joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Euskadi ta Askatasuna

Euskadi ta Askatasuna (baski keeles 'Baskimaa ja vabadus', lühendina ETA) oli baskide terroriorganisatsioon, mille eesmärk oli iseseisva sotsialistliku baski riigi loomine seitsmest baski provintsist Hispaanias ja Prantsusmaal ning oma liikmete vanglatest vabastamine. ETA poliitiliseks tiivaks peeti Hispaanias keelatud Herri Batasuna parteid.

20. oktoobril 2011 teatas ETA, et lõpetab täielikult vägivallateod. ETA kutsus avalduses Prantsusmaa ja Hispaania valitsusi üles vastuseks alustama otsedialoogidega. Hispaania kaitseminister Carme Chacon teatas vastuseks, et Hispaania valitsus ei kavatse ETA-ga läbi rääkida.

20. aprillil 2018 vabandas ETA valu ja kahju eest, mida ta põhjustas aastakümneid kestnud võitluses iseseisvumise nimel, ning palus ohvritelt andestust. 2. mail 2018 teatas ETA oma kõigi struktuuride täielikust laialiminekust.

Juhid ja tegevus

ETA loodi 1959. aastal. 1968. aastani oli liikumine suhteliselt rahumeelne. Lõhuti infrastruktuuri ja Hispaania sümboleid ning heisati keelatud baski rahvuslippu avalikes kohtades.

1970. aastatel terrorirünnakute arv tõusis kiiresti. Peamiselt rünnati Hispaania võimuesindajaid. ETA pommirünnakutes on hukkunud üle 800 inimese.

Nende tuntuim ohver on endine Hispaania peaminister Luís Carrero Blanco.

ETA terroriaktid:

 1968 hukkus ETA esimese ohvrina San Sebastiani salapolitsei ülem.
 1973 toimus atentaat Hispaania peaministrile Luís Carrero Blancole.
 1980. aastal, mis kujunes seni ohvriterikkaimaks, hukkus rünnakutes 118 inimest.
 1987. aasta rünnakus Barcelona supermarketile oli 21 hukkunut.
 1995. aastal atentaat Rahvapartei liidrile ja hilisemale peaministrile Jose Maria Aznarile.
 1997. aastal Rahvapartei 29-aastase nõuniku Miguel Angel Blanco röövimine ja tapmine.
 30. detsember 2006 Madridi lennujaamas toimunud pommiplahvatus usutakse olevat hukkunud kaks ecuadorlast, kes pommide lõhkemise ajal oma autos magasid ning jäid Madridi päästeametnike andmetel hävitatud lennujaama rusude all, mille moodustab umbes 40 000 tonni betooni, mis olevat usutavasti maetud ka 400 autot.

Herri Batasuna
Baski separatistide poliitilise tiiva esindaja Herri Batasuna partei keelustati 2002. aastal ja selle endised juhid viibivad väidetava terroristide toetamise eest vanglas.

Viited

Välislingid 
 Vahistati arvatav ETA sõjaline juht Garikoïtz Asiazu Rubina, Eesti Päevaleht, 17.11.2008
 Igor Taro, Relvarahust taganemine tõi ETA-le laialdase hukkamõistu, Postimees, 06.06.2007
 Baski rühmitus ETA lubab vaherahu, Postimees, 08.04.2007
 Baskimaal leiti lõhkeainet täis auto Postimees, 04.01.2007
Liisi Poll, Igor Taro, Pommirünnak lõpetas Hispaania läbirääkimised baski terroristidega, Postimees, 04.01.2007
 Baski terroristid tahavad valitsusega rahu sõlmida ja relvad maha panna 16.11.2004
 Baskide ETA kuulutas vaherahu välja, Delfi, 5. september 2010
Evelyn Kaldoja, Relvarahust hoolimata pole veel rahu Bilbao ja Madridi vahel, Postimees, 15.05.2011

Baskimaa
Terrorirühmitused
Vetla

Vetla küla on küla Harju maakonnas Anija valla idaosas Jägala jõe ääres.

Vetla küla on esimest korda kirjalikult mainitud 1379. aastal. Toona saksakeelse nimega Vettevilge, tõenäoliselt Veteviljast tuletatuna, viitega vesiveskile – veski järgi sai küla hiljem nime. 1694. aastal oli küla nimi juba Wetla, 1844 Wätla. 1977. aastal liideti Vetla külaga Taganurga küla.Küla läbivad Perila–Jäneda tee ja Paunküla–Vetla tee.

Veski ja hüdroelektrijaam 
Vesiveski omanikuks sai 1920ndatel Hugo Pärnamäe, kes renoveerimistööde käigus asendas vesiratta Rootsist tellitud veeturbiinidega, mis töötasid nõukogude aja lõpuni – suurem turbiin andis elektrit ja aitas jahvatada jahu ning töös hoida saekaatrit, väiksema turbiini vooluga varustati talud kahe kilomeetri raadiuses. Veskimehe hooned asuvad veski vastas, kõrgel vasemkaldal. 2003. aastal ehitati veski juurde hüdroelektrijaam. Paisu tõttu on Vetlas paisjärv.

Sõjad 
Külas asuvad Vabadussõja mälestussammas ja Vabadussõjas hukkunute ühishaud, mis on arvatud ajaloomälestisteks. Sammas püstitati esimest korda 1932. aastal, 1940. aastal see lõhuti ja uputati jõkke, 1942. aastal toodi sammas välja ja pandi uuesti püsti, kuid nõukogude võimu ajal hävitati taas. Vetla lahingu 71. aastapäevaks jaanuaris 1990 paigaldati sammas uuesti vanale kohale.

Siinne Jägala jõe sild õhiti taganeva punaväe poolt 1941. aastal ja liiklus toimus veepaisule rajatud ajutisel sillal. Praegune sild valmis 1960ndatel.

Loodus 
Piirkonda ümbritsevad soised metsad. Läheduses asub Kakerdaja raba ja Kõrvemaa maastikukaitseala, samuti Taganurga (Rootsipere) mõhnastik, Eestis ainulaadne mandrijää servakuhjatiste vormi esinemine.Vetla külas asub Anija valla kõrgeim tipp, 104 meetri kõrgune Määrasmägi. Vetlas asub Kaeramäe Silmaallikas.

Kultuur 
Vetlas filmiti 2021. aasta augustis Serbia teleseriaali "Besa" märulistseene.

Matkarajad 
Vetlat läbistavad ja selle läheduses on mitmed matkarajad: Kakerdaja loodusrada (7 km), Peraküla-Aedviidu-Ähijärve matkatee (870 km), Oandu-Aegviidu-Ikla matkarada (372 km), Penijõe-Aegviidu-Kauksi matkatee (615).

Pilte

Vaata ka
Vetla hüdroelektrijaam
Taganurga mõhnastik
Kakerdaja raba
Kõrvemaa
Jägala jõgi

Viited

Anija vald
Harju maakonna külad
Kasepää vald

Kasepää vald oli kohalik omavalitsusüksus Jõgeva maakonna idaosas Peipsi rannikul.

Vald liideti 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustatud Mustvee  vallaga.

Vald piirnes idas Peipsi järvega, lõunas Pala vallaga, läänes Saare vallaga, põhjas Torma valla ja Mustvee linnaga. Vald asus Eesti ja seega ka Euroopa Liidu maismaa idapiiritsoonis.

Kasepää vallavanem oli Jüri Vooder.

