joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Salatsi

Salatsi () (läti Salacgrīva, liivi Salats) on linn Lätis Limbaži piirkonnas, mis asub Liivi lahe rannikul.

Linnaõigused sai Salatsi 1928. aastal. 2009. aastani kuulus linn Limbaži rajooni. Seejärel oli linn 2021. aastani Salatsi piirkonna keskus.

Salatsis tegutsevad sadam ja jahisadam.

Alates 2007. aastast peetakse Salatsis juulikuu kolmandal nädalavahetusel muusika- ja kultuurifestivali Positivus.

Salatsis asub Teises maailmasõjas hukkunud nõukogude sõdurite vennaskalmistu.

Kaitstavad objektid 

Heinaste ja Kuiviži vahel on 100–300 m laiune rannaniitude vöönd Randu pļavas, mis ulatub osaliselt Salatsi territooriumile. Linna ulatub ka osaliselt Salatsi oru looduspark.

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Salatsi piiskopilinnuse ase ning Salatsi kiriku neli reljeefi, kantsel ja altar.

Ajalugu 
Salatsi piirkond asus 13. sajandil Metsepole liivlaste asualal.

Liivi ristisõja järel oli Salatsi piirkonnas Riia peapiiskopkonna Salatsi piiskopilinnus ja hiljem oli Salatsi (saksa keeles Salis või ka Salismünde) Volmari kreisi Salatsi kihelkonna keskus kihelkonnakirikuga.

17. sajandil hakkas Salatsit läbima Tallinna–Pärnu–Riia postimaantee vana trass, seal oli ka hobupostijaam. 18. sajandi lõpus postijaam suleti ja avati postimaantee uus trass.

Vaata ka 
 Salatsi jõgi
 Salatsi piiskopilinnus

Viited

Välislingid 

 http://www.salacgriva.lv/

Läti linnad
Sadamalinnad
Staicele

Staicele () (, ) on linn Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi jõe kaldal.

Linn asub piirkonnakeskusest Alojast 13 km, pealinnast Riiast 140 km ja lähimast Eesti-Läti piiripunktist Heinastes 29 km kaugusel.

Linna järgi on nime saanud siluri Staicele kihistik; sealne puurauk on ka kihistiku stratotüüp.

Nimi
Legendi järgi on linn nime saanud Rootsist pärit naiselt (perekonnanimega Berklund), kes pidas seal jõeparve ja keda kutsuti Stazeliks. Stazelile on püstitatud ka mälestusmärk.

Ajalugu
19. sajandi alguses oli linna kohal Salatsi jõe kaldal kõrts. Aastal 1846 sai kõrtsist poolmõis. Aastal 1887 ehitati üle Salatsi jõe sild. Aastal 1897 rajati jõe äärde paberivabrik, mille hooned ja selle juurde rajatud elumajad on muinsuskaitse all. Aastal 1913 ehitati vabriku tarbeks Pālesse kitsarööpmeline raudtee, nii oli asula ühendatud Heinaste ja Smiltene vahelise raudteega. Paberiga vaguneid vedasid raudteel hobused. Staicele raudteejaam avati aastal 1927. Järgmine aasta ehitati Staicelesse ka kirik.

Aastal 1961 sai Staicelest alev, aastal 1992 linn. 2009. aastani kuulus see Limbaži rajooni ja seejärel 2021. aastani Aloja piirkonda.

Kaitstavad objektid
Staicele paberivabrik ja ajalooliselt selle juurde kuulunud elumajad on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

Looduskaitse all on Rēciemsi tamm, Staicele pärn ümbermõõduga 4,6 meetrit, Lejasrīgaļi mänd ümbermõõduga 2,86 meetrit, mänd Ruki nõialuud ja Staicele männid (ümbermõõdud 3 ning 2,99 m). Suurem osa linnast jääb Salatsi oru maastikukaitsealale.

Muuseum
Staiceles asub liivlaste muuseum Pivālind (liivi keeles pühalind, mis tähendab 'valge-toonekurg'.)

Sümbolid
Kuna linna vapil on kujutatud valge-toonekurge, siis on Staicele aastast 2001 Euroopa toonekurelinnade liidu liige (teised liikmed on Busk Ukrainast, Storkow Saksamaalt, Stolin Valgevenest, Demene vald Lätist, Komarovce Slovakkiast, Luka nad Jihlavou Tšehhist ja Ramygala Leedust).

Viited

Välislingid 

Staicele koduleht
Staicele liivlaste muuseum "Pivālind"

Läti linnad
Limbaži piirkond
Dagda

Dagda () on linn Lätis Latgales Krāslava piirkonnas.

Ajalugu 

Dagda mõisa ning selle juures asuvat kaupmeeste ja käsitööliste asulat on kirjalikes allikates esmakordselt mainitud 17. sajandil. Aastal 1705 ehitati sinna katoliku kirik. Tänapäevane kirik valmis aastal 1741. Aastatel 1740–1802 tegutsesid seal jesuiidid. 19. sajandil oli Dagda Bujnicki perekonna valduses olev alev, mis kuulus administratiivselt Vitebski kubermangu ja Dünaburgi maakonda.

Aastal 1905 valmis sealne õigeusu kirik. Aastal 1925 kaotas Dagda alevi staatuse. Aastal 1935 oli seal 1104 elanikku, neist 53,4% olid juudid. Uuesti aleviks sai aastal 1950, linn aastast 1992. Oli aastatel 1950–1962 Dagda rajooni keskus. 2009. aastani kuulus Krāslava rajooni. Aastatel 2009–2021 oli linn Dagda piirkonna keskus.

Viited

Välislingid 

Läti linnad
Krāslava piirkond
Krāslava

Krāslava () (latgali keeles Kruoslova, saksa keeles Kreslau, poola keeles Krasław) on linn Lätis Latgales, Krāslava piirkonna keskus. 2009. aastani oli Krāslava rajooni keskus. Asub Daugava ääres, Valgevene piirist 4-5 kilomeetri kaugusel. Linnas asub Krāslava mõis.

Ajalugu

Sealset linnamäge on esimest korda mainitud 9. sajandil viikingite saagades (Dynasaiforgarðr). 10. sajandil kuulus see Polotski vürstiriiki, alludes Rahvałodile. Tema abikaasa Rogneda hüüdnime Garõslava järgi on asula ka oma nime saanud.

Hiljem kuulus Krāslava Jersikale alluvasse Lotigola maakonda, mis peale vürstiriigi alistumist ristisõdijatele läänistati Vissevaldele. Liivi sõja järel hakkas kuuluma Liivimaa hertsogkonda. Aastal 1626 hakkas kuuluma Lüdinghausen-Wolffide suguvõsale, kes muutsid asula jesuiitide misjonipunktiks ja lasid sinna ka ehitada puidust kiriku. Aastal 1729 sai Krāslavast alev. 

Poola jagamisel läks asula aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus hakkas aastal 1902 kuuluma Vitebski kubermangu. Aastal 1791 ehitati välja Plateritele kuulunud Krāslava mõisa hoonetekompleks. Jaanuariülestõusu järel suleti seni linnas tegutsenud katoliku klooster. Aastal 1865 valmis linna läbiv Riia-Daugavpils-Viciebski raudtee.

7. jaanuaril 1920 vabastasid asula Poola väed. Linn aastast 1923. Pärast nõukogude võimu kehtestamist oli Krāslava rajooni keskus, jäädes selleks 2009. aastani. Aastal 1940 liideti linnaga Daugava vasakule kaldale jääv Priedaine.

Viited

Välislingid 
Krāslava linna portaal

Läti linnad
Latgale
Krāslava piirkond
Arianism

Arianism ehk ariaanlus oli 4.–7. sajandil levinud kristlik õpetus, mis sai nime Aleksandria presbüteri Areiose järgi.

Õpetuse põhijooned 
Ariaanluses polnud kolmainsusõpetust sellisel kujul nagu usutunnistustes, mis sõnastati esimestel oikumeenilistel kirikukogudel, Areiose õpetuse vastu.

