadekodust (I. Ilf ja J. Petrov, "12 tooli", 1971, E. Baskin)
Ida (A. H. Tammsaare, V. Panso ja M.-L. Küla, "Inimene ja inimene", 1972, V. Panso)
Vanamoor (J. Kangilaski, "Kaval-Ants ja Vanapagan", 1972, G. Kilgas)
I palveõde (J. Smuul, "Lea", 1972, V. Panso)
Anfissa, lapsehoidja (A. Tšehhov, "Kolm õde", 1973, A. Šapiro)
Putukakuninganna (A. Čaks, I. Ziedonis ja P. Petersons, " Mängi, pillimees", 1974, P. Petersons)
Yorki hertsoginna (W. Shakespeare, "Richard III", 1975, V. Panso)
Vanaeit (M. Roštšin, "Ešelon", 1975, R. Trass)
Vanem teenijanna (M. Maeterlinck, "Pelléas ja Mélisande", 1975, S. Puurunen)
Karjanaine (T. Pakkala, "Parvepoisid", 1975, V. Panso)
Linnakodanik ja Randlane (A. Kallas ja M.-L. Küla, "Reigi õpetaja", 1976, M.-L. Küla)
Naine (Z. Podskalský, "Noore daami külaskäik", 1977, A.-E. Kerge)
Ülempreestri naine (K. Trenjov, "Ljubov Jarovaja", 1977, M. Mikiver)
Kiispet (I. Maran, "Ära ole pärdik", 1977, T. Tamm)
Proua Ruhsam (F. X. Kroetz, "Homme on jälle päev", 1979, T. Tamm)
Lapsehoidja Protassovite juures (L. Tolstoi, "Elav laip" 1980, A. Šapiro)
Inimese sugulane, Inimese pärija ja Külaline (L. Andrejev, "Inimese elu", 1980. A.-E. Kerge)

1981–1996
Tuulepoeg (N. Baturin, "Anekdoot Charoni venest", 1981, N. Baturin)
Sanitar (M. Traat, "Päike näkku", 1982, M. Mikiver)
Kapitolina (V. Rasputin, "Ela ja mäleta", 1983, R. Trass)
Sinjoora Amalia (L. Pirandello, "Nii see just ongi", 1983, G. Kilgas)
Ema Mättik (J, Kross, "Keisri hull", 1984, M. Mikiver)
Vaba Daam (A. H. Tammsaare ja M. Mikiver, "Armastus ja surm", 1984, M. Mikiver)
Vürstinna (I. Turgenev ja R. Trass, "Isad ja pojad", 1985, R. Trass)
Prl Slapiro, Sadie ja Casino Roofis (C. Boothe, "Naised", 1986, R. Trass)
Liisa, tüdruk Ärakute juures (O. Luts, "Paunvere", 1986, R. Trass)
Inspektor miilitsas (I. Babel, "Maria", 1988, P. Simm)
Abby (J. Kesserling, "Hapu vein ja sinihape", 1988, Vanalinnastuudio, V. Janson)
Pime naine (G. Büchner, "Dantoni surm", 1989, A. Myllymäki)
Inimene (H. Raudsepp, "Salongis ja kongis", 1990, Vanalinnastuudio, G. Kilgas)
Üks talunaine (L. Fall, "Lõbus talupoeg", 1991, I. Eensalu, muusikaline juht V. Ernesaks, operett)
Signora Pallo (A. Campanile, "Vaene Piero", 1991, Vanalinnastuudio, E. Baskin)
Avdotja Nazarovna (A, Tšehhov, "Ivanov", 1992, E. Nüganen)
Anu ja Luige tädi (E. Peterson-Särgava, "Uus minister", 1993, Vanalinnastuudio, G. Kilgas)
Du (J. Martin, "Keely ja Du", 1994, M. Kalmet)
Üks maja külaline (P. Shaffer, "Leekrüübe", 1995, P. Pedajas)
Neenu Moor (A. Gailit ja M. Lepa, "Paberist inglike", Salong-Teater, 1996, D. Ahmetov)