Looduslik asend
Naabervaldadest eraldasid Kasepää valda suured metsa- ja soomassiivid. Metsa- ja metsastuvate maade osakaal oli üle poole valla territooriumist. Kasepää vald oli pinnamoelt madal ja tasane, puudusid kõrgemad pinnavormid. Valla maad olid üldiselt liigniisked. Kohati olid need ajutiselt Peipsi poolt üle ujutatud. Valla lõunaosas suubus Peipsi järve Kullavere (Omedu) jõgi.

Asustus ja rahvastik
Valla elanikkond vähenes pidevalt. Kui 1970. aastal elas vallas 2058 inimest, siis 1996. aastal oli elanikke 1580. 1996. aastal prognoositu kohaselt pidi elanike arv langema 2011. aastaks 1490-ni Tegelikult elas juba 2000. aastal vallas vaid 1485 elanikku.

Külad: Kaasiku, Kasepää, Kükita, Metsaküla, Nõmme, Omedu, Raja ja Tiheda.

Ajalugu 
Vald moodustati 1992. aasta 30. aprillil. Aastatel 1992–1998 kandis Kasepää vald Raja valla nime.

Eesti omavalitsuste haldusreformiga moodustati 2017. aastal Avinurme valla, Kasepää valla, Lohusuu valla, Mustvee linna ja Saare valla ühinemisel uus haldusüksus – Jõgeva maakonda kuuluv Mustvee vald.

Vaatamisväärsused
 7 km pikkune tänavküla
 Raja vanausuliste palvemaja
 Samovarimuuseum
 näitus "Peipsi järve elu tuba" – püsinäitus, mis jagab teavet Peipsi järve looduslike tingimuste kohta ja annab ülevaate Peipsi-äärsest eluolust. Näitus tutvustab Peipsi järves elavaid kalaliike – kokku saab näha 35 liiki kalade mulaaže. Peipsi järve kujutab ja iseloomustab ligi 4 m pikkune ja 1,4 m laiune kolmemõõtmeline makett, millelt leiab suuremad Peipsi-äärsed asulad, majutuskohad, muuseumid, vaatetornid ja palju muud põnevat. Näituselt saab teadmisi ka näiteks järve toiduahelast, kala arengust, elustikust – kaanidest sinivetikateni jne. Lisaks on näitusel palju mängulisi, osalusvõimalust pakkuvaid eksponaate: saab mängida linnubingot, panna kokku Peipsi puslet, proovida jalga kalamehesäärikuid jne. Näituse saatetekstid on eesti, vene ja inglise keeles. Näitus asub Tiheda külas aadressil Sõpruse 84.
 Kükita vanausuliste palvemaja

Viited

Eesti endised vallad
Stimsoni doktriin

Stimsoni mittetunnustamisdoktriin on USA välispoliitiline doktriin, mille kohaselt USA ei tunnusta sõjalise jõu kasutamise või sellega ähvardamisega saavutatud territoriaalseid muutusi.

Stimsoni doktriin sai alguse 7. jaanuaril 1932, kui Ameerika Ühendriikide riigisekretär Henry Stimson saatis Hiina ja Jaapani valitsustele noodi, milles teatas muu hulgas, et USA ei kavatse tunnustada Kelloggi-Briandi pakti rikkumise tulemusena toimunud territoriaalseid muudatusi (Jaapan oli osa Hiinast okupeerinud)

Stimsoni doktriin oli aluseks Eesti, Läti ja Leedu iseseisvuse taastamisele 1991. aastal.

Vaata ka
Mittetunnustamispoliitika

Välislingid
 http://courses.knox.edu/hist285schneid/stimsondoctrine.html Stimsoni noodi tekst

Välispoliitika
20. sajand Ameerika Ühendriikides
Düsseldorf

Düsseldorf on linn Saksamaa lääneosas, Nordrhein-Westfaleni liidumaa pealinn ja Düsseldorfi ringkonna halduskeskus. Asub Reini jõe ääres Düsseli jõe suudmes.

Düsseldorfi on esmamainitud 1135. aastal, linnaõigused sai 1288.

Vaata ka
 Düsseldorfi koolkond
 Fortuna Düsseldorf
 Düsseldorfi Kunstiakadeemia
 Düsseldorfi lennujaam

Välislingid 

Düsseldorfi koduleht
Duesselgo
Minimalism

Minimalism on stiil, vool ja suund kunstis, kirjanduses, muusikas ja arhitektuuris, mille iseloomulikuks tunnuseks on võimalikult vähene kaunistuste, ilustuste ja detailide kasutamine ning keskendumine ainult hädavajalikule.

Kunst, disain ja arhitektuur

Kuigi minimalismile ehk minimaalkunstile omaseid jooni – lihtsust, askeetlikkust, selgust – võib leida juba Vene konstruktivistide loomingus, loetakse traditsiooniliselt minimalismi "alguseks" 1964. aastat, mil esmakordselt eksponeeriti Dan Flavini minimalistlikku installatsiooni "Monument V. Tatlinile", mis oli neoonvalgustitest loodud konstruktsioon, pühendatud vene konstruktivistliku suunda esindavale kunstnikule.

1960. aastate kunstis vastandus minimalism populaarsele abstraktsele ekspressionismile, selle vaba eneseväljenduse ideele. Minimalistlik kunstiteos on teos iseeneses, sellel puudub tavaliselt sümboolne või narratiivne tähendus ja sisu. Sageli kasutati lihtsaid geomeetrilisi kujundeid, kompositsioonid on lihtsad, puhtad.

Minimalismi võib lugeda üheks opkunsti eellaseks.

Minimalismi kujutavas kunstis on Barbara Rose'i eeskujul nimetatud ka ABC-kunstiks.  

Arhitektuuris on kuulsaim minimalistliku idee kandja Mies van der Rohe, kes on tuntud minimalismi põhiidee "Less is more" ("Vähem on rohkem") populariseerijana. 

Minimalistlik sisekujundus on paljus inspireeritud Jaapani traditsioonilisest sisekujundusest. Kasutatakse lihtsaid (geomeetrilisi) vorme, avatud ruumi, tihti musta ja valget, dekoratsioone ja kaunistusi on minimaalselt. Viimase kümne aasta jooksul on minimalistlik sisekujundus taas olnud populaarne kogu maailmas.

Muusika 

Minimalism muusikas tekkis 1960-ndate alguses ja tähendab oma ehedas vormis üksikute muusikaliste ideede (järkjärgulist, astmelist) kordamist pika aja jooksul.

Tuntuim minimalismi esindaja ja üks loojatest on Steve Reich. Ta kasutas esimesena eksperimentaalseid tehnilisi võtteid, kus lasi linditsüklitel omavahelisest faasist kergelt välja libiseda (It's Gonna Rain 1966).

Kiiresti hakkasid minimalismist huvituma ka traditsioonilisse klassikalisse muusika ringkonda mittekuuluvad inimesed, mis omakorda nõudis heliloojatelt mahukamaid teoseid.

Philip Glassi lavatriloogia (Einstein on the Beach, Satyagraha, Akhnaten) 1970-ndate lõpus ja järgmise kümnendi alguses liitis tema loodud muusikale avangardismi alged. 21. sajandil käsitletakse minimalismi, avangardismi ja elektronmuusikat üheskoos.