Ariaanlik kristoloogiline õpetus eitab enne loomist olevat (pre-eksisteerivat) Jeesus Kristuse kui Jumala Poja täielikku jumalikkust. Areios väitis, et "oli aeg, kui teda ei olnud," ja seega on Kristus loodud ja ajalik. See on vastuolus kolmainsuseõpetusega. Kirik kuulutas Nikaia I kirikukogul (325) arianismi väärõpetuseks ja pani Aleksandria Areiose (surn 336) kirikuvande alla.

Pooldajad ja vastased 
Arianismi tähtsad esindajad olid Areiose kõrval Eusebius Nikomedeiast, Eunomios, vastupaavst Felix II, Wulfila ja Konstantinoopoli patriarhid Makedonios, Eudoxios Antiookiast, Demophilos ja Maxentius.

Arianismi tähtsamad vastased olid Athanasios Aleksandriast, Basileios Kaisareast, Gregorios Nazianzosest, Gregorios Nyssast, Ambrosius Milanost ja Hilarius Poitiers'st.

Hilisantiikajal kasutasid Nikaia I kirikukogu otsuste pooldajad oma vastaste kohta nimetust "ariaanid" ka juhul, kui need tegelikult ei olnudki Areiose õpetuse pooldajad.

Levik 
Mitmed germaani rahvad, nagu läänegoodid, langobardid, burgundid ja vandaalid, omandasid ristiusu esmalt arianismi kaudu.

Kui Nikomeedia piiskop ariaan Eusebios pühitses Wulfila (311–383) gootide piiskopiks, võtsid idagermaanlased vastu ristiusu Areiose õpetusena. Alles Frangi kuningas Chlodovech I võttis ristiusu vastu katoliku õpetusena.

Kuna Muhammad oli legendi järgi kaupmehena kohtunud ariaanliku eremiidi Sergiosega, siis on alust arvata, et arianism mõjutas ka islami kujunemist. Nagu arianismis, nii ka islamis tunnustatakse Jeesust kui Jumala saadikut ja prohvetit, kuid mitte kui jumalust.

Pärast reformatsiooni tekkis kolmainsuse vastane liikumine, mis taaskasutas arianismi arusaamu (selle liikumise pooldajad kutsusid end poola vendadeks). 18. sajandil levis arianism Inglismaal, eesotsas Isaac Newtoniga.

Välislingid
 Katoliiklik entsüklopeedia arianismist (inglise keeles)

Kristlus
Preester

Preester (ladinakeelsest sõnast presbyter < kreekakeelsest sõnast
πρεσβύτερος presbýteros, 'vanem') on vaimulik, kes on kindla korra järgi ametisse pühitsetud ja kellel on õigus riituste läbiviimiseks. Naispreestrit nimetatakse preestrinnaks.

Laiemas tähenduses on preester kindla rituaali täitja, kes kuulub suuremasse organisatsiooni. Religiooniloos nimetatakse preestriteks kõikide religioonide riituste läbiviijaid (vahel ka ekslikult). Üldisel juhul mõeldakse preestri all ametliku kultuse läbiviijat (näiteks Egiptuse, Assüüria, Kreeka, inkade, maiade, brahmanismi, lamaismi preestrid), kellele vastanduvad näiteks prohvet, šamaan, nõid. Viimaste tegevuses on põhiline kontakt üleloomulike jõududega ja nad ei pruugi kuuluda usulistesse hierarhiatesse. 

Kui mõnes religioonis kasutatakse väljendit "/.../ templipreestrid", peetakse silmas kultuse läbiviijate organiseeritud vormi.

Kitsamas tähenduses on preester katoliku, õigeusu, luterliku või  mõne teise kiriku vaimulik, kellel on sakramentide jagamise õigust andev pühitsus.

Vaata ka 

Praost
Pastor
Ülempreester (ülempreestrinna)

Vaimulikud
Ametid
Tiitlid
Religioon
Pontifeks

Pontifeks oli Vana-Rooma preester ja kõrgema preestrite kolleegiumi liige. Alguses koosnes pontifekside kolleegium 5-st, hiljem 15-st liikmest ning nende ülem oli Pontifex maximus, kes valiti ametisse kogu eluajaks. Ta oli riigi kõrgeim usuasju korraldav ametnik. Alates keiser Augustusest Gratianuseni kandsid Rooma keisrid seda tiitlit. Alates 15. sajandist sai Pontifex maximus (itaalia keeles Pontefice massimo) Rooma paavstide tavapäraseks aunimetuseks.

Viited

Vaata ka 
Pontifex maximus'te loend (itaalia)

Vana-Rooma
Sillapää loss

Sillapää loss on kunagise Räpina mõisa klassitsistlikus stiilis häärber, mis pärineb 19. sajandi esimesest poolest. Loss on silmapaistva arhitektuuriansamblina riikliku kaitse all. Oma majesteetliku sammasportikusega on hoone suurepärane klassitsistliku arhitektuuri esindaja Eesti kagunurgas.

Arvatavasti aastatel 1835-1840 ehitatud häärberit on hiljem korduvalt ümber ehitatud. Suured ümberehitused toimusid 1936. aastal, mil tiibhooneid ühendavad algselt ühekorruselised vaheosad said peale teise korruse.

Tänapäeval tegutseb lossis Räpina koduloo- ja aiandusmuuseum ja Räpina Muusikakool.

Sillapää lossi park 

Sillapää lossi juures asub 8 ha (mõnedel andmetel 5,2 ha) suurune mõisapark, mille kavandas 1880. aastatel arhitekt Walter Moritz Aleksander von Engelhardt. Kujundamisel on kasutatud kolme stiili: inglise park, prantsuse park ja metsapark. Park asub looduslikul poolsaarel, mida ümbritseb poolkaarena järveks paisutatud Võhandu jõgi. Sillapää lossi park on üks väheseid hästi korras hoitud täisealiste puude ja põõsastega mõisaparke. 

Puid ja põõsaid on pargis üle 300 liigi, õppeotstarbel on need Räpina Aianduskooli poolt tähistatud nimesiltidega. Liigirikkus võimaldab pargis üle 60 linnuliigi pesitsemist. Pargis elavad oravad ja siilid, on nähtud tuhkruid, nirke, öökulle, nahkhiiri, saarmaid, kopraid jt.

Välislingid 
 
 "Räpina mõisa hakati restaureerima" ERR, 7. märts 2021

Eesti lossid
Räpina vald
Räpina kihelkond
Mõisa peahooned
Rannu vald

Rannu vald oli vald Tartu maakonna läänepiiril, Võrtsjärve idakaldal.

Vald liideti 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus naabervaldadega Elva vallaks.

Rannu vallavanem oli Maano Koemets.

Asustus 
Vallas oli 19 asulat: 17 küla ja 2 alevikku.

Alevikud 
Kureküla
Rannu

Külad 
Ervu
Järveküla
Kaarlijärve
Kipastu
Koopsi
Kulli
Neemisküla
Noorma
Paju
Sangla
Suure-Rakke
Tamme
Utukolga
Vallapalu
Vehendi
Verevi
Väike-Rakke

Loodus

Ajalugu 
Rannu valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.

Majandus 
Piimatootmine ( lehma), juustutööstus, teravilja- ja rapsikasvatus, heinaseemnekasvatus, palkmajade ehitus, järveteadus.

Viited

Eesti endised vallad
Mõjuinstitutsioonid

Mõjuinstitutsiooid on need organid ja jõud, kes majanduspoliitikat kaudselt mõjutavad ja kes oma mõju ning jõudu kõrvalsekkumise ja majanduspoliitilise tahtekavatsuse kaudu kasutavad.

Mõjuinstitutsioonid on:

1) parteid;

2) ühendused ja liidud;

3) turul valitsevad ettevõtted;

4) massimeediakanalid;

5) teadus.
Skye

Skye (inglise; gaeli An t-Eilean Sgitheanach) on Sise-Hebriidide suurim saar.