Kuuldemängulavastused

1960–1970
Walt Disney, I. ja V. Svemberger "Kolm põrsakest" 1960
Friedrich Reinhold Kreutzwald, "Kalevite kangem poega" 1961
Zenta Ērgle "Meie hoovi lapsed" 1961
Josif Dik, "Peetri lend Kuule" 1961
Johannes Selg, "Rahakirstu saar" 1961
Aleks Kaskneem, "Elektron läks ulama" 1961
Ferenc Molnár, "Pál-tänava poisid" 1961
Astrid Lindgren / raadioseade Kädi Kokk, "Meisterdetektiiv Blomkvist" 1962
Jaan Rannap, "Mikrofon on avatud" 1962
Octav Pancu-Iași, "Uskumatu lugu isast, poisist ja sõrmest" 1962
Ilmar Isop, "Seltsimehe seadus" 1962
Albert Uustulnd, "See juhtus Abrukas" 1962
Jaan Rannap, "See juhtus Reelikul" 1962
"Poiss Gaanast" 1962
Raffaello Giovagnoli / raadioseade Endel Nõmberg, "Spartacus" 1962
Ivan Kalinovski, Irina Malets, "Suur-Derby kuninganna" 1962
Aleksander Borodin, "Josef Haydni noorus" 1962
Aksel Orav (pseudonüüm Sander Koppel), "Haavatud sõdur" 1963
Sergei Zajaitski, "Robin Hood" 1963
Juri Jakovlev, "Uiskudega poiss" 1963
Liliana Gumilevskaja, "Muinasjuttude saarel" 1963
Ilmar Isop, "Münchhauseni kimbatus" 1963
Harriet Beecher-Stowe, "Onu Tomi onnike" 1963
Jalizaveta Tumanjan, Milivoj Matošec, "Ühe logiraamatu jälgedes" 1963
Venjamin Kaverin, "Võidelda ja otsida" 1964
Eugenija Spurgaite, "Nugise mõisat ei ole enam" 1964
Aleks Kaskneem "Küberneetikamasin" 1964
Rudolf Weiss, "Etendus toimub siiski" 1964
Jaan Rannap, "Külalised" 1964
Ain Kaalep "Imekivi" 1964
Vaike Väljaots, "Hiline jalutuskäik" 1964
Hans Laansalu, "Sõbrad teelahkmel" 1964
Sergei Bogomazov, "Silmapiiri taga" 1964
Harri Lehiste, "Sa oled pioneer" 1964
Leonid Vaisberg, "Agnireni maa avastamine" 1964
Harri Karro, "Suure Võluri kuningriigis" 1964
Henrich Altov, "Purustatud Lõualuu saare lõpp" (novellist "Igav kapten") 1964
Raimond Kaugver, "Kuni 16-aastastele keelatud" 1964
Jaan Rannap, "Malesõprade Salajane Liit" 1964
Julia Novikova / raadioseade Jaan Rannap "Neli päeva enne nääre" 1965
Elem Treier, "Kurjal teel" 1965
Sandor Torok, Ilona Molnár, "Akne ja hobune" 1965
Julia Novikova, "Neli päeva enne nääre" 1965
Peter Christen Asbjørsen / raadioseade Andres Jaaksoo, "Kuninglikud jänesed" 1965
I. Iljina, "Teekonna algus" 1965
Horst Jäger, "Päevik punases tornis" 1965
Vaike Väljaots, "Hoopleja pardipoeg" 1965
Kaarel Korsen, "Lindude laulupidu" 1965
Jānis Rainis / raadioseade Ly Tuiman, "Kuldratsu" 1965
Ain Kaalep, "Laiskvorst Abu Muhamed" (araabia muinasjutu "1001 ööd" ainetel) 1965
M. Remmel, "Kangelane raudrüü varjus. Jeanne d´Arci lugu" 1965
Boris Burjan, Tatjana Aleksejeva, "Kaugel sinisest merest" 1965
Hans Krause, Lori Ludvig, "Brückmannid teiselt korruselt" 1965
Lapi muinasjutt / raadioseade Ain Kaalep, "Akkaniidi" 1965
Rolf Rumlich, "Number 0521" 1966
Edmund Niziurski / raadioseade Endel Nõmberg, "Brasiliuse kiriku saladus" (raamatust "Marek Pieguse uskumatud seiklused") 1966
Lev Kassil, "Gladiaatori karikas" (2 osa) 1966
Marta Gumilevskaja, "Lenin ja lapsed" 1966
Emilie Põllu, "Hanekarjus" 1966
Gennadi Gori, "Imelik poiss" 1966
Pierre Gamarra, "Sulgedega Mao saladus" 1966
Boris Burjan, Tatjana Aleksejeva, "Kaugel sinisest merest" 1966
Juri Tomin, "Kõndis Võlur mööda linna" 1966
Boriss Lavrenjov, "Jutustus lihtsast asjast" 1967
Vassili Kljopov, "Kullaoru saladus" 1967
Annie M. G. Schmidt, "Abel, appi" (raamatust "A nagu Abel") 1967
Male Schwarz, "Kummaline haigus" 1967
Matilda Lurje, Zoja Petrova / raadioseade Kaarel Korsen, "Kõik on hea, mis hästi lõpeb" 1967
Arseni Rutko, "Ajaloo lehekülgi" 1967
Irena Jurgelwicz "Rahutud tunnid" 1967
Viktor Puškin, "See oli alles võit!" 1967
Elmar Õun, "Ints ja Siilu" 1968
James Krüss, "Müüdud naer" 1968
Jaak Sarapuu, "Kavalus" 1968
Vladimir Lifšits / raadioseade Kaarel Korsen, "Lugu Kolkalinnast" 1968
Marius Dalsgaard / raadioseade Kaarel Korsen, "Majakavahi poeg" 1968
P. Maljarevski, Kaarel Korsen, "Omapead nääripuu all" 1968
Juri Tomin, "a+b=A" (näidendist "Oleme kõik rõõmsad lapsed") 1969
Richard Uudsema, "Signaal – kolm vilet" 1969
Oscar Wilde, "Tähepoiss" 1969
Alan Alexander Milne / raadioseade Asta ja Jaak Põldmäe, "Karupoeg Puhh ja teised" 1969
Nikolai Slepakov, "Saatana jalgratas" 1969
Edmund Niziurski, "Kolmeteistkümnes pahandus" 1969
Donald Bisset, "Onu Tik-Taki reis" 1969
Wojciech Wisniewski, "Kurbade silmadega tüdrukust ja poisist, kes valetas" 1969
Thorbjørn Egner, "Kaarius ja Baktus" 1970
Ludmilla Vassiljeva, Aleksander Gangnus, "Lugu imeliste kõrvadega jänesest" 1970
Viooria Huber, "Veehaldjas on kadunud" 1970
Vaike Väljaots, "Öö soojärve ääres" 1970
Age Raal, Urve Buschmann, "Katrini näärid" 1970