Kirjandus 
 "Minimalism T". Edw. Strickland. Tõlk. Virge Joamets. Teater. Muusika. Kino 2003/10-11
 "Kõnelus Steve Reichi ja Philip Glassiga." Tim Page. Tõlk. Virge Joamets. Teater. Muusika. Kino 2003/10
 "Vestlus John Cage’iga varajastest teostest raadiole ja lindile." Richard Kostelanetz. Tõlk. Elin Sütiste ja Anneli Remme. Teater. Muusika. Kino

Välislingid 

Muusikastiilid
Kunstivoolud
London School of Economics and Political Science

London School of Economics and Political Science (sageli lihtsalt London School of Economics või LSE) on 1895. aastal asutatud interdistsiplinaarseid programme pakkuv kõrgkool, Londoni ülikooli kolledž.

Paremusjärjestustes on kool pidevalt Ühendkuningriigi nelja parima hulgas ning eriti tugev majandusteaduse ja teiste sotsiaalteaduste järjestustes.

Viited

Välislingid

Koduleht

Suurbritannia ülikoolid
Majanduskoolid
Əbülfəz Elçibəy

Əbülfəz Elçibəy [äbülf'äzz eltšib'äi] (24. juuni 1938 Kələki küla, Nahhitševan – 22. august 2000 Ankara) oli Aserbaidžaani poliitikategelane.

Tema tegelik nimi oli Əbülfəz Qədirqulu oğlu Əliyev, kuid ta muutis oma nime 1990. aastal, kui asus Aserbaidžaani Rahvarinde etteotsa. Ta ei ole Heydər Əliyevi sugulane: Əliyev on Aserbaidžaanis sageduselt teine perekonnanimi Maqomedovi (Magomedov) järel.

Nõukogude-aegne dissident Elçibəy tõusis juhtima Aserbaidžaani rahvarinnet ja valiti 7. juunil 1992 esimeseks Aserbaidžaani mittekommunistlikuks presidendiks. Tollaseid presidendivalimisi peetakse seni ainsateks demokraatlike normidele vastavateks valimisteks Aserbaidžaanis.

Ametisse astus ta 16. juunil. Tema valitsus langes riigi sügava kriisi ajale. Paljud tema valitsuse töötajad osutusid korrumpeerunuteks ja ebakompetentseteks; sõjas Mägi-Karabahhi pärast saatis Aserbaidžaani ebaedu; rublatsoonis oli väga suur inflatsioon. Elçibəy tegevus põhjustas meelehärmi ka Venemaal. Tema valitsemisajal võeti kurss SRÜ-st eemaldumisele ning hakati lähenema Türgile, võeti kirillitsa asemel kasutusele ladina tähestik ja rubla asemel Aserbaidžaani manat (sõna manat tähistas varem ka rublat). 1993. aasta juunis oli Aserbaidžaan alla kirjutamas olulist lepet Lääne naftatootjate konsortsiumiga.

Enne kui nimetatud leping teoks sai, võttis isehakanud kolonel Suret Hüseynov (Venemaa jõustruktuuridesse kuuluvate isikute oletataval mahitusel) ette riigipöördekatse. Gəncə linnas toimunud relvavõitluses hukkus üle 60 inimese. Elçibəy kuulutas, et ei soovi Bakuud muuta "teiseks Tbilisiks" ja hoidus täiendavast verevalamisest. Türgi valitsuse soovitusel kutsus ta Bakuusse endise Aserbaidžaani NSV Kommunistliku Partei juhi ja Nõukogude riigitegelase, Poliitbüroo liikme Heydər Əliyevi, kes suurest poliitikast pagendatuna oli end sisse seadnud Nahhitševani Autonoomse Vabariigi eesotsas. Əliyev valiti seadusi rikkudes erakorraliselt Rahvusassamblee (Milli Məclis) liikmeks ja (tagasiastumisest teada andnud İsa Qəmbəri asemel) esimeheks.

Kuulnud, et tal pole mõtet loota armee toele Hüseynovi vastu, pages Elçibəy kodusesse Nahhitševani. Konstitutsioonijärgselt tõusis presidendi kohusetäitjaks seega Rahvusassamblee esimees Əliyev. Əliyev tõstis Bakuusse jõudnud Hüseynovi peaministriks, koormates ta ülesannetega, mida täita oli võimatu. Augustis korraldas Əliyev rahvahääletuse, mis avaldas Elçibəyle umbusaldust ja Elçibəy
tagandati 1. septembril 1993.

1995. aastal süüdistati Elçibəyd kavatsuses kukutada president, Rahvarinne keelustati mõneks kuuks.

1997. aastal sai Elçibəy Əliyevilt loa Bakuusse naasta. Ta valiti opositsioonilise alliansi juhiks.

1998. aasta presidendivalimistel osalemisest Elçibəy protestiks protseduuri ebademokraatlikkuse vastu loobus.

Aserbaidžaani presidendid
Nõukogude Liidu poliitikud
Sündinud 1938
Surnud 2000
Heino Rebane (ajakirjanik)

Heino Rebane (6. detsember 1912 Tartu – 19. jaanuar 1990 Toronto, Kanada) oli eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1931. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja õppis pärast seda Tartu Ülikoolis vaheldumisi õigus- ja tehnikateaduskonnas. Lõpetas õigusteaduskonna 1941. aastal ja uuesti 1942. aastal.

Töötas aastatel 1933–40 ajalehe Postimees ja aastatel 1942–44 Landessender Revali kaastöölisena.

1938. aastal valiti ta Tartu Skautide Maleva propaganda- ja informatsioonijuhiks.

1944. aastal lahkus Eestist Saksamaale, alates 1951. aastast elas Kanadas ja töötas sealse eestikeelse ajalehe Meie Elu toimetuses.

Tema vend oli jurist Ilmar Rebane.

Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi.

Viited

Eesti ajakirjanikud
Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmed
Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Eestlased Kanadas
Sündinud 1912
Surnud 1990
Maailma lõunapoolseim linn

Maailma põhjapoolseima linna staatusele pretendeerib mitu asulat. Küsimuse ühemõttelist otsustamist segab linna mõiste ebamäärasus. 

Maailma lõunapoolseim suurlinn (üle 100 000 elanikuga linn) on Punta Arenas Tšiili mandriosas. 

Maailma lõunapoolseimaks linnaks nimetatakse sageli Tulemaa lõunarannikul asuvat Argentina linna Ushuaiat, kus on umbes 60 000 elanikku.

Teisel pool Beagle'i väina Navarino saare põhjarannikul paikneb Ushuaiast pisut lõunapoolsem  Tšiili asula Puerto Williams, kus elab umbes 2500 inimest ja mida Tšiilis loetakse linnaks.

Vaata ka
Maailma põhjapoolseim linn 

Tšiili geograafia
Argentina geograafia
Rekordid
Velika Morava

Velika Morava (serbia Велика Морава, ka Морава) on jõgi Euroopas Serbias, Doonau jõe parempoolne lisajõgi. 

Velika Morava algab Zapadna Morava ja Južna Morava jõe ühinemisel Kruševaci linnast 15 kilomeetri kaugusel, voolab laias orus põhja ja suubub paremalt Doonausse.

Jõe pikkus on 217 km, valgala 37 500 km².

Velika Morava ääres asuvad Ćuprija, Lapovo ja Jagodina.

Välislingid 

Doonau jõgikond
Serbia jõed
Lõuna-Saksamaa

Lõuna-Saksamaa on kindlalt piiritlemata piirkond Saksamaa lõunaosas. Reeglina loetakse Lõuna-Saksamaaks Baierit, Baden-Württembergi ja Hesseni lõunaosa Mainist lõunas, kuid mõnikord isegi Pfalzi ja Saarimaad.