Pindala 1740 ruutkilomeetrit. Suurbritanniast eraldatud kitsa väinaga. Saar on mägine, kõrgus kuni 1009 meetrit.

Saarel elab umbes 9200 inimest, suurim asula on Portree.

Atlandi ookeani saared
Sise-Hebriidide saared
Šotimaa saared
Eelarve

Eelarve on arvuliselt väljendatud rahaline plaan tulude (ehk sissetulekute laekumise - kust ja kui suures ulatuses raha laekub) ning kulude (ehk väljaminekute arvestuse - millele ja kui suures ulatuses kulutusi tehakse) suhte väljendamiseks.

Eelarve on midagi enamat kui lihtsalt arvud, väljendades tegelikku olukorda, võimalusi või valikuid.

Vaata ka
Riigieelarve

Välislingid
Online Perekonna eelarve

Finantsjuhtimine
Konkurentsipoliitika

Konkurentsipoliitika on üks osa riigi majanduspoliitikast ning sellel on selge eesmärk: kaitsta ja arendada efektiivset konkurentsi.

Riigi tegevus tõhusa konkurentsipoliitika saavutamiseks on turu ja sellega kogu turumajanduse efektiivse toimimise põhialus. On ju konkurents turumajanduse koordineerimise ja suunamise põhimehhanism. Vaid juhul, kui see mehhanism hästi töötab, on loota positiivseid majanduslikke tulemusi nii staatilis-struktuurses (allokatsiooni ehk ressursside paigutuse) kui ka dünaamilises  (majandusarengu) mõttes. Toimiva ja tegusa konkurentsiga seostatakse ka üldisemaid eesmärke – vabadust ja õiglust.

Eristatakse konkurentsipoliitika nelja põhisuunda: loovat, kaitsvat, toetavat ja asendavat konkurentsipoliitikat.
Konkurentsi loomise poliitika seostub turumajanduse loomuliku arengu jaoks vajaliku mikromajandusliku lähtesituatsiooni loomisega lahtiriigistamise ja eelkõige erastamise kaudu.
Konkurentsikaitse poliitika seisneb uute sihilike konkurentsipiirangute tekke tõkestamises. Seejuures vajavad tõkestamist nii ettevõtete kui ka riigi ja kohalike omavalitsuste tegevustest tulenevad piirangud.
Konkurentsi toetamise poliitika avaldub mittesihilike turutõrgete vähendamise poliitikana, mis on suunatud eelkõige turu läbipaistvuse ja turuosaliste mobiilsuse suurendamisele. Esimest ülesannet täidetakse muuhulgas näiteks tarbijakaitse, teist aga ettevõtlustoetuse ja -koolituse kaudu.
Laiemas tähenduses hõlmab konkurentsipoliitika ka konkurentsi asendavat regulatsiooni korrigeerimatute turutõrgete korral. Sellisel juhul kuulutatakse vastavad tegevusalad erandvaldkondadeks ning vajaduse korral isegi tugevdatakse riikliku regulatsiooniga olemasolevaid vabaduspiiranguid. Tehnoloogia areng võib teha konkurentsi võimalikuks seal, kus see varem oli võimatu (näiteks mobiilside). Seetõttu on konkurentsipoliitika ülesandeks eelkõige konkurentsi asendava reguleerimise piiramine minimaalselt vajaliku määraga ja kõigi võimaluste kasutamine konkurentsi mõjusfääri laiendamiseks.

Konkurentsipoliitikat on vaja, sest:
Konkurents ei teki kõigil turgudekl iseenesest, vaid vajab mõnikord riigi meetmeid;
Konkurents vajab sisulist piiramist, sest mitte kõik konkurentsi vormid ei soodusta majanduslikku efektiivsust, rääkimata õiglusest;
Konkurents vajab kaitsmist piirangute eest. Majandussubjektid üritavad ennast konkurentsist vabastada.

Majanduspoliitika
Iskar

Iskar (bulgaaria Искър) on jõgi Euroopas Bulgaarias.

Jõgi algab Rila mägedest Bulgaaria edelaosas. Laskub Sofia nõkku ja möödub Sofia idapoolsetest eeslinnadest. Seejärel läbib sügavas kuristikus Stara planina. Alamjooksul voolab läbi Alam-Doonau lavamaa ja suubub paremalt Doonausse.

Jõe pikkus on 368 km ja valgala 8600 km².

Doonau jõgikond
Bulgaaria jõed
Jahve

Jahve (יהוה 'see, kes on', 'see,  kes saab', 'olemise, saamise algpõhjus', 'igavesti olemasolev'; hájah 'olema'; tetragramm JHWH) on Iisraeli Jumala nimi Vanas Testamendis. Iisraeli Jumala nimi esineb Vanas Testamendis 7000 korda. Lühivormid: Jahu, Jo, Ja, Jeho; vrd El.

Kuna heebrea kiri on konsonantkiri, siis vokaalide hääldusi on mitmeid (sõltub käändest). Juudid ei tohtinud Jumala nime välja öelda ja lugesid selle koha peal Adonai, mida eesti keelde tõlgitakse Issand. Hiljem, kui hakati lugemise hõlbustamiseks lisama vokaalimärke, lisati ka kirjapildile tetragramm JHWH. Sõnale lisati Elohim vokaalimärgid, millest tuli hiljem väärkuju Jehoova.

Tegelik hääldus on Jahve. Et oleks üks Jumala nimi, kasutavad mitteteaduslikud Vana Testamendi tõlked Jahve asemel sõna Issand.

Jumal ütles iisraellastele, et Tema nimi on Jahve, mis tähendab 'Mina olen (siin)', või veel täpsemas tõlkes 'Mina olen see, kes mina olen' (2 Moosese 3:13–15). 2 Ms 3:14 "Mina olen olemine" kõlab juba filosoofiliselt.
http://m.launiversodaddelaire-com.webnode.es/

Tekst 
Kui Jumal rääkis Moosesega põleva põõsa seest, küsis Mooses temalt: "Vaata, kui ma lähen iisraellaste juurde ja ütlen neile: "Teie vanemate Jumal on mind läkitanud teie juurde," aga nemad küsivad minult: "Mis ta nimi on?" mis ma siis pean neile vastama?" Ja Jumal ütles Moosesele: "Ma olen see, kes ma olen!" Ja ta jätkas: "Ütle Iisraeli lastele nõnda: "Mina olen on mind läkitanud teie juurde!" (2 Mo 3:14–14)

Vaata ka 
Jahve (allikas)

Jumal
Suur järvistu

Suur järvistu (inglise keeles Great Lakes) on järvestik Põhja-Ameerikas Ameerika Ühendriikide ja Kanada piiril. Atlandi ookeaniga on Suurel järvistul ühendus Saint Lawrence'i jõe kaudu.

Suur järvistu koosneb ametikult viiest järvest:
Ülemjärv (82 000 km²)
Erie järv (25 700 km²)
Huroni järv (60 000 km²)
Michigani järv (58 000 km²)
Ontario järv (19 000 km²)

Suure järvistu hüdroloogilises süsteemis on veel teisigi järvi. Neist suurimat, Ülemjärvest põhja poole jäävat Nipigoni järve, nimetatakse vahetevahel ka kuuendaks suureks järveks. Temast tunduvalt väiksemat järve – Saint Clairi järve, mis jääb Huroni ja Erie järvede vahele – ei loeta suureks järveks. Michigani ja Huroni järve ühendab kaheksa kilomeetrit lai Mackinaci väin ning neid järved moodustavad hüdrograafiliselt ühe järve.

Suur järvistu on pindalalt suurim mageveejärvistu Maal. Järvistu kogupindala on 244 106 km². Järvistu kogumaht on 22 671 km³, millega jääb see mõnevõrra alla Baikali järvele. Pindala poolest on Michigani järv Kaspia mere järel pindalalt teine järv maailmas ja suurim mageveejärv. Michigani järve kogumaht on suurem kui Suure järvistu kolme väiksema järve kogumaht. Ülemjärves asub ka Suure järvistu sügavaim koht – 406 meetrit.