1971–1980
M. Beregova, E. Rõžova, "Uusaastapoisi seiklused" 1971
R. Boguslavskaja, "Üksipäini tundras" 1971
Horst Salomon, "Unustatud lumi" 1971
Juri Sotnik, "Üks päev kahe sõbra elus" 1971
Galina Tšernogolovina, "Kaamelitaltsutaja" 1971
Kristina Bodwicka, "Pik-Poki rännakud" 1971
Sofia Guaria, Vladimir Maškov "Valerka Korobuhhin ja tema sõbrad" 1972
Emilia Aleksandrova, Vladimir Levšin, "Haruldaste autogrammide jahil" 1972
Poola Raadio kuuldemäng "Oranži mütsiga päkapikk" 1972
Vladimir Vorobjov, "Otutotude pealik" 1972
Valentina Putilina, "Oravapoisi pikk koolipäev" 1972
Aapeli, "Üle linna Vinski" 1973
Tamara Gabbe "Vapper Jean" 1973
Jyrki Vuori "Lilli, lõvi ja mereröövlid" (raamatust "Mere Hirm" ja Kaelakee") 1974
Hüssein Nadžatov, "Valja Kotik" 1974
Leho Männiksoo, "Põrgumäe saladus" 1974
Dagmar Normet, "Naeratuste vikerkaar" 1975
Anatoli Burov, "Must sulg" 1975
Ivan Bondin, "Liiga varased hallad" 1975
A. Gelhaar, "Ja pehmeid kevadtuuli…" 1975
Toivo Tootsen, "Jõhviraadio ehk Suur punktijaht Kergemeele koolis" 1976
Ivan Bondin, "Vaarikate org" 1976
Leo Apo, "Mikael ja luiged" 1976
Raimond Kaugver, "Ma ju tahaksin…" 1976
Toivo Tootsen, "Jõhviraadio ehk Suur suvevaheaja veetmine Kergemeele koolis" 1976
Aleksandr Mišarin, "Väljakutse vastu võetud" 1976
Leho Männiksoo, "Skafandris vasakäär" 1977
Harry Karro, "Pall" 1977
Jaan Rannap, "Karu Jõmm" ("Jefreitor Jõmm") 1978
Endel Nõmberg, "Vidrik" 1978
Isela Richter-Rostalski, "Ma lähen koju" 1978
Inge Trikkel, "Kas te oskate jäneste keelt?" 1978
Juri Sotnik / raadioseade Julia Novikova, "Kõik lootus on sinu peal" 1978
Endel Nõmberg, "Vidriku olmepiinad" 1979
Hans Laansalu, "Eesti orelid" 1979
Paavo Haavikko, "Audun ja jääkaru" 1979
Kaarel Korsen, "Kiusakas näärisokk ehk Seitse puudast kommikarpi" 1980
Toivo Tootsen, "Kes on käinud Kavalololakas?" 1980