Saarimaa, Rheinland-Pfalz, Baden-Württemberg ja Hesseni lõunaosa on Edela-Saksamaa.

Baierimaa ja Baden-Württemberg on rahvaarvult Saksamaa teine ja kolmas liidumaa, nende kogurahvaarv on ligi 24 miljonit. Koos Rheinland-Pfalzi ja Saarimaaga on Lõuna-Saksamaa rahvaarv ligi 29 miljonit.

Lõuna-Saksamaale on omased ülemsaksa – alemanni, baieri ja frangi – murded.

Lõuna-Saksamaa suurim linn on ligikaudu 1,35 miljoni elanikuga München, sellele järgneb 600 000 elanikuga Stuttgart. Teised piirkonna suurimad linnad on Nürnberg, Mannheim, Karlsruhe, Augsburg ja Freiburg.

Lõuna-Saksamaale on iseloomulik katoliiklus – 2016. aasta andmetel on Baierimaa elanikest 58,6% katoliiklased ja 23,4% protestandid, Baden-Württembergi elanikest 40,6% katoliiklased ja 37,6% protestandid, Rheinland-Pfalzi elanikest 42,4% katoliiklased ja 34,8% protestandid ning Saarimaa elanikest 68,1% katoliiklased ja 22,3% protestandid; võrreldes protestantliku Põhja-Saksamaaga. Samas on Baieri põhjaosa (Frangimaa) ja Baden-Württembergis endise Württembergi kuningriigi osa luterlik.

Poliitiliselt on Saksamaa lõunaosa tunduvalt konservatiivsem – kõikidel Liidupäeva valimistel alates 1949. aastast on Baierimaa ja Baden-Württemberg hääletanud vastavalt CSU ja CDU poolt; samuti Rheinland-Pfalz (välja arvatud 1998. aasta, kui võitis SPD). Samas on Saarimaa hääletanud SPD poolt 1972. ja 1980. aasta valimistel, ja kõikidel ajavahemikus 1987–2005 toimunud Liidupäeva valimistel.

Majanduslikult on Lõuna-Saksamaa majandus tugevaim – Baden-Württembergis ja Baierimaal on tugev tööstus, peamiselt auto- (Stuttgartds Daimler ja Porsche, Münchenis BMW ja Ingolstadtis Audi) ja masinatööstus. Ka Saksamaa prestiižseimad ülikoolid asuvad riigi lõunaosas (Heidelberg, München, Tübingen, Würzburg, Freiburg, Erlangen ja Stuttgart). Töötuse tase on alati madalaim just Lõuna-Saksamaal - Baieris, Baden-Württembergis, Rheinland-Pfalzis ja Hessenis on see tavaliselt alati alla riikliku keskmise.

Enne Teist maailmasõda oli Lõuna-Saksamaa valdavalt agraarsem, Saksamaa peamine tööstus paiknes riigi põhjaosas: Berliinis, Saksimaal, Tüüringis ja Ruhri linnastus, ning Põhja-Saksamaa sadamalinnades, näiteks Hamburgis ja Bremenis. Seetõttu ei pommitanudki liitlasväed Lõuna-Saksamaad nii palju kui põhjaosa, kus linnad olid praktiliselt varemetes. Ka kommunismiohu tõttu – Ida-Saksamaal moodustati Saksa Demokraatlik Vabariik – kasvas Lõuna-Saksamaa majandus (eriti tööstus) peale teist maailmasõda kiiresti. Enne sõda tegutses Siemens Berliinis, kuid 1949.–1954. aastal koliti ümber Münchenisse. Ka Audi eelkäija Auto Union tegutses enne sõda Chemnitzis, kuid 1949. aastal koliti Ingolstadti.

Viited

Saksamaa geograafia
Abstsiss

Abstsiss ehk x-koordinaat on esimene punkti koordinaatidest ühe-, kahe- või kolmemõõtmelises Cartesiuse  ristkoordinaadistikus või üldse ühe-, kahe- või kolmemõõtmelises afiinses Cartesiuse  koordinaadistikus. Vastavat koordinaattelge nimetatakse abstsissteljeks ehk x-teljeks.

Abstsissi tähis on x.

Kahemõõtmeline Cartesiuse ristkoordinaadistik

Kõige tavalisemal juhul räägitakse abstsissist Cartesiuse ristkoordinaatide puhul tasandil.

Sel juhul defineeritakse abstsiss abstsisstelje ehk x-telje (tavaliselt esitatud horisontaalsena) ja ordinaattelje ehk y-telje (tavaliselt esitatud vertikaalsena) abil. Igal abstsisstelje punktil on reaalarvuline koordinaat ühemõõtmelises koordinaadistikus. Tasandi iga punkti A läbib parajasti üks sirge, mis ristub abstsissteljega. Olgu see ristumispunkt punkti A puhul B.   Siis punkti A abstsissiks nimetatakse punkti B abstsissi abstsissteljel. 

Tasandi punkti abstsissi defineeritakse ka kauguse kaudu ordinaatteljest. Kui punkt asub I või II veerandis, siis punkti abstsiss võrdub punkti kaugusega  ordinaatteljest. Kui punkt asub III või IV veerandis, siis punkti abstsiss võrdub punkti ja ordinaattelje vahelise kauguse vastandarvuga.  

Kui näiteks punkti koordinaadid on (6, 3), siis punkti abstsiss on 6.

Funktsioonide graafikud
Reaalmuutuja funktsiooni graafikul vastab punkti abstsiss tavaliselt funktsiooni argumendile.

Ajalugu
Termini võttis kasutusele itaalia matemaatik  Stefano degli Angeli. Praeguses tähenduses kasutas seda esimesena arvatavasti Gottfried Wilhelm Leibniz.

Vaata ka

 Ordinaat
 Aplikaat

Elementaarmatemaatika

de:Kartesisches Koordinatensystem#Das Koordinatensystem im zweidimensionalen Raum
Henry Kissinger

Henry Alfred Kissinger (õieti Heinz Alfred Kissinger; sündinud 27. mail 1923 Fürthis Saksamaal) on Saksamaa juudi päritolu endine Ameerika Ühendriikide diplomaat ja poliitik, Nobeli rahuauhinna laureaat (1973). Aastatel 1973–1977 oli ta Ameerika Ühendriikide riigisekretär. Pooldas pingelõdvendust (détente) Nõukogude Liiduga, samas mängis ka juhtrolli suhete taastamisel Hiina RV-ga ja arengut USA-Hiina strateegilise partnerluse suunas (mis tugines kummagi poole ühisele huvile: piirata NSV Liidu mõju maailmas).

1994. aastal ilmus tema raamat "Diplomaatia", ulatuslik ülevaade diplomaatia ajaloost. Kissinger lähtub rahvusvaheliste suhete realistlikust koolkonnast, keskendudes mõistete 'riiklik huvi' ja 'reaalpoliitika' arengule. Raamat on muutunud valdkonna standardteoseks.

H. Kissinger oli pool sajandit USA kõige mõjukam välispoliitik. Suurte riikide regionaalpoliitika vaate esindajana jagab ta maailma tugevamate mõjusfäärideks.

Davose majandusfoorumil 24. mail 2022 soovitas ta sõja lõpetamise ettekäändel loobuda Ukrainal osadest oma territooriumitest.