Suur järvistu hakkas moodustab viimase jääaja lõpus umbes 14 000 aastat tagasi.

Suure järvistu ümbrus on tuntud Suure järvistu regioonina, mis hõlmab kaheksa USA osariiki ja Ontario provintsi Kanadas. Sellesse regiooni jääb ka Suure järvistu hiidlinnastu ehk ChiPitts.

 
Põhja-Ameerika järved
Ameerika Ühendriikide järved
Kanada järved
Järvestikud
Numiidia

Numiidia oli antiikajal hami päritolu berberi hõimudega asustatud rannikuala Põhja-Aafrikas (praegu Alžeeria ja osa Tuneesiast).

Ida-Numiidia vallutati Julius Caesari vägede poolt 46. aastal eKr, kuna Numiidia kuningas toetas Caesari kodusõjas Pompeiust ja Lääne-Numiidia vallutati 40. aastal eKr. 

Rooma võimu all jaotati Mauretaania ja Africa Nova provintside vahel. 193. aastast moodustas eraldi provintsi Numidia Cirtensis.

Tähtsamad linnad olid Cirta ja Hippo Regius.

Vana-Rooma provintsid
Aafrika ajaloolised riigid‎
Alžeeria ajalugu
Tuneesia ajalugu
Religioosne haridus

Religiooniharidus jaguneb kaheks valdkonnaks: katehheesiks ehk usuõpetuseks koguduses ja religiooniõpetuseks ehk usuliseks hariduseks koolis.

Religioonihariduse rahvusvahelistumisele aitas kaasa Kirikute Maailmanõukogu 1970. aastatel. 1977. aastal loodi Rahvusvaheline Usuõpetuse (ja -väärtuste) Seminar (ISREV).

Religiooniharidusega seotud mõisteid 
Teoloogia on usuteadus. Ajaloolise traditsiooni põhjal on Euroopas levinud teoloogia õpetamine klassikalist struktuuri järgivate ülikoolide usuteaduskondades, enamasti konfessionaalsel alusel. Eestis õpetatakse teoloogiat mitmes õppeasutuses, sh Tartu Ülikooli usuteaduskonnas.
Religioonipedagoogika on pedagoogika haru, mis tegeleb religiooniteemalise õpetuse spetsiifikaga. Figureerib iseseisva õppeainena nt Tartu Ülikooli kasvatusteaduskonnas.
Religiooniõpetus on Eesti kooli sisseviidava maailmareligioone tutvustava aine ametlik nimetus.
Katehhees on kirikus tehtava õpetustöö üldnimetus õigeusu- ja katoliku kirikus. Eesti protestandid kasutavad nime leeriõpetus või üldnime usuõpetus. Usuõpetuse tunnus on konfessionaalsus; religiooniõpetus on interkonfessionaalne ja erapooletu.
Pühapäevakool või piiblikool on kiriku juures laste ja noortega tegelev huviring.

Kiriku usuõpetuse ja kooli religiooniõpetuse erinevused 
Leho Lamus võttis oma magistritöö teemal "Kiriku usuõpetuse ja kooli religiooniõpetuse erinevused" kokku nii:

Kiriku usuõpetuse ja üldhariduskooli religiooniõpetuse olulisemad erinevused

Viited
Demilitariseeritud tsoon

Demilitariseeritud tsoon on maa-ala, kus sõjaväe tegevus ei ole lubatud. Tavaliselt on demilitariseeritud tsoon loodud lepingu või muu leppega ning asub vaenupooli eraldaval piirialal. Sageli asetseb   ta kontrolljoone ümber ning moodustab de facto riikidevahelise piiri.

Demilitariseeritud tsoonidest on tahtmatult saanud ka puutumatu looduse piirkondadeks, sest nendesse ehitamine on riskantne. Heaks näiteks on Korea demilitariseeritud tsoon.

Vaata ka
Reini demilitariseeritud tsoon
 Nikosia
 Korea demilitariseeritud tsoon
 Põhja-Korea välissuhted
 UNIKOM
 Vietnami sõda

Sõjaväe strateegia ja operatiivtegevus
Beslan

Beslan on linn Venemaal Põhja-Osseetias Inguššia piiri lähedal 15 km kaugusel Vladikavkazist, Osseedi tasandikul Tereki jõe paremal kaldal. See on Pravoberežnõi rajooni keskus, rajoonialluvusega linn.

Linn sai üle maailma kurikuulsaks 2004. aasta Beslani pantvangikriisi järel.

Rahvastik

Elanike arvu dünaamika:
1959: 19 400    
1967: 25 000       
1970: 26 900   
1979: 29 900
1989: 32 400
1992: 34 100
1996: 33 900
1998: 34 300
2000: 34 500
2001: 34 600
2002: 33 600
2008: 36 000

Beslan on Vladikavkazi ja Mozdoki järel suuruselt kolmas linn Põhja-Osseetias.

Majandus
Beslan on tähtis raudteesõlm, mis asub Doni-äärset Rostovi Bakuuga ühendaval raudteel ning Vladikavkazi viiva raudteeharu algus.  

Linnalik asula kujunes 1940. aastatel suure maisitöötlemiskombinaadi (endise tärklise-siirupikombinaadi) juurde ning sai linna õigused 1950. aastal. Kombinaadis valmistatakse maisist tärklist, siirupit, glükoosi, dekstriini, maisiõli ja kuivsööta. Kombinaadi nimi on AO "Beslan-kombinat". Selle peadirektor on Azapat Hadikov.

Linnas on ka autode eriseadmete tehas, elektromehaanikatehas ja teised tehased ning õmblusvabrik. Toodetakse ehitusmaterjale.

Ajalugu
Asula rajasid 1847. aastal teistest Osseetia piirkondadest saabunud asunikud, kes panid sellele kohaliku feodaali Beslan Tulatovi järgi nimeks Beslanõkäu (Бесланыхъæу 'Beslani asundus'). Ametlikult hakati küla kutsuma Tulatovi perekonnanime järgi Tulatovo või Tulatovskoje.  

1941. aastal sai Tulatovskoje küla nimeks Iriston ('osseedi'). 1950. aastal linna staatuse andmisel nimetati asula ümber Beslaniks.

Pantvangikriis

1. septembril 2004 algas Beslani pantvangikriis. Relvastatud mehed ja naised hõivasid ühe keskkooli, võttes pantvangi mitusada õpilast, lapsevanemat ja õpetajat. Polnud ilmne, kes ründajad on, kuid üldise arvamuse kohaselt oli tegemist tšetšeeni mässulistega. 3. septembril ründasid Venemaa relvastatud eriüksused tormijooksuga koolimaja ja vabastasid vangid. Ametlikel andmetel hukkus 344 tsiviilisikut, neist 186 last, sadu inimesi sai haavata.

Viited

Välislingid
Igor Taro. Beslani pantvangikriis sai verise lõpu Õhtuleht, 4. september 2004

Venemaa linnad
Põhja-Osseetia
Kunda hüdroelektrijaam

Kunda hüdroelektrijaam ehk Kunda vana hüdroelektrijaam, mis ehitati 1893 Kunda jõe ürgorgu oli tolle aja Baltimaade ja Tsaari-Venemaa üks moodsamaid veejõuseadmeid.

Kunda jõe pikkus on 64 km ja langus 90 m, sellest Kunda mõisa ja mere vaheline langus on 38 m. Sellest tulenevalt on jõe energiaressurss päris suur. Seepärast asuti seda tehnika arenedes kohe ka ära kasutama.

Esimene veejõuseade 
Esimene veejõuseade oli Kunda jahuveski, mis ehitati Kunda mõisa juurde. Seal töötas kaks turbiini: GIRAR- ja FRANCIS-turbiin.

Teine veejõuseade
Teine veejõuseade töötas 1870. aastast vana tsemendivabriku juures (nüüd silla all) 2,7 km jõesuust. Selle 110 hj turbiini valmistas Riia firma R. H. Mantel. Klinkriveski neli kivipaari jahvatasid mehaanilise jõuülekande kaudu klinkrit tsemendiks.