1981–1989
Heljo Mänd, "Prõssa-Põssa ja Roosa Vissimuu" 1981
Arkadi Revenko, "Gagarini lapsepõlv" 1981
Astrid Reinla, "Hamster" 1981
Françoise Sagan, "Äraaetud hobune" 1981
Jakov Akim / raadioseade Kädi Kokk, "Kellamängu saatel" (raamatust "Õpetaja Nii-Nii ja tema värviline kool") 1981
Gianni Rodari / raadioseade Juhan Saar, "Sibulapoiss Cipollino seiklused" 1982
Leho Männiksoo, "Mehed "Lorettalt"" 1982
Janka Kupala, "Pavlinka" 1982
Leho Männiksoo, "Hauakivi tädile" 1983
Hugo Raudsepp, "Vedelvorst" 1983
Eila Pennanen, "Ema ja poeg" 1983
Selma Lagerlöf, "Nils Holgersson" 1983
Leho Männiksoo, "Hüvasti, kipper!" 1984
Boriss Vassiljev, "Taadid" (Jutustusest "Kelle taadid te olete?") 1984
Paul-Eerik Rummo, "Kass! Kass! Kass!" 1985
Leho Männiksoo, "Igaviku romanss" 1985
Ivi Küla (Virve Karjahärm), "Mustikamurr ja Maasikapõnn" 1985
Barrie Stavis, "Mees, kes iial ei sure" ("Jole Hill") 1985
Leho Männiksoo, "Hugo Treimund tahaks koju" 1986
Leho Männiksoo, "Rootsi kuninga mõõk" 1987
Katrin Lange, "Kartulikäkid ja vaarikakissell" 1989