Tunnustus 
1987 – Karl Suure auhind
2016 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks

Kirjandus
"Diplomaatia" (Tallinn: Varrak 2000) ISBN 9985-3-0256-7
 Holger Klitzing, The Nemesis of Stability. Henry A. Kissinger's Ambivalent Relationship with Germany. Trier: WVT 2007, ISBN 978-3-88476-942-3

Nobeli rahuauhinna laureaadid
Ameerika Ühendriikide riigisekretärid
Sündinud 1923
Jean-François Millet

Jean François Millet (4. oktoober 1814 Glucy, Normandia – 20. jaanuar 1875 Barbizon, Seine-et-Marne'i departemang) oli prantsuse maalikunstnik. Prantsuse realismi esindajaid.

Jean-François Millet sündis talupoja peres ja pidas end surmani talupojaks. Ta õppis maalikunsti Cherbourg'is ja alates 1837 Pariisis. Aastal 1840 loobus ta õpingutest ja hakkas tööle kunstnikuna, sattudes Honoré Daumier' mõju alla. 1841 ta abiellus, 1844 jäi leseks.

Aastal 1849 kolis ta Barbizoni, kus elas surmani, maalides eeskätt talupoegi, elu lõpupoole ka maastikke. Stiililt oli ta realist, kuid mõjutas tugevasti impressioniste.

Millet ei maalinud kunagi natuurist. Jalutuskäikudel tegi ta ainult visandeid, koju jõudes maalis seda, mis talle meelde jäi. Ta korjas vaid lilli, et neid paremini joonistada.

Jean François Millet töötas ka koos Vincent van Goghiga, ent sõprus katkes lahkhelide tõttu.

Millet' majamuuseum on Normandias La Hague'is.

Looming 

"Külvaja" (1850)
"Viljapeade korjajad" (1857)
"Õhtupalve"
"Kaevajad"

Välislingid 

Looming ja biograafia (inglise keeles)

Prantsusmaa maalikunstnikud
Sündinud 1814
Surnud 1875
Saku Õlletehas

Saku Õlletehase AS on Sakus asuv Eesti õlle- ja joogitootja. Eesti vanim järjepidevalt tegutsenud õlletehas.

Ettevõte ekspordib oma tooteid 20 riiki, peamised eksporditurud on Soome, Läti, Norra ja Rootsi. Samuti on ettevõtte tooteid eksporditud Saksamaale, Islandile ja Tšehhi; eksootilisematest turgudest aga näiteks veel Sierra Leonesse, Gambiasse, Seišellidele ja Vietnami. 

Saku Õlletehas on Carlsbergi Gruppi kuuluvate Taani, Tšehhi, Belgia, Soome ja Venemaa õlletootjate toodangu edasimüüja Eestis. Saku Õlletehase müüdavate õllesortide hulka kuuluvad näiteks Carlsberg, Tuborg, Staropramen, Kronenbourg 1664 Blanc, Baltika, Grimbergen jt. Tootevalikus on ka siidrid, long drink'id, kaljad, veed ja energiajoogid.

Saku Õlletehas oli börsiettevõte, mille aktsiad olid alates 27. jaanuarist 1998 vabalt kaubeldavad Tallinna Börsi lisanimekirjas, varem olid Saku Õlletehase aktsiad registreeritud börsi vabaturul, hiljem põhinimekirjas. Viimast päeva olid Saku Õlletehase aktsiad Tallinna börsil noteeritud 19. septembril 2008. Pärast börsilt lahkumist on firma sajaprotsendiline aktsiate omanik rahvusvaheline õllekontsern Carlsberg A/S. Ettevõtte tööd juhib alates 2016. aasta lõpust Baltikumi juhtkond.

2013. aastal töötas Saku Õlletehases keskmiselt 330 inimest. Saku müüs 2013. aastal 104 miljonit liitrit jooke.

Ajalugu 
Tehase asutas 1820. aastal Saku mõisnik krahv Karl Friedrich von Rehbinder. Tõenäoliselt valmistati Sakus õlut juba mitu aastat varem.

Jaan Künnapi pilte 1987. aastast:

Toodang 

 Saku Originaal
 Saku Kuld
 Saku Tume
 Saku Hele
 Rock
 Saku on Ice
 Karl Friedrich
 Saku Pilsner
 Saku Porter
 Saku Antvärk
 Saku Dublin
 Saku Manchester
 Taurus

Lisaks toodetakse ja müüakse siidrisarja Somersby, long drink'i (Saku GN Long Drink sari, Sinebrychoff, Seth&Riley's Garage), kääritatud jooki Mõdu ja kalja Saku Kali. Saku Õlletehase lauaveesarja kuuluvad Vichy Classique karboniseeritud ja gaseerimata lauaveed, samuti looduslike lõhna- ja maitseainetega maitsestatud Vichy Freshi, Vichy VivaSporti spordijooke, energiajooki Battery ning kofeiini- ja tauriinivaba energiajooki Super Manki. Samuti toob ettevõte maale Gruusia mineraalvett Nabeghlavi.

Majandusnäitajad 
Saku Õlletehase müügikäive oli 2021. aasta 69,35 miljonit ning puhaskasum 8,1 miljonit eurot.

2021. aastal töötas ettevõttes keskmiselt 292 töötajat.

Toetustegevus 
Saku Õlletehas oli pikka aega korvpalliklubi Tartu Ülikool / Rock nimisponsor ja toetaja. Ettevõte toetab Eesti Suusaliitu, Saku Suurhalli, mitmesuguseid muusika- ja kultuuriüritusi. Samuti on ettevõte õla alla pannud õllekultuuri arendamisele ning ka kohaliku eluolu edendamisele Saku alevikus.

Vaata ka 
 Saku pruulikoda
 Saku Suurhall

Viited

Välislingid 

Saku Õlletehase koduleht
Saku 360° aeropanoraam/aerofoto
Eesti Kultuurfilmi ringvaade nr. 80

Eesti õlletootjad
Saku vald
Libatse

Libatse on küla Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas, Pärnu-Tallinna maantee ääres ning jääb 6 km Pärnu-Jaagupist Tallinna poole.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda.

1830. aastal asutati Kaelase ja Roodi mõisale kuulunud talumaadest Libatse mõis (Wildenau). Nõukogude ajal oli Libatse Edasi kolhoosi keskus.

2016. aasta 11. novembri seisuga elab külas 361 inimest. Külas on lasteaed, algkool, raamatukogu ja avalik internetipunkt. Suurim tööandja on Boardic Eesti, mis tegeleb vineeri töötlemisega.

Konkurss "Kaunim kodu" 

Aastatel 1994–2008 korraldati Halinga vallas konkurss "Kaunim kodu". Konkurss toimus järgmistes kategooriates: eramud, ühismajad ning hooneterühmad ja üksikhooned (kultuuri-, haridus- ja teenindusasutused, tööstus- ja tootmishooned, põllumajanduskeskused, tootmistalud, suvemajad, turismitalud jne). 