Teise täisautomaatse hüdroelektrijaama rajas OÜ IMG Energy vana jõuseadme tammile, kus veelang on 6 meetrit. Hüdroelektrijaam käivitati 16. aprillis 2003 Kunda jõe silla all. Jaamas töötab Soome firma Waterpumps WP turbiin ja kaks generaatorit. Elektrijaama hüdroturbiinide toodetud elektriline võimsus on kokku 336 kW ja ta on ühendatud Eesti Energia jaotusvõrguga.

Kolmas veejõuseade
Kolmas veejõuseade ehk Kunda hüdroelektrijaam rajati 1893. aastal seoses tsemenditehase põhjaliku rekonstrueerimisega. Elektrijaam ehitati eelmisest pool kilomeetrit allavoolu, kus Kunda jõe ürgorus oli kärestiku langus 9,3 meetrit. Elektrijaama paigaldati üks 260 hj FRANCIS-tüüpi turbiin, mis käitas hammasülekande, ja kahe rihmülekande kaudu kahte SIEMENS-HALSKE alalisvoolugeneraatorit, kumbki võimsusega 105 kW, 650 V. Elektriseadmed oli toodetud Šveitsis, turbiin aga Riias. Elektrijaam toitis lisaks vabrikule ka õhuliini kaudu sadama kraanat ja Lontova asula elektrivalgustust. Kunda HEJ sai oma aja kogu Venemaa üks moodsamaid veejõuseadmeid, see oli esimese hoone Balti riikides, mis oli spetsiaalselt elektrijaamaks ehitatud.

Kui jõe veetase oli madal ja jõevool veevaena, täiendava energiaallikana kasutati aurumasinaid, mille kütusena kasutati algul kivisütt ja hiljem põlevkivi.

Kunda hüdroelektrijaam tänapäeval 
Elektrijaam töötas tõrgeteta 1943. aastani. Jaam käivitati uuesti 1953. aastal ja see töötas 1971. aastani. 1995. aastal sai lagunenud jaama omanikuks OÜ Generaator E&K. 

Hüdroelektrijaam rekonstrueeriti ja käivitati 28. juunil 2000. Veejõuseadmena töötab vana FRANCIS-turbiin, mis lamerihmülekande abil käivitab kahte 200 kW asünkroongeneraatorit. Renoveeritud jaama nimivõimsus oli 400 kW ja see oli ühendatud Eesti Energia jaotusvõrguga. 2007. aastal kaotas vee erikasutusluba kehtivuse.

2008. aastal võeti Kunda hüdroelektrijaam kultuurimälestisena kaitse alla. See on üks kolmest kaitse alla võetud hüdroelektrijaamast Eestis.

Viited

Välislingid 
 

Eesti hüdroelektrijaamad
Kunda
Tenerife

Tenerife on Kanaari saarestiku suurim ja kõrgeim saar.

Saare pindala on 2058 km². Tenerife saar on Teide vulkaanikoonuse ülemine osa. Pico de Teide kõrgus on 3718 meetrit, mis on Hispaania kõrgeim tipp.

Saare kirdeosas asub Kanaari saarte suurim linn Santa Cruz de Tenerife. Sellest alates mööda rannikut päripäeva lugedes on Tenerife ülejäänud suured asulad Güímar, Granadilla de Abona, Costa del Silencio, Los Cristianos, Playa de las Américas, Icod de los Vinos, Realejo Alto, Puerto de la Cruz, Tejina ja San Cristóbal de la Laguna. Saare rannikut mööda kulgeb ümber saare maantee, mis läbib peaaegu kõiki mainitud asulaid mainitud järjekorras. 

Saare lõunaosas on kuiv kliima, mille põhjustab külm Kanaari hoovus. Põhjanõlvadel 500–2000 meetri kõrgusel on kliima niiskem, seal kasvab ka metsa.

Hispaania valitsejad Fernando II ja Isabella I andsid 1493 Alonso Fernndez de Lugole käsu Kanaarid vallutada. Järgmisel aastal vallutas Hispaania sõjavägi Kanaari saared ja liitis need Hispaania riigiga, kuhu nad kuuluvad tänapäevani. Vallutuse järel pärismaalased orjastati ning nad surid raskete elutingimuste ja kolonisaatorite toodud haiguste, eeskätt rõugete tõttu välja. Tenerife metsade pindala vähenes oluliselt: need raiuti maha ja asendati suhkrurooistandustega.

27. märtsil 1977 toimunud Tenerife lennukatastroofis hukkus kokku 583 inimest.

Vaata ka
 Tenerife Lõunalennujaam
 Tenerife Põhjalennujaam
 Teide rahvuspark

Viited

Välislingid

Tenerife vaatamisväärsused
Tenerife blogi ajaloost

Kanaaride saared
Sireti jõgi

Siret (rumeenia keeles; ukraina keeles Серет) on Doonau lisajõgi.

Jõgi on 706 km pikk, millest esimesed 110 km on Ukrainas ja ülejäänud 596 km Rumeenias. Tema valgla pindala on 44 835 km², millest põhiosa asub Rumeenias ja põhjaots ulatub ka Ukrainasse.

Siret algab Ukrainast Tšernovtsõ oblastist Bukoviinast Ida-Karpaatidest. Tema lähtest kümmekonna kilomeetri kaugusele edelasse jääb 1366 m kõrgune Osseredoki mägi. Ta voolab ida suunas läbi Beregometi ja Storožinetsi. Seal pöördub ta kagusse ja voolab läbi Glõboka, kus jõe ületab Tšernovtsõ–Suceava raudtee. Seejärel ületab jõgi Ukraina-Rumeenia piiri. 

Rumeenias jääb Sireti vasakule kaldale Moldova piirkond, aga vasakule kaldale Ida-Karpaadid, sealhulgas Stănișoara ja Tarcău mäed. Siret voolab algul Botoșani ja Suceava maakonna piiril. Peaaegu piiril voolab ta läbi Sireti linna. Allavoolu jõuab ta Iași maakonda, kus voolab läbi Pascani. Enne Iași maakonna piiri suubub Siretisse paremalt Suceava jõgi. Seejärel jõuab Siret Neamți maakonda, kus jõe paremale kaldale jääb Romani linn. Romanis suubub Siretisse Moldova jõgi. Siis jõuab Siret Bacău maakonda ja voolab ka läbi selle keskuse Bacău, kus temasse suubub paremalt Bistrița jõgi. Lühikest aega voolab Siret Vrancea maakonnas, kus läbib Adjudi linna. Selle lähedal suubub temasse Trotuși jõgi. Üsna pikalt voolab Siret Vrancea ja Galați maakonna piiril. Sel ajal suubub temasse vasakult Bărladi jõgi ja paremalt Putna. Lõpuks voolab ta Galați ja Brăila maakonna piiril kuni Galațini, kus suubub Doonausse. 

Sireti allikas on 1238 m kõrgusel merepinnast. Tema suue on 5 m kõrgusel merepinnast. Seetõttu on tema langus 1233 m.

Sireti vooluhulk suudmes on 230 m³/s.

Sireti jõeorg on oluline liiklustee. Alates Suceava ja Botoșani vahelisest joonest kuni suudmeni kulgeb jõe kaldal raudtee, alates Romanist kuni suudmeni ka maantee. Maantee kulgeb Sireti orus ka alates tema lähtest kuni Storožinetsini.

Viited 

Doonau jõgikond
Ukraina jõed
Rumeenia jõed
Religiooniõpetus

Religiooniõpetus on koolides ühe või mitme religiooni õpetamisega tegelev õppeaine. Religiooniõpetus hõlmab usuõpetust ja usundiõpetust. Religiooniõpetuse aine õpisisu kesksed teemad on usundid, kultuur ja eetika. 

