Tüümuse sagar

Tüümusesagarad (ains lobus thymicus) on tüümusega sündinud selgroogsetel loomadel sidekoelise tüümuse kihnuga kaetud ja sellest lähtuvate vaheseintega jaotatud tüümuselundi osad.

Tüümuse sagarate areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

Sagarate arv varieerub loomaliigiti, paljudel loomadel on elund kolmesagaraline: kaelasagar (lobus cervicalis), rinnaõõnes paiknev rindkeresagar (lobus thoracicus) ja neid ühendav vahemine sagar (lobus intermedius).

Mao tüümusesagarad

Madude tüümust on vähe uuritud, kuid arvatakse, et tüümus on neil üks esimesi lümfoidorganeid, mis välja areneb. Mao tüümust (saksa der Ophidienthymus) on maininud juba Blasius (1681)

Tänapäevaste madude tüümus on paariline elund, mis koosneb paremast ja vasakust sagarast, mõlemal elundi poolel on eristatavad tüümusesagarikud, mille arv on liigiti varieeruv.

Inimese tüümusesagarad
Tüümusesagarad on normaalse füsioloogia ja anatoomiaga nii embrüonaalse, sünnijärgse kui ka täiskasvanud tüümuse osa.

Vaskulaarne mesodermal tissue katab embrüonaalses arengujärgus elundi nii, et hakkavad formeeruva varieeruva kuju ja suurusega sagarad.

Tüümusesagarate formeerumise kohta on andmed varieeruvad. Ühe uuringu kohaselt, milles kasutati seaduslike abortide järgselt omandatud eri vanuses looteid, tuvastati tüümuse sagarike formeerumise protsess alates 10. nädalast (Ghali jt, 1980) ja 12. nädalast (Harr, 1974). Aga on ka andmeid, et tüümuse lobulatsioon võib alata 16. arengunädalal.

Sünnijärgselt on enamiku inimeste tüümuselundil tuvastavad kaks tüümusesagarat: vasak (lobus sinister) ja parem (lobus dexter) – ning lisaks tüümusesagarikud.

Tüümusesagarad on varieeruva suuruse ja kujuga – 212 vastsündinu tüümuse ultraheli tulemused on kinnitanud seda, et vasak tüümusesagar on pikem kui parem.

Mõlema tüümusesagara ülemine tipp ulatub kaela ning on ühendatud thyrothymic ligament'''iga kilpnäärme vastava sagara alumise otsaga.

Inimestel võidakse normaalseks pidada ka vahelmise tüümusesagara olemasolu.

Tüümusesagaraid kasutatakse mitme teadusharu laborites katsete ja uuringute läbiviimise alusmaterjalina.

Sagara ehitus
Iga sagar koosneb tüümuse koorest ja tüümuse säsist, mis on varustatud rikkaliku vere- ja lümfisoonte võrgustikuga.

Tüümuse koor
Tüümuse koor (cortex thymi) on tüümusesagarike osa, mille tüümuse epiteeli retikulaarrakkude võrgustikus on võimalik hulgaliselt arenevaid tümotsüüte tuvastada ja mida eraldab tüümuse säsist veresoonte rohke tüümuse kortikomedullaarne tsoon.

Tüümuse säsi
Tüümuse säsi (medulla thymi) on tüümusesagarike osa, milles on tuvastatavad Hassalli kehad ja väheses koguses ka tümotsüüdid.

Anatoomianomenklatuurid
Tüümuse sagar on kantud järgmistesse anatoomianomenklatuuridesse:

 Terminologia Anatomica: A13.1.02.002 Lobus. Sagar
 Terminologia Embryologica: E.5.12.1.2.0.0.7 Lobus thymicus. Tüümuse sagar
 Terminologia Histologica'': H3.10.02.0.02004. Lobus thymicus. Tüümuse sagar

Ajaloolist

Tüümusesagara õõnsused
De Graaf (1671), Bartholinus (1673), Vernois (1740) jmt autorid on kirjeldanud tüümusesagarikes olevaid õõnsusi (toru, õõnsus, õõneselund).

Vaata ka
 Tümo-lümfaatiline seisund
 Tüümuse arenematus
 Tüümusehüperplaasia
 Tüümusehüpertroofia

Viited

Välislingid
 Encyclopædia Britannicas

 Piltdiagnostika
 Rick R. van Rijn,Johan G. Blickman, Differential Diagnosis in Pediatric Imaging, Thymus size from 0 to 2 Years of Age, Georg Thieme Verlag 2011, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 17.01.2015.a.)(inglise keeles)

Anatoomia
Embrüoloogia
Histoloogia
Lümfisüsteem
Tüümus