Libatse külast on saadud auhinnalised kohad elamute kategoorias:
1995 – Mart Põder II koht ja Raivo Lensment III koht
1996 – Tõnu Põder I koht ja Heino Siitan II koht
1997 – Väino Gold II koht
1998 – Kalju Kera II koht
2000 – Eldur Jõeäär II koht
2007 – Heino Siitan II koht

Ühismajade kategooria võitjad:
1998 – KÜ (korteriühistu) Libatse 4
2001 – KÜ Libatse 8

Hoonerühmade ja üksikhooneet kategooria võitjad:
2002 – OÜ Auxilium "Wildenau park"
2006 – Libatse Lasteaed-algkool

Vaata ka
Edasi

Viited

Välislingid 
Libatse Lasteaed-Algkooli koduleht
Libatse Raamatukogu ametlik veebileht
Libatse külaselts

Pärnu maakonna külad
Põhja-Pärnumaa vald
Kaasamine

Kaasamine - kodanikuühiskonna üks toimimisvorme - kodanikuühenduse liikmeskonna või sihtrühma paremini rakendamine või aktiveerimine oma eesmärkide teostamisel ja nende üle otsustamisel; avaliku võimu või äriettevõtete tegevus, mille sihiks on anda kodanikele või neid esindavatele ühendustele võimalus osaleda neid mõjutavate otsuste tegemisel, sh õigusloomes. Kaasamise abil on võimalik edendada osalusdemokraatiat ja samas parandada otsuste kvaliteeti.(Kodanikuühiskonna lühisõnastik, Mikko Lagerspetz 2007)

Kaasamine iseenesest ei ole Eesti ühiskonnas midagi uudset ja seda võib käsitleda erinevates kontekstides. Laiemalt võib kaasamist vaadelda meie igapäevaelu tasandil. Me kaasame oma pereliikmeid, sõpru ja kolleege erinevatel eesmärkidel ja viisidel, näiteks ühistesse ettevõtmistesse, aruteludesse. Soovime, et meie tegutsemise motiive ja eesmärke mõistetaks ja toetataks. Osapoolte veenmiseks kasutame me erinevaid meetodeid, mõnikord meie ettevõtmisega kooskõlas olevaid, kuid vahel ka sobimatuid.

Kaasamine avalikus sektoris on aga tegevus, mis mõjutab meid ühiskonnaliikmetena hoopis laiemalt. Avalikus sektoris peame kaasamisega silmas partnerlust kaasatavate osapooltega/huvigruppidega strateegiliste dokumentide (näit. eelnõude, kontseptsioonide, strateegiate) väljatöötamisel. Õigusloomevallas toimuv kaasamine või kaasamata jätmise mõjutab meid ja meie igapäevaelu läbi parlamendis vastuvõetud seaduste, valitsuse määruste ja korralduste.

Seetõttu on oluline, et me saaksime ühiskonnaelu kujundamises osaleda. Huvigruppe ja avalikkust kaasatakse õigusloome- ja, laiemalt, otsustetegemisse erineval määral. See ongi koht, kus tõuseb esile vajadus kaasamise hea tava järele.

Kaasamise hea tava 

Kaasamise hea tava on põhimõtete kogum, millest lähtuvalt teevad koostööd kodanikuühendused, huvigrupid, avalikkus ja avalik sektor. Kaasamise hea tava on mõeldud soovituslikuna nii avalikule sektorile kui ka kodanikuühendustele. Ka kodanikuühendustel on vajadus oma liikmeid kaasata. Kokkuleppeid täidetakse alati kahepoolselt ja see tava on seeläbi lähtekohaks mõlemale osapoolele.

2011. aastast sisaldub kohustus lähtuda õigusloomes kaasamise heast tavast ka Vabariigi Valitsuse reglemendis, Täpsem metoodika tava järgimiseks on valitsusel kavas kinnitada hiljemalt 1. jaanuariks 2012.

Vaata ka
Üldsuse kaasamine
Koosotsustamine

Välislingid
Osalusveeb "Teeme koos".

Ühiskond
Tartu Mart Reiniku Kool

Tartu Mart Reiniku Kool on Tartus Vanemuise tänaval tegutsev põhikool. 2011. aastani kandis see nime Tartu Mart Reiniku Gümnaasium, kuid jagati 2011. aasta augustis Tartu Mart Reiniku kooliks ja Tartu Jaan Poska Gümnaasiumiks.

Ajalugu
Kooli sünnipäev on 24. augustil 1889. aastal, mil asutati Tartu I Kroonualgkool. Kooli asutaja, esimene juhataja ja õpetaja oli Mart Reinik. Tema nime kannab kool alates 1997. aasta 3. aprillist.  

Kool on kandnud eri nimesid:
...–1961: Tartu 10. 7-aastane Kool
1961–1971: Tartu 10. 8-klassiline Kool
1971–1997: Tartu 10. Keskkool
03.04.1997–2011: Tartu Mart Reiniku Gümnaasium
augustist 2011: Tartu Mart Reiniku Kool (põhikool)

Kool võttis Tartus esimesena kasutusele kabinetsüsteemi.

8. juuli 2010. aastal otsustati Tartu Mart Reiniku Gümnaasiumist moodustada Tartu Jaan Poska Gümnaasium ja Tartu Mart Reiniku Kool.

Pärast gümnaasiumiosa eraldamist jäi Mart Reiniku Kool tegutsema aadressil Vanemuise 48, Jaan Poska Gümnaasium sai Vanemuise 35 hoone.

Koolijuhid läbi aegade
 Mart Reinik – 1889–1929
 Paul Epler – 1930–1940
 Kaarel Kotsar – 1944–1948
 Juta Kotsar – 1948–1957
 Arne Siibak – 1957–1970
 Tarmo Kerstna – 1970–1984
 Kaarel Kalmet – 1984–1985
 Mart Oja – 1985–1988
 Toomas Samm – –2014
 Enn Ööpik – alates 2014

Õpetajaid
Tiiu Kutti
Valentin Marvet
Varmo Pirk
Laine Ustav

Viited

Välislingid
 Kooli koduleht
 Kooli ajaloost

Tartu koolid
Nürnberg

Nürnberg on linn Saksamaal Baierimaal. Asub Pegnitzi jõe ääres.

Ajalugu 
Linn asutati aastatel 1000–1040.
Nürnbergi on mainitud esmakordselt 1050. aastal, nuorenberc'ina (kivine mägi). 1050–1571 oli Nürnberg Püha Rooma riigi tähtsamaid linnu, kus kogunes Riigipäev ja asus keisri õukond. Aastal 1219 sai vabalinnaõigused, mis tagas sõltumatuse vürstidest (allus ainult keisrile).

19. sajandil arenes Nürnberg Baieri tööstuslikuks tsentrumiks. Esimene rong sõitis Nürnbergist Fürthi 1835.

Nürnbergis pidas parteikongresse Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei.

Pärast Teist maailmasõda toimus seal Nürnbergi protsessina tuntud kohtuprotsess sõjakurjategijate üle.

Viited

Välislingid 

 Nürnbergi koduleht

Baieri linnad
Baieri vallad
Rostock

Rostock on sadamalinn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal. Asub Läänemere kaldal Warnowi suudmes. Rostock on suurima elanike arvuga linn Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal.

Ajalugu
Rostocki ala asustasid 7. sajandist alates slaavlaste hulka kuuluvad vendid. Rostocki on mainitud esmakordselt 1161. aastal, mil taanlased Valdemar I juhtimisel seal asunud vendide asula süütasid. 1218. aastal sai Rostock linnaõigused. 

1419. aastal asutati Rostocki ülikool.

Viited

Välislingid
Rostocki koduleht

Mecklenburg-Vorpommerni linnad
Hansalinnad
Sadamalinnad
Jena

Jena on linn Saksamaal Tüüringi liidumaal Saale jõe ääres.

Ajalugu 
Jenat on mainitud esmakordselt 1182. aastal. 1230. aastal sai Jena linnaõigused.

Linnas asub 1558 asutatud Jena ülikool.

1672–1690 oli Jena Saksi-Jena hertsogiriigi pealinn.

14. oktoobril 1806 võitis Napoleon Jena lahingus Preisi vägesid.