Seda terminit kasutati Eesti kontekstis eelkõige enne 2010. aastat, mil riiklikus õppekavas nimetati erinevaid religioone käsitlev aine usundiõpetuseks. Uues ainekavas toimusid võrreldes enne usuõpetuse ainekavaga järgmised muudatused: "Kristlusekeskselt ainekäsitluselt on liigutud erinevate religioonide ja maailmavaadete tutvustamisele ning ainekeskselt õppelt lapsekesksele; suuremat rõhku pööratakse väärtuskasvatusele."

Eesti seadusandluses on eristatud erakoolides antav ühest religioonist lähtuv usuõpetus ning pluralistlikust käsitlusest lähtuv usundiõpetus, religiooniõpetust kasutatakse pigem katusteriminina neile kahele. Usuõpetust on õigus õpetada ainult erakoolides ja see peab olema seal õpilastele vabatahtlik. Munitsipaalkoolides tohib õpetada ainult riiklikus õppekavas kirjeldatud usundiõpetust. Riiklik õppekava piiritleb usundiõpetuse eesmärgid ja sisu, jättes konfessionaalse lähenemisega usuõpetuse sisu erakoolide endi otsustada.

Euroopa Liidu liikmesriikides jaguneb religiooniõpetus konfessionaalseks (usuõpetus) ja mittekonfessionaalseks (usundiõpetus). Usuõpetust õpetatakse nt Poolas, Türgis, Saksamaal jm, usundiõpetust Suurbritannias, Rootsis, Norras jm.

Viited 

Õppeained
Religiooniharidus
Stuttgart

Stuttgart on tööstuslinn Saksamaal, Baden-Württembergi liidumaa pealinn ja ühtlasi suurim linn. Asub Schwarzwaldi serval Neckari jõe ääres.

Müntidel on Stuttgardi tähis F.

Ajalugu 
Stuttgart asutati umbes 950. aastal. 13. sajandil sai linnast Württembergi krahvide residents ja 1482. aastal Württembergi pealinn.

Majandus 
Stuttgardist on alguse saanud ettevõtted Daimler, Porsche ja Bosch.

Stuttgart on veinipiirkonna keskus. Linnas tegutsevad ka õlletootjad Stuttgarter Hofbräu, Dinkelacker ja Schwabenbräu.

Sport 

Linna jalgpalliklubi VfB Stuttgart mängib Bundesligas. Nende kodustaadionil, Mercedes-Benz Arenal, on toimunud mitmed suured spordivõistlused, näiteks 1993. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused (tollal kandis staadion nime Neckarstadion).

Transport 
1978 alustas tööd Stuttgardi S-Bahn.

Linna teenindab Stuttgardi lennujaam.

Sõpruslinnad

Vaata ka
Hohenheimi Ülikool

Viited

Välislingid 

Stuttgardi koduleht

Baden-Württembergi linnad
Baden-Württembergi vallad
Sunniidid

Sunniidid (araabia keeles أهل السنة ahl as-sunna, 'pärimuse rahvas') on ülekaalukalt suurim islami haru. Sunniite on umbes 90% muslimitest. Mõiste tuleb sõnast sunna ('pärimus').

Sunniidid järgivad Koraani ja sunnat.

Vaata ka
Šiiidid
Haridžiidid

Islam
Issand

Issand on kristliku (ja/või judaistliku) Jumala sünonüüm või epiteet eesti keeles, mis pärineb sõnast Isand, ning mida kasutatakse sõnade Adonai (heebrea 'Mu Isand'), Kyrios (kreeka) ja Dominus (ladina) eeskujul ja tõlkena.  

Sõna isand kirjutati eesti vana kirjaviisi reeglite järgi kahekordse s-ga, kuid Jumala sünonüümina hakati seda umbes alates 17. sajandist ka hääldama selliselt, luues sellega iseseisva väljendi.

Seda sõna tajutakse sageli pärisnimena. Samalaadne protsess toimus ka akadi sõna Bēl ('isand') ja ugariti-foiniikia sõna Baal puhul: algselt erinevatele jumalatele omistatud tiitlit  mõisteti hilisemates allikates (sealhulgas Piiblis) pärisnimena.

Vaata ka
Isand

Kristlik Jumal
Religioon
Evangeelium

Evangeelium on rõõmukuulutus, hea sõnum ehk rõõmusõnum (kreeka εὐαγγέλιον, euangelion; eu- "hea", -angelion "sõnum"), mida kasutatakse Uue testamendi 4 esimese raamatu üldnimetusena.

Sõna "evangeelium" tähistas antiikaegses maailmas kuninga (keisri) kuulutust iseenda kohta. Hellenistlikus Rooma riigis valitsejate poliitilisi ja isiklikke teadaandeid võidi tähistada sõnaga εὐαγγέλια. See seob evangeeliumi mõiste hellenistliku aja keisrikultusega. Kreeka ja Rooma alal oli see mõistetav keisri ja juudi aladel Jumala evangeeliumina.

Algkristluse ajal ei räägitud mõne lõigule viitamisel evangeeliumist kui kirjandusliigist. Markuse teksti alguses (u 70 m.a.j) on viidatud sõnale euangelion (Mk 1:15 Aeg on täis saanud ja Jumala riik on lähedal, parandage meelt ja uskuge evangeeliumisse!) ning siin ei mõelda kirjandusliiki.

Justinus (2 sj keskel) tundis mõistet euangelion kui kirjandusliiki. Ta kasutab εὐαγγέλιον kolm korda: ainsuses Dialoogis (10:2 ja 100:1 sõnadega: See on evangeeliumis öeldud) ning ühe korra mitmuses (Esimene Apoloogia 66:3).

Noomen εὐαγγέλιον esineb Uues Testamendis 76 korda. Sellest 60 korda Paulusel. Kuna Pauluse kirjad on UT vanimad teosed, siis esindab pauluslik sõnakasutus evangeeliumi mõiste üsna algset sisu.

Uue Testamendi evangeeliumide sisuks on Jeesuse sündmus (elu ja surma lugu, tema õpetused). Need evangeeliumid on järgmised:

 Matteuse evangeelium
 Markuse evangeelium
 Luuka evangeelium
 Johannese evangeelium

Neist kolme esimest nimetatakse sünoptilisteks evangeeliumideks. Johannese evangeelium on sünoptilistest evangeeliumitest mitmes suhtes erinev.

On ka mitmeid teisi apokrüüfilisi evangeeliume, mis ei kuulu Uude Testamenti. Tuntuim neist on Tooma evangeelium.

Vaata ka
Q-allikas
Apokrüüfid
Peetruse evangeelium
Sünoptilised evangeeliumid

Piibel
Uus testament
Bern

Bern on de facto Šveitsi pealinn (de iure Šveitsil pealinna pole) ja Berni kantoni keskus. 

Bern paikneb Aare jõe kaldal 542 m kõrgusel merepinnast. 

1874. aastal asutati Bernis Ülemaailmne Postiliit (UPU), mis on vanuselt kolmas rahvusvaheline organisatsioon. UPU peakorter asub tänini Bernis.

Rahvastik
Elanike arv on 2018. aasta seisuga 133 791, millega on see rahvaarvult Šveitsi viies linn. 31. detsembril 2009 elas Bernis 123 466 inimest. Saksa keelt räägib 81,2% elanikkonnast, itaalia keelt 3,9% ja prantsuse keelt 3,6%.

Vaatamisväärsused

Berni vanalinn lisati 1983. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Bernis asub .

Sport 
Linnas tegutseb jalgpalliklubi BSC Young Boys ja jäähokiklubi SC Bern. Bernis asub jalgpallistaadion Stade de Suisse Wankdorf, mis on  BSC Young Boysi kodustaadion.

1954. aastal toimusid linnas kergejõustiku Euroopa meistrivõistlused.

Vaata ka
Berni konventsioon
Berni Ülikool

Viited

Välislingid
Berni koduleht
 
UNESCO maailmapärandi nimistu objektid Šveitsis
Berni kanton
Pealinnad
Sydney

Sydney (varem eesti keeles ka Sidney) on linn Austraalias, Uus-Lõuna-Walesi osariigi pealinn. Sydney on Austraalia suurim ja vanim linn (asutatud karistuskolooniana 1788).