Raadioteatris

1949–1960
Charley (Valentina Ljubimova, "Lumepall", Kaarel Toom, 1949)
Kilpkonn (hiina muinasjutt / raadioseade Linda Algvere "Huan-Sjao", 1950)
Veera Kaškadamova, õpetaja (Ivan Popov / raadioseade Iko Maran, "Perekond", Kaarel Toom ja Jüri Järvet, 1950)
Jutustaja (Arkadi Gaidar, "Tšuk ja Gek", 1950)
Miša (Anatoli Rõbak, "Kortik", Ellen Liiger, 1951)
Riti (Aadu Hint, "Tuuline rand", lav. Andres Särev, näitejuht raadios Kaarel Toom, 1951)
Gavrik (Valentin Katajev / raadioseade Oskar Põlla, "Valendab üksik puri", Aarne Ruus, 1952)
Episood (Charles Dickens, "Martin Chuzzlewit Ameerikas", Kaarel Toom, 1952)
Tiit (Aino Tigane, "Meid kutsub signaal", Aarne Ruus 1952)
Jutustaja (vene muinasjutt / raadioseade Jüri Järvet "Ei sinu ega minu, vaid meie", Kaarel Toom, 1952)
Pavlik Morozov (Stepan Štšipašov, Vitali Gubarev, "Pavlik Morozov", Kaarel Toom, 1953)
Aljoša Peškov (Maksim Gorki, "Aljoša Peškov", Aarne Ruus, 1953)
Vanja Solntsev (Valentin Katajev "Polgu poeg", Aarne Ruus, 1953)
Üks esitajaid (Filun Belštšikov, "Lahutamatud sõbrad" Aarne Ruus, 1953)
Vassil Mandžura (Vladimir Beljajev, "Vana kindlus", Aarne Ruus, 1953)
Vares (Georgi Landau, "Lumivalgekese kool", Aarne Ruus 1953)
Pietro (A. Batrov, "Laevapoiss Pietro"), Aarne Ruus, 1954)
Žanek (Vassil Minko, "Nimesid nimetamata", Leo Martin, 1954)
Oskar Ohakas (raadiokompositsioon "Lõbusate imede hommik", Aarne Ruus, 1954)
Tõnis, pioneer (raadiokompositsioon, "Koolipidu", Aarne Ruus, 1954)
Walter, Wilhelm Telli poeg (Friedrich Schiller, "Wilhelm Tell" (katkend), Aarne Ruus, 1954)
Volka (Lazar Lagin, "Vanake Hottabõtš", Aarne Ruus, 1954)
Madli (Anton Hansen Tammsaare / raadioseade Andres Särev, "Kõrboja peremees", Kaarel Toom, 1955)
Allan (Albert Maltz, "Tsirkus saabus", Aarne Ruus, 1955)
Karupoeg Miška (Lev Arkadjev, Sokol Runge, "Reis laevukesega", Aarne Ruus, 1955)
Jura (Pavel Zagrebelnõi / raadioseade Enn Toona, "Õpetaja", Kaarel Toom, 1955)
Tom Sawyer (Mark Twain, "Tom Sawyer", Aarne Ruus, 1956)
Tom Sawyer (Mark Twain, "Huckleberry Finn", Aarne Ruus, 1956)
Raka (Bronislav Nušić, "Proua minister", katkend Leo Kalmeti lavastuse põhjal, 1956)
Kolja Odintsov (Valentina Ossejeva, "Vasjok Trubatšov ja tema sõbrad", Aarne Ruus, 1956)
Serafiina (Hella Wuolijoki, "Niskamäe naised", Kaarel Toom, 1957)
Tom Sawyer (Juhan Saar, Linda Tuiman, Toomas Rood, "Seiklusrikas näärikarneval", Aarne Ruus, 1956)
I kaaren (Friedrich Reinhold Kreutzwald, "Kullaketrajad", Aarne Ruus, 1957)
Papagoi Karudo (Vadim Korostõljov, "Doktor Ai-Ai-Ai", Aarne Ruus, 1957)
Episood (Rudolf Sirge, "Maa ja rahvas", Enn Toona, 1957)
Vadim (Sergei Mihhalkov, "Sombreero", Aarne Ruus, 1958)
Pöialpoiss (Anna Brigadere, "Pöialpoiss", Aarne Ruus, 1958)
Tap (Georgi Matvejev, "Uus hammas", Aarne Ruus, 1958)
Siim (V. Kolossova, N. Naidjonova, M. Reznik / raadioseade Kaarel Korsen, "Kuldnokad ja varblane", Aarne Ruus, 1958)
Kass (David Samoilov, "Elevandipojal on sünnipäev", Aarne Ruus, 1959)
Priit (Vitali Gubarev "Suur võlur", Aarne Ruus, 1959)
Reporter Peeter Piste (Aleksandr Antokolski, "Pivaraa", Aarne Ruus, 1959)
Üks esitaja (Elar Kuus, "Mida linnud laulavad", 1959)
Karujunts (Josif Menzel / raadioseade Kaarel Korsen, "Karujuntsi linnaskäik", Aarne Ruus, 1959)
Bubi Petermaa, 4-aastane (Jüri Järvet, "Papa, mamma ja poeg", Kaarel Toom, 1960)
Jancsi Turi (Ungari raadio "Kõiketeadja Jancsi Turi", Aarne Ruus, 1960
Fernand (Paul Bernard, "Peata hobune", Aarne Ruus, 1960)