Vaata ka 
 Jena romantikud
 Carl Zeiss AG

Viited

Välislingid 
 Jena koduleht

Tüüringi linnad
Tüüringi vallad
Küünikud

Küünikud (vanakreeka keeles kynikoi, sõnast kynikos 'koeralik') on antiikfilosoofia koolkond. Küünikutele võib pidada iseloomulikuks filosoofilise positsiooni pooldamist, mis suhtub filosoofilise kõrgkultuuriga kaasnevatesse arusaamadesse küüniliselt.

Esimeseks küünikuks filosoofia ajaloos peetakse Sokratese õpilast Antisthenest, tuntumad küünikud on Diogenes Sinopest, Krates Teebast, Menippos, Zenon Kitionist.

Küünikute nimetus viitab eelkõige nende eluviisile, mis oli väidetavalt olnud sarnane koera omaga, Sinope Diogenese hüüdnimeks ollagi olnud koer (kyōn). Arvatavasti peetakse silmas seda, et kuigi koer elab koos inimesega ja on sellega seoses mõnel määral tsiviliseeritud, siiski ei järgi ta kultuuri nõudeid omal soovil. Loomu poolest on aga koer ikkagi elajas ja kui inimene oma nõudmistega enam teda ei piiraks, siis muutuks koer taas kasimatuks, kultuurituks loomaks. Küünikud vastandusidki kultuuri ebaloomulikele nõuetele ning ei leidnud küllaldaselt põhjuseid nende järgimiseks, vaid magasid kuulu järgi tünnis, lageda taeva all, ei hoolinud kommetest, hügieenist, riietusest, onaneerisid linnatänavatel, sõid küpsetamata liha, solvasid ülikuid jne. Märkimisväärne on seejuures, et sellisest käitumisest hoolimata polnud küünikud sugugi harimatud, vaid tundsid hästi oma aja filosoofiat.

Kuigi koer on küünikute vapiloomana ka küünikute eneste poolt tunnistatud, siiski viidatakse nime päritolu seletades Kynosargese (tõlkes 'valge koer') gümnaasiumile Ateenas, milles olevat Antisthenese kuulajad kogunenud ja mille järgi küünikud võivad olla oma nimetuse saanud.

Küünikute koolkond sulas hiljem väidetavalt ühte stoikute koolkonnaga.

Vanakreeka filosoofia
Heategevus

Heategevus on annetamine või vabatahtlik tegevus teiste inimeste heaolu parandamiseks. Heategevus võib olla suunatud ka looduse ja loomade heaks.

Heategevuse erinevus filantroopiast on see, et heategevus ei pruugi olla planeeritud ega süsteemne tegevus ühiskonna muutmiseks, vaid võib olla ka ühekordne toiming.

Vaata ka
Filantroopia

Viited

Välislingid 
Heateo Sihtasutus

 

bg:Благотворителност
en:Charity (practice)
nl:Barmhartigheid
no:Veldedighet
pl:Charytatywność
ru:Благотворительность
sv:Välgörenhet
Benetton Formula

Benetton (Benetton Formula Ltd.) on Vormel 1 meeskond, mis asutati aastal 1986 Tolemani meeskonna asemele. 

Meeskonnana tehti debüüt Vormel 1 radadel Brasiilia Grand Prixil. Viimaseks hooajaks jäi Benettonile 2001. aasta. 2002. aasta hooajast muudeti meeskond Renault F1 meeskonnaks.

Benettoni meeskonna eest võisteldes on etapivõite saanud Gerhard Berger, Alessandro Nannini, Nelson Piquet, Michael Schumacher, Johnny Herbert ja Jean Alesi.

Edukaim hooaeg oli 1995., kui võideti nii pilootide kui ka konstruktorite karikas.

Vormel 1 meeskonnad
Filantroopia

Filantroopia ("inimesearmastus", inimsõprus, heategevus) kõige laiemas mõttes on teadlik annetamine või vabatahtlik tegevus ühiskonna üldiseks hüvanguks.

Filantroopia ajalugu 
Filantroopia kui ühiskondliku nähtuse juured on peidus Euroopas, antiiksete Kreeka ja Rooma tavades aga ka piibliaegades. Tegelikult võimegi leida Piiblist kõige esimesi näiteid filantroopiast ja filantroopiliseks otstarbeks annetuste kogumisest. Tänapäeval on aga filantroopia ühiskondliku mõtteviisina väga tunnuslik nähtus just Põhja-Ameerikale, eelkõige Ameerika Ühendriikidele ja nn Vana-Maailm on pisut maha jäänud.

Filantroopia algusaeg keskendus isiklikule heategevusele. Muutuse mõtteviisi tõi Benjamin Franklin, kes uskus kogukonda ja üldisesse heaollu. Franklin arvas, et ühiskond võib ise ennast ümber kujundada nii, et ei jää enam abivajajaid ja kaob ka vajadus heategevuseks. Ta kasutas inimeste ühenduste (assotsiatsioonide) mõistet, kus inimesed töötavad ühise heaolu nimel.

18. sajandi lõpus hakatigi Ameerikas looma massiliselt ühendusi, esialgu spontaanselt sarnaste huvide ja eesmärkidega inimeste poolt. Üha enam hakati aga tegutsema ka avaliku poliitika raames ja ühendused muutusid juriidilisteks isikuteks. Heategevus, mis tähendas puudust kannatavate kaaskodanike otsest ja kaastundliku teenimist, andis teed filantroopiale, mis pakkus kaudset ja mitteisikustatud tegevus, olles suunatud terve kogukonna sotsiaalsetele probleemidele.

19. sajandi lõpu poole kerkis esile kaks silmapaistvat filantroopi, kes avaldasid maailma filantroopilisele mõtteviisile ja tegevusele mõju pika aja jooksul. Tööstur Andrew Carnegie uskus filantroopia ennetavasse jõusse. Ta arvas et elus edasijõudnud peaksid head tegema kogu ühiskonna muutmiseks, mitte ainult parandama üksikuid ühiskondlikke probleeme. Tema ideedel põhineb tänaseks väga levinud filantroopilise organisatsiooni vorm – fond ehk sihtasutus. John D. Rockefeller andis fondide liikumisele edasise tõuke. Tema teeneks on filantroopilise tegevuse süstemaatiliseks muutmine – enne annetuse tegemist uuriti põhjalikult organisatsiooni või ürituse eesmärke ja vajadusi.

Alates 20. sajandi teisest poolest on filantroopia alane tegevus eelkõige ettevõtete poolt muutunud veelgi süsteemsemaks ja kaalutlevamaks. Kasutusele on tulnud terminid, korporatiivne sotsiaalne vastutus, sponsorlus ja sotsiaalseosega turundus. Üha enam arvestavad ettevõtted head tehes oma äriliste huvidega, katsudes siduda toetuspoliitikat ettevõtte missiooni, visiooni ning toodete ja teenustega. Kasvanud on ka ootused ja nõudmised toetatavatele ühendustele, eeldatakse üha enam professionaalsust organisatsiooni- ja projektjuhtimisel, teadmisi turundusest.

Vaata ka
heategevus
strateegiline filantroopia
vabatahtlik

Kasutatud allikad
"Filantroopiaprojekt" EMSLI veebilehelt (vaadatud 28.06.2012)

Välislingid 
 Urmo Kübar: "Olivier Zunz: väikeannetajad muudavad heategevuse demokraatlikuks" edasi.org, 5. september 2018 

 
Heategevus
Neusiedli järv

Neusiedli järv (saksa keeles Neusiedler See, ungari keeles Fertő) on järv Kesk-Euroopas Austria ja Ungari piiril. 