Linna elanike arv on 4,5 miljonit. Kesklinn moodustab omavalitsusüksuse City of Sydney.

Sydneys toimusid 2000. aasta suveolümpiamängud.

Ajalugu 
Esimene eurooplane, kes Sydneysse jõudis, oli kapten James Cook. Ta maabus 1770. aastal lahe ääres, millele ta pani kalda taimerikkuse järgi nimeks Botany Bay ('Botaanika laht').

Suurbritannia valitsuse juhiste põhjal asutas Arthur Phillip 18. jaanuaril 1788 Botany Bays asuva Sydney lahe kaldale karistuskoloonia. Phillip nimetas lahe ja hiljem ka koloonia Suurbritannia siseministri (Home Secretary) lord Sydney järgi, kes oli Phillipit volitanud kolooniat asutama.

Aprillis 1789 puhkes läheduses elavate aborigeenide seas epideemia, mille tagajärjel suri 500–1000 põliselanikku. Pärismaalased osutasid kolooniale pikka aega vägivaldset vastupanu, kuid tänu emamaa toetusele jäi Sydney püsima. Aastaks 1820 oli järele jäänud kõigest mõnisada pärismaalast, kes kolooniat enam ei ohustanud.

Rahvastik 
2010. aasta andmetel oli Sydneys 4 504 469 elanikku. 2006. aastal tehtud rahvaloenduse järgi oli kõige enam elanikke Austraalia, Iiri, Šoti ja Hiina päritolu. 1,1% elanikest olid põlisrahvad, 31,7% oli sündinud väljaspool Austraaliat.

Meelelahutus ja lavakunst 

Sydneys on palju kultuuriasutusi. Sydney ikoonilisel ooperimajal on viis saali, sealhulgas suur kontserdisaal ning ooperi- ja draamateatrid. Seal tegutseb Opera Australia, mis on maailma kolmas tegevusrohkeim ooperikompanii.

Sydney tähtsus filmitööstuses suurenes 1998. aastal, kui avati Fox Studios Australia.

Eestlus 
 Sydney Eesti Maja
 Sydney Eesti Selts

Vaata ka 
 Taronga loomaaed
 Sydney Ülikool
 Sydney Tehnikaülikool

Viited

Välislingid 

Uus-Lõuna-Walesi linnad
Sadamalinnad
Christian Olsson

John Christian Bert Olsson (sündinud 25. jaanuaril 1980 Göteborgis) on Rootsi kergejõustiklane (kolmikhüppaja), olümpiavõitja (2004)

Vaevalt tund aega pärast Stefan Holmi kullavõitu Ateena olümpiamängudel meeste kõrgushüppes võis Rootsi ristilipu õlgadele võtta ja auringile minna teinegi sama maa spordimees. 24-aastane Christian Olsson hüppas uueks oma maa rekordiks 17.79 ja sai 2003. aastal võidetud MM-kulla kõrvale sama karva medali ka olümpiamängudelt.

Saavutused

Isiklikud rekordid 

Kõrgushüpe 2.24 (27. august 2002 Göteborg) 
Kaugushüpe 7.69 (24. august 2002 Helsingi) 
Kolmikhüpe 17.79 (22. august 2004 Ateena )

Olümpiamängud 

 2004 Olümpiavõitja 17.79 (Ateena)

Maailmameistrivõistlused 

 2001 2. koht 17.47 (6. august Edmonton) 
 2003 maailmameister 17.70 sisemeistrivõistlused (16. märts Birmingham) 
 2003 maailmameister 17.72 (25. august Pariis Saint-Denis)  
 2004 maailmameister 17.83 sisemeistrivõistlused (7. märts Budapest)

Euroopa meistrivõistlused 

 2002 Euroopa meister 17.54 sisemeistrivõistlus (3. märts Viin) 
 2002 Euroopa meister 17.53 (8. august München)   
 2004 Euroopa meister 17.31 sisemeistrivõistlus (14. veebruar Leipzig)

Kuldliiga võistlus 

2002 2. koht 17.47 (Oslo) 
2002 3. koht 17.18 (Zürich) 
2002 2. koht 17.33 (Brüssel) 
2002 1. koht 17.63 (Monaco)
2002 2. koht 17.60 (Saint-Denis) 
2002 1. koht 17.40 (Berliin)
2004 1. koht 17.46 (Zürich)
2004 1. koht 17.41 (Saint-Denis) 
2004 1. koht 17.50 (Rooma) 
2004 1. koht 17.58 (Bergen)

Muud võistlused 

2002 1. koht 17.48 IAAF Grand Prix finaal (14. september Pariis)
2002 3. koht 17.05 IAAF World Cup (21. september Madrid ) 
2003 1. koht 17.55 IAAF World Cup finaal (14. september Monaco) 
2004 1. koht 17.30 Euroopa Karikas (20. juuni Bydgoszcz)

Isiklikku 

Christian Olsson on 193 cm pikk ja kaalub 75 kg. Ta kuulub klubisse Örgryte IS ja treenib Yannick Tregaro juhendamisel. Suur eeskuju ja iidol on Jonathan Edwards.
Hobideks on autod, arvutimängud ja muusika.

Välislingid 
 

Rootsi kolmikhüppajad
Sündinud 1980
Arahnoloogia

Arahnoloogia ehk araneoloogia on ämblikuteadus, ämblikulaadsetega tegelev zooloogia haru.

Kreeka keeles tähendab arachne ämblikku. Antiikmütoloogias oli Arachne neiu, kelle jumalanna Athena muutis kadedusest ämblikuks, kui Arachne teda kudumisvõistluses võitis.

Eesti tuntumad arahnoloogid on Asta Vilbaste ja Mart Meriste.
Olti jõgi

Olt on jõgi Euroopas, Rumeenias.

Lähtub Ida-Karpaatidest. Voolab edelasse mööda Transilvaania kiltmaad. Seejärel voolab mõnda maad läände Transilvaania Alpide põhjajalamil, pöördub lõunasse ja murrab sügavas kuristikus läbi Transilvaania Alpide. Edasi voolab lõunasse läbi Valahhia tasandiku. Suubub vasakult Doonausse. Pikkus 699 km.

Olti ääres asuvad linnad Miercurea-Ciuc, Sfântu Gheorghe, Făgăraș, Râmnicu Vâlcea ja Slatina.

Doonau jõgikond
Rumeenia jõed
Kristjan Rahnu

Kristjan Rahnu (sündinud 29. augustil 1979 Kohilas) on endine Eesti kergejõustiklane (kümnevõistleja).

Isiklikud rekordid 

Tema isiklik rekord seitsmevõistluses on 6062 punkti (püstitatud sise-MMil Moskvas 2006).

Edukamad kümnevõistlused

Isiklikku 

Kristjan Rahnu on 192 cm pikk ja kaalub 90 kg. 

Ta elas varem Kadrinas, praegu elab Tallinnas ja treenib isa Roland Rahnu juhendamisel. 

Hobideks on lugemine ja golf. Eesmärk spordis on saada suurvõistlustelt medal.

Välislingid 
Rasmus Kagge, Risto Berendson: "Kristjan Rahnu pidas lõbumaja", Postimees, 20. veebruar 2008
 Tiiu Põld.  Seadus tegi Rahnule triki Postimees, 10. jaanuar 2009
 

Eesti kümnevõistlejad
Sündinud 1979
Marmara

Marmara ehk Marmara meri (türgi keeles Marmara või ka Marmara Denizi) on väike meri, mis lahutab Aasiat ja Euroopat. Ta on seotud Egeuse merega Dardanellide väina kaudu ja Musta merega Bosporuse väina kaudu. Mere pikkus on umbes 280 km ja suurim laius 80 km. Pindala on 11 474 km². Suurim sügavus on 1264 meetrit. Mere keskmine sügavus on 300 meetrit. Vee maht Marmara meres 3500 km³. Marmara mere pinnakihtide soolsus on 20 kuni 26 promilli, sügavamal on aga soolsus 38 promilli.