1961–1970
Episood (Ardi Liives, "Viies kupee", Leo Martin, 1961)
Sulev (Josif Dik, "Peetri lend Kuule", Salme Reek, 1961)
Peeter (Zenta Ergle, "Meie hoovi lapsed", Salme Reek, 1961)
Elektron (Aleks Kaskneem, "Elektron läks ulama", Salme Reek, 1961)
Ernő Nemecsek (Ferenc Molnàr, "Pál-tänava poisid", Salme Reek, 1961)
Juku (Jaan Rannap, "Ühe päeva pahandused", Aarne Ruus, 1961)
Gavrik ("Esimene Pravda number", 1962)
Kalle Blomkvist (Astrid Lindgren, "Meisterdetektiiv Blomkvist", Salme Reek, 1962)
Viktor (Jaan Rannap, "Mikrofon on avatud", Salme Reek, 1962)
Pepe (Tšitškov /raadioseade Juhan Saar, "Väike kuubalane", 1962)
Melita Õunapuu (Aleks Kaskneem, "Teist korda sündinud", Leo Martin, 1962)
Miša (Juri Bondarev, "Hilisel õhtul", 1963)
Roland Sahk ehk Rolts ehk Must Surm (Eno Raud, "Must Surm ja SMK", Leo Martin, 1963)
Poiss (Juri Jakovlev, "Uiskudega poiss", Salme Reek, 1963)
Poisike (Konstantin Kondrja, "Lapsed ja õunad", Margarita Zavrotskaja, 1963)
Priit (Jaan Rannap, "Külalised", Salme Reek, 1964)
Kass (L. Makarjev, S. Dilin, "Saabastega Kass", Leo Martin, 1964)
Ämm (Ilmari Kianto, "Rämsäranna rapsoodia", Leo Martin, 1964)
Enn, 13-aastane (Harri Lehiste, "Sa oled pioneer", Salme Reek, 1964)
Povilas Arluskas (Leonid Vaisberg, "Agnireini maa avastamine", Salme Reek, 1964)
Jutustaja (Sergei Bogomazov, "Legend punasest džigitist", Leo Martin, 1964)
Gyszi (Sandor Tarok, Ilona Molnár, "Aken ja hobune", Salme Reek 1965)
Ämmaemand (Bronislav Nušić, "Autobiograafia", Kaarel Toom, 1965)
Juris (Tālis Vaidars, "Merel on kaheksa palli", Kaarel Toom, 1965)
Roll (Julia Novikova, "Neli päeva enne nääre", Salme Reek, 1965)
Olja (Valeri Šavrin, "Sünnipäev" ("Plahhovi perekond"), Leo Martin, 1966)
Jutustaja (Kaarel Korsen, "Sõit nääripeole", Salme Reek, 1966)
Rjomka (Lev Kassil, "Gladiaatori karikas", Salme Reek, 1966)
Marta (Georgi Padalka, "Täheballaad", Leo Martin, 1967)
Kadri (Rudolf Aller, "Surnud ei kõnele", Leo Martin, 1967)
Naispensionär koeraga (Miloslav Stehlík, "Usalduse liin", Aarne Ruus, 1967)
Dimka (Vassili Kljopov, "Kullaoru saladus", Salme Reek, 1967)
Majapidajanna (Roman Raž, "Faust sureb kaks korda", Leo Martin, 1968)
Heta-memm (Hella Wuolijoki, "Heta-memme pikk teekond", Leo Martin, 1968)
Sieglinde Spahn (B. Seeger, "Hannes Trostberg. Kojutulek", Leo Martin, 1968)
Ain (Helgi Muller, "Viies ratas", Heino Kulvere, 1968)
Poiss (Male Schwartz, "Sein", Heino Kulvere, 1968)
Ain Kikerpuu (Helgi Muller, "Sinu enese nägu", Heino Kulvere, 1969)
Baktus (Thorbjørn Egner, "Kaarius ja Baktus", Salme Reek, 1970)

1971–1980
Hanna (Walentin Chorell, "Enne sõnu", Heino Kulvere, 1971)
Episood (Hans Laansalu, "Kõnealused saatused", Einar Kraut, 1971)
Missis Quonsett (Arthur Hailey, "Ainult kolm tundi", Härmo Saarm, 1972)
Kadri Arvi (August Gailit / raadioseade Immanuel Pau, "Päev Terikeste külas" novellist "Toomas Nipernaadi", Heino Kulvere, 1973)
Vesipapp (Aime Maripuu, "Esimene, lüüriline ehk Lugu jäätunud kosest", Einar Kraut, 1973)
Vana naine (Veijo Meri, "Soome parim näitleja", Heino Kulvere, 1974)
Friedrich, Faehlmanni poeg (Oskar Kuningas, "Vanemuise kannel", Heino Kulvere, 1974)
Görbene (György Sós, "Esmaspäevahumanism", Raik Raudmäe, 1975)
Vana naine (Yasushi Inoue, Izuho Sudo, "Vulkaan", Härmo Saarm, 1976)
Konn (Inge Trikkel, "Lugu väikesest laulukukest", Astrid Relve, 1976)
Siil (August Jakobson / raadioseade Hendrik Relve, "Kolm kanget", Astrid Relve, 1977)
Mratoto (Walentin Chorell, "Maomõrsja", Astrid Relve, 1978)
Elspeth (Kathleen Fidler, "Fingali vaim", Einar Kraut, 1978)
Keskjaam (Pirkko Jaakola, "Loogiline telefonikõne", Heino Kulvere, 1978)
Ema (Toivo Tootsen, "Kraater", Heino Kulvere,1978)
Hortensia (Leida Rammo, "Hortensiaga igav ei hakka", Kaarel Toom, 1979)
Lastekodu kasvataja (Tadeusz Zimecki, "Cesar, Žbiki lapselaps", Heino Kulvere, 1979)
Vanaema (Anatoli Aleksin, "Saatja aadress", Jüri Karindi, 1979)
Taksopargi vanemdispetšer (Ardi Liives, "Hõbepaber", Heino Kulvere, 1980)
Episood (Viktor Stepanov, Boris Durov, "Saatja aadress – ookean", Heino Kulvere, 1980)
Kuninga ema (Karel Čapek, "Muinasjutt kassist ja koerast", Astrid Relve, 1980)
Naine (Marco Denevi, "Õnnesadam", Heino Kulvere, 1980)
Maria Nikolajevna (Zoja Tšernõšova, "Tulerüütel", Astrid Relve, 1980)

1981–1993
Janet Mackenzie (Agatha Christie, "Süüdistuse tunnistaja", Heino Kulvere, 1981)
Eideke (Nikolai Arsenjev, Jevgeni Vinokur, "Vastavalt sõjaaja seadustele", Juhan Virkus, 1981)
Liide (Inge Trikkel, "Lepatriinulehvid", Heino Kulvere, 1981)
Episood (Aleksandr Volodin, "Sügismaraton", Astrid Relve, 1982)
Kena vanainimene (Vladislav Koržets, "Taevane muna", Kaarel Toom, 1982)
Trahteri perenaine (soome muinasjutt / raadioseade Paul Kilgas, "Kuldvokk", Helve Sõerd, 1983)
Külaeit (Nikolai Gogol, "Jõuluöö", Astrid Relve", 1983)
Pirukamüüja (Anton Tšehhov, "Hingevaev", Astrid Relve, 1985)
Kadri (Rudolf Aller, "See, kes on tugevam", Heino Kulvere, 1985)
1. naine (Anneli Pukema, "Eleonora viimane soov", Einar Kraut, 1986)
Manja (Fjodor Abramov, "Kodumaja", Heino Kulvere, 1986)
May Palmer (Diana Webster, "Roosipeenar", Einar Kraut, 1987)
Vabaeit (Aleksandr Puškin, "Boriss Godunov", Härmo Saarm, 1987)
Ämmaemand, (Tyrone Guthrie, "Orav rattas", Heino Kulvere, 1988)
Vanaema (Walentin Chorell, "Kaheksa peeglit", Juha Kandolin, Einar Kraut, 1988)
Arst (Gabriela Biggott, "Nüüd ma nutan", Astrid Relve, 1990)
Episood (Mati Unt, "Räägivad", Astrid Relve, 1992)
Naine Canterbury naiste kooris (Thomas Stearns Eliot, "Mõrv katedraalis", Einar Kraut, 1992)
Proua Escholtz (Gert Helbemäe / raadioseade Thomas Stearns Eliot, "Mõrv katedraalis", Einar Kraut, 1992)
Proua Escholtz (Gert Helbemäe / raadioseade Toomas Lõhmuste, "Üleliigne inimene", Toomas Lõhmuste, 1993)