Marmara meri kujutab endast veidi väljavenitatud kujuga nõos asuvat veekogu. Pikitelge läbib merd sügavik. Mere kaldad on peamiselt mägised ning lõunas ja idas tugevasti liigendatud.

Marmara mere kliima on pehme. Külmimaks kuuks on jaanuar, kus vee keskmine temperatuur on 7 °C ja maksimaalseni tõuseb temperatuur augustis 23 °C. Aastane sademete hulk on 700–800 mm. Hüdroloogilise režiimi määrab ära veevahetus Musta ja Egeuse mere vahel. Olulised tegurid on nende kahe mere vee erinev tihedus, soolsus ja valitsevad tuuled, milleks on põhiliselt kirde ja edelatuuled. Neist suuremad Sahara kõrbest puhuv kuiv ja kuum tuul siroko, mille tagajärjel võib õhutemperatuur tõusta üle 40 °C. Euroopas puhuv külm mistraal toob aga kaasa jaheda ilma.

Marmara meres tugevaid loodeid ei ole. Tõusu ja mõõna vahe on minimaalne, 1,5 kuni 2 päevase vahega, mille põhjuseks on enamasti tugevamad kirde tuuled. İstanbuli lähedal on looded tavalisest merevee tasemest umbes 35 cm.

Kuulub tervikuna Türgile. Koos Dardanellide ja Bosporusega moodustab rahvusvahelise veetee Mustast merest Vahemerre, mille toimimise ja ohutuse eest Türgi vastutab.

Vanad kreeklased kasutasid Marmara mere kohta nime Propontis (Προποντίς, -ίδος pro 'enne' + pontos 'Must meri').

Vahemere mered
Türgi geograafia
Hestrie Cloete

Hestrie Cloete (sündinud 26. augustil 1978 Germistonis) on Lõuna-Aafrika Vabariigi kergejõustiklane (kõrgushüppaja).

Teistel olümpiamängudel järjest sai hõbemedali kahekordne maailmameister Hestrie Cloete. Naiskõrgushüppajatest näitas lõppvõistlusel kõige kindlamaid hüppeid Jelena Slessarenko. 

"Slessarenko oli täna selgelt parem," tõdes oma Aafrika rekordist neli sentimeetrit vähem ületanud Cloete. "Olin hüppejärjekorras temast eespool ning mul oli võimalus talle sündmuste käiku dikteerida, kuid 2.04 oli mulle täna liiast." Sydneys jäi Cloete alla samale venelannale ja ka Jelena Jelessinale.

Hestrie Cloete suitsetab paki sigarette päevas.

Saavutused

Olümpiamängudel 

 2000  Sydneys
  hõbemedal 2.01 
 2004  Ateenas
  hõbemedal 2.02

Maailmameistrivõistlustel 

 2001  Edmontonis
  maailmameister 2.00    
 2003  Pariisis
  maailmameister 2.06

Maailmakarikavõistlustel 

 1998  Johannesburgis
  2. koht 1.96
 2002  Madridis
  1. koht 2.02

IAAF-i finaalvõistlustel 

 2003  Monacos
  1. koht 2.01

IAAF-i Grand Prix finaalvõistlustel 

 1999  Münchenis
  1. koht 1.96
 2001  Melbourne'is
  1. koht 1.98

Isiklikku 

Hestrie Cloete on 185 cm pikk ja kaalub 69 kg. Ta on abielus, kuulub klubisse Mr Price Athletics Club ja treenib Martin Marxi juhendamisel. Hobideks on lugemine ja muusika. Tema eeskujud ja iidolid on Inga Babakova ja Marius Corbett.

Välislingid 
 

Lõuna-Aafrika Vabariigi kergejõustiklased
Sündinud 1978
Ghana vapp

Ghana vapp on Ghana Vabariigi riigivapp.

Vapp on kasutusel alates 1957. aastast.

Vapikilpi hoiab kaks kotkast. Kilbi sinisel taustal on roheline rist, mis jagab kilbi neljaks väljaks. Risti keskel on kuldne lõvi, mis sümboliseerib Ghana kuulumist Rahvaste Ühendusse.

Ülemisel vasakpoolsel väljal on ristatud tseremoniaalne mõõk ja kuningliku nõuniku ametikepp, mis tähistavad kohalikke omavalitsusi. Ülemisel parempoolsel väljal on Accra presidendipalee, mis sümboliseerib keskvalitsust. Kakaopuu alumisel vasakpoolsel väljal tähistab põllumajandust ning kullakaevandus parempoolsel väljal maapõuevarasid. 

Kilbi kohal on rahvusvärvides helmed ja Aafrika vabaduse sümbol must kuldäärega viieharuline täht.

Kilbi all on kollane lint kirjaga "Freedom and justice" ('vabadus ja õiglus').

Vaata ka
 Ghana lipp

Vapp
Vapid riigiti
Teheran

Teheran (pärsia keeles تهران Tehrān) on Iraani pealinn.

Rahvastik 

Koos eeslinnadega elab Teheranis umbes 14 miljonit inimest. Umbes pool neist on pärslased ja veerand aserid. Väiksema osa moodustavad linnas elavad kurdid, gilakid, lurid ja armeenlased.

Transport 

2001. aastal avati linnas metroo, mida oli aastakümneid planeeritud ja ehitatud. Teherani lennujaam on Mehrabadi rahvusvaheline lennujaam. Uus Imam Khomeini rahvusvaheline lennujaam avati 2004. aastal, kuid mitmesuguste probleemide tõttu pole see täismahus tööle hakanud.

Haridus 

Teheranis asub üle 40 ülikooli ja kõrgema õppeasutuse.

Sport 
Suurimad Teheranis tegutsevad jalgpalliklubid on Persepolis, Esteghlal ja Peykan. Persepolise ja Esteghlali kodustaadion on Azadi staadion, mis on Iraani suurim staadion. Azadi staadion asub Azadi spordikompleksis, mille juurde kuuluvad muuhulgas veel velodroom, sisestaadion, ujula, korvpalli-, tõstmise-, võrkpalli- ja maadlushallid ning tenniseväljakud.

Vaata ka
‘Abbāsābād
Laleh' park
Iraani botaanikaaed
Khayyāmi tänav
Niāvarāni kompleks
Pardīsāni park
Jamshīdieh' park

Viited

Välislingid 
Teherani koduleht

 
Iraani linnad
Pealinnad
Anier García

Anier García Ortiz (sündisnud 9. märtsil 1976 Santiago de Cubas) on Kuuba kergejõustiklane (110 m tõkkejooksja), olümpiavõitja (2000).

Saavutused

Olümpiamängudel 

 2000 Sydney 
olümpiavõitja 13,00 (isiklik rekord)  
 2004 Ateena
pronksmedal 13,20

Maailmameistrivõistlused  

 1999 Sevilla
hõbemedal 13,07 
 2001 Edmonton
2. koht 13,07

Sisemaailmameistrivõistlustel 

 1997 Pariis
sisemaailmameister 60 m tõkkejooks  7.48  
 2001 Lissabon
hõbemedal 60 m tõkkejooks 7.54 
 2003 Birmingham
hõbemedal 60 m tõkkejooks 7.49

Kuldliiga võistlus 

2000 2. koht 13.23  (Zürich) 
2000 1. koht 13.18  (Monaco) 
2001 2. koht 13.15  (Berliin) 
2001 2. koht 13.19 (Monaco)  
2001 2. koht 13.23 (Saint-Denis)  
2001 1. koht 13.07  (Brüssel)  
2002 2. koht 13.22  (Monaco)
2002 1. koht 13.14   (Saint-Denis)

Isiklikku 

Anier García 192 cm pikk ja kaalub 94 kg. Ta treenib Santiago Antunese juhendamisel ja enda kõvemaks konkurendiks peab Allen Johnsonit.

Kuuba jooksjad
Sündinud 1976