Telelavastustes ja -filmides
Leedi Jedburgh (Oscar Wilde, "Leedi Windermere'i lehvik", lavastaja Raivo Trass, 1974)
Vanaema (Mira Lobe, "Vanaema õunapuu otsas", režissöör-lavastaja Elvi Koppel, 1977)
Jevgenia Karpovna (Emil Braginski, Eldar Rjazanov, "Amoraalne lugu", lavastaja Eino Baskin, 1980)
Teenija (E. Vilde, "Pisuhänd", lavastaja A.-E. Kerge, 1981)
Gicka (Stefan Lazarev Kostov, "Golemanov", lavastaja Gunnar Kilgas, 1981)
Juula (J. Smuul, "Musta katuse all", Eesti Telefilm, režissöör-lavastaja A.-E. Kerge, 1983)
Juuli (E. Vilde, "Tabamata ime", lavastaja A.-E. Kerge, 1983)
Riietaja Salme ("Püha Susanna ehk Meistrite kool", Eesti Telefilm, stsenaarium Enn Vetemaa, režissöör A.-E. Kerge, 1983)
Mutike (Jaan Rannap, "Salu Juhan ja ta sõbrad", režissöör-lavastaja Raivo Suviste ja Jüri Pihel, 1984)
Miss Farm (Michael Frayn, "Plekkmehed", instseneering ja lavastus Roman Baskin, 1984)
Bertha ("Kahe kodu ballaad", Eesti Telefilm, stsenaarium Kalju Saaber, režissöör-lavastaja A.-E. Kerge, 1985)
Victorine (Jean Sarment, "Mamouret", lavastaja Eero Spriit, režissöör Jaan Pihlak, 1986)
Abbi (Toomas Kall, Priit Pärn, "Abistav käsi", lavastaja Roman Baskin, 1985)
Õpetaja (Janno Põldma, "Džuudopoisid", lavastaja Ivo Eensalu, režii Virve Koppel, 1987)
Siina Aunvärk ("Narva Kosk", Eesti Telefilm, stsenaarium Vladimir Beekman, režissöör-lavastaja A.-E. Kerge, 1988)
Elfriide (Juozas Montvila, "Kohtume alleel", režissöör-lavastaja Vilja Palm, 1989)
Missis Paddy (John Patrick, "Kummaline missis Savage", režissöör-lavastaja Vilja Palm, 1990)
Muuseumi sanitar (Heino Torga, "Paradoks", lavastaja Heino Torga, režii Kalev Lepik, 1990)
Vanaema (Aino Pervik, "Kunksmoor", instseneering Eve Viilup, režissöör-lavastaja Villem Indrikson, 1993)
Dolores (Enn Vetemaa, "Kas te armastate papagoisid?", režissöör-lavastaja Vilja Palm, 1993)

Tunnustus

 1964 Eesti NSV teeneline kunstnik 
 1969 Eesti NSV rahvakunstnik
 1993 Aastate naine
1995 Eesti Rahvuskultuuri Fondi elutöö tänuauhind
 1996 Tallinna teenetemärk

Vaata ka

Salme Reegi nimeline auhind

Isiklikku
Reek oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa (1930–1939) oli kursusekaaslane teatrikooli päevilt, teatrikunstnik ja näitleja Bernhard Rosenwald, kes 1937. aastast kandis nime Päären (ka Pärn) Raudvee (1906–1964). Nad abiellusid teatrikooli lõpetamise aastal (1930) ja elasid koos üheksa aastat. Lahku mindi ilma riiu ja vaenuta. Mõlemad olid veel noored ja teatritööga väga hõivatud ning teineteisele ei jätkunud piisavalt aega. Salme Reegi teine abikaasa oli näitleja ja lavastaja Oskar Põlla (1909–1955). Mõlemad abikaasad surid varakult ja pärast seda elas Reek oma noorema õe perekonnas. Kuigi tal endal lapsi polnud, hoidis ta õe poega kui oma last. Armsateks ja lähedasteks pidas ta ka kõiki neid lapsi, kellega raadios kuuldemängude lavastajana tööd tegi.

Salme Reegi unistus oli reisida. Eriti huvitasid teda Põhjamaad ja Holland. Paraku olid teiste maade külastamise võimalused nõukogude ajal piiratud. Pärast Eesti taasiseseisvumist õnnestus tal sõita New Yorki sealsetele eestlastele esinema. Reis jättis talle unustamatu elamuse.

Kirjandus 
 "Vastab Salme Reek" (küsimusi esitas Toomas Lõhmuste) – Teater. Muusika. Kino 1987, nr 8, lk 5–16. (PDF Digaris)
Eike Värk, Lea Arme, "Salme Reek: noor vana daam". Toimetanud ja eessõna: Rait Avestik. Tänapäev, Tallinn 2007, lk 146, 256  (bibliograafia lk 249–255; Salme Reegi rollide bibliograafia lk 223–245).

Välislingid 
Salme ongi teatrisajand!, Postimees, 10. november 2007

Eesti näitlejad
Eesti dublaažinäitlejad
Eesti NSV teenelised kunstnikud
Eesti NSV rahvakunstnikud
Tallinna Kristiine Gümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1907
Surnud 1996