Järve pindala on 315 km², millest 240 km² kuulub Austriale ja 75 km² Ungarile. Suurim sügavus on 1,8 meetrit ja keskmine sügavus 1 meeter.

See on Austria suurim järv. Sõltuvalt ilmastikust on veetase väga kõikuv. Järv on ka korduvalt täiesti ära kuivanud, viimati 20. sajandi alguses.

Järv on ümbritsetud peaaegu kogu ulatuses tiheda roostikuga.

Järve ääres paikneb Austria kõige madalaim punkt kõrgusega 114 meetrit Aadria merepinnast.

Neusiedli järve hõlmavad osaliselt Neusiedli järve-Seewinkeli rahvuspark ja Fertő-Hansági rahvuspark, mis kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Järve voolab Wulka jõgi.

 Austria järved
 Ungari järved
Bautzen

Bautzen (ülemsorbi keeles Budyšin) on linn Saksamaal  Saksimaa liidumaal, Bautzeni kreisi keskus. Asub Spree jõe ääres. Bautzen on sorbi kultuuri keskus.

Ajalugu 

Bautzenit (poolakeelne nimi Budziszyn) on mainitud esmakordselt 1002. aastal. 1018. aastal sõlmiti seal Poola Boleslaw I Vapra ja Püha Rooma riigi keisri Heinrich II vahel Bautzeni rahuleping, mis määras ära Poola ja Püha Rooma riigi piiri.

1213. aastal sai Bautzen linnaõigused.

Teise maailmasõja järel, kui paljud Saksa idapoolsed alad anti Poolale, siis Bautzen ja Görlitz jäid Saksa DV-le.

Vaata ka 
 Bautzeni lahing (1813), Kuuenda koalitsiooni sõjas

Viited

Välislingid 

 Bautzeni koduleht

Saksimaa linnad
Saksimaa vallad
Bautzeni kreis
Bautzeni kreis
Hugo Sutt

Hugo Johannes Sutt (9. september (vkj)/ 22. september 1912 Tallinn – 14. aprill 1940 Tallinn) oli eesti laulja.

Ta esines baritoni, hiljem tenorina, 1934–1935 Vanemuises, seejärel Estonias, nii ooperites kui ka operettides.

Ta suri Tallinna Keskhaiglas angiini põhjustatud veremürgistuse tõttu ja maeti 16. aprillil Tallinna Metsakalmistule.

Isiklikku
Tema vend oli sõjaväelane Richard Sutt.

Hugo Sutt oli aastatel 1938–1940 abielus baleriin Klaudia Maldutisega.

Viited

Välislingid
Foto
Haud Tallinna Metsakalmistul

Eesti lauljad
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1912
Surnud 1940
Tübingen

Tübingen on linn Saksamaal Baden-Württembergis, Tübingeni kreisi keskus. Asub Neckari ääres, Stuttgardist 40 km lõunas.

Ajalugu 

Tübingeni on mainitud esmakordselt 1078. aastal. Linnaõigused sai aastal 1231. 1477. aastal asutati seal Tübingeni ülikool. 

Tübingen on tuntud ülikoolilinn. Seal on õppinud paljud kuulsad inimesed, näiteks Johannes Kepler, Georg Wilhelm Friedrich Hegel, Hermann Hesse, Alois Alzheimer, Horst Köhler, ja Joseph Ratzinger (Benedictus XVI).

Pilte

Viited

Välislingid 

 Tübingeni koduleht

Baden-Württembergi linnad
Baden-Württembergi vallad
Metternich

Metternich võib tähendada mitut isikut või kohta:
Lothar von Metternich (1551–1623) oli Trieri peapiiskop ja kuurvürst
Lothar Friedrich von Metternich Burscheid oli Mainzi peapiiskop
Karl Heinrich von Metternich-Winneburg oli Mainzi peapiiskop 
Franz Arnold Wolff-Metternich zur Gracht oli Münsteri ja Paderborni vürstpiiskop
Wolf von Metternich (suri 1731) oli diplomaat, kirjanik ja alkeemik
Franz Georg Karl von Metternich (1746–1818) oli saksa poliitik
Klemens Wenzel Lothar von Metternich (1773–1859) oli Austria poliitik ja pikaajaline kantsler
Pauline Metternich-Sándor (1836–1921) oli eelmise lapselaps ja kirjandustegelane Viinis
Josef Metternich (1915–2005) oli ooperilaulja

Koblenz-Metternich on Koblenzi linnaosa
Metternich on ka Münstermaifeldi linnaosa
Metternichi-nimeline on ka koht Weilerswistis
Jaak Põldma

Jaak Põldma (sündinud 16. mail 1988) on eesti tennisist.

Jaak Põldma parimaks ATP edetabelikohaks on 688 (27. juuli 2009). 

Paarismängus on kõrgeimaks edetabelikohaks 1076 (7. juuni 2010).

Ta lõpetas aastal 2007 Audentese Spordigümnaasiumi. Aastal 2011 lõpetas ta politoloogia ja kommunikatsiooni erialal Lõuna-California Ülikooli.

Pärast ülikooli lõpetamist on ta elanud ja töötanud USA-s ja Suurbritannias.

Saavutused
2006. aasta jaanuaris jõudis ta Austraalia lahtiste meistrivõistluste noorteturniiril veerandfinaali.

Jaak Põldma võitis 2006. aasta septembri alguses Kanadas toimunud Juunioride ITF-i esimese kategooria tenniseturniiri Canadian Open Junior Championship 2006, alistades finaalis kohaliku sportlase Peter Polansky 6:4, 7:5. Kogu turniiri viie kohtumise jooksul kaotas Põldma vaid kaks setti.

Jaak Põldma parimaks saavutuseks täiskasvanute turniiridel on 2008. aasta juulis toimunud 10 000 USD auhinnafondiga ITF turniiri Saaremaa Open võitmine.

ITF turniirivõidud üksikmängus
Seisuga 25. oktoober 2010 on Jaak Põldma võitnud täiskasvanute arvestuses ühe ITF turniiri.

Isiklikku
Jaak Põldma vanaisa on Evald Kree, ema tunnustatud tennisetreener Aita Põldma ning õde Kriss mängis samuti tennist.

Viited

Välislingid 
 Andmed ATP kodulehel
 
 Profiil itftennis.com
 Jaak Põldma teist aastat järjest USA üliõpilasmeister ERR Sport, 26. mai 2010
 DELFI VIDEO: Reamees Jaak Põldma praegu puu all külmetada ei tahaks Delfi, 08.02.2012

Eesti tennisistid
Sündinud 1988
Ingolstadt

Ingolstadt on linn Saksamaal  Baieri liidumaal. Asub Doonau kaldal.

Ajalugu 

Ingolstadti on mainitud esmakordselt juba 806. aastal. Umbes 1250. aastal sai Ingolstadt linnaõigused.

Ingolstadtis asuvad autotootja Audi peakorter ja elektroonikakaubamajade keti MediaMarkt peakorter.

Linnas asub 1472. aastal asutatud Ingolstadti ülikool, mis on Müncheni Ülikooli eellane.

Ingolstadt on tähtis liiklussõlm.

Viited

Välislingid 

Ingolstadti koduleht

Baieri linnad
Baieri vallad
Lõuna-Aafrika Grand Prix

Lõuna-Aafrika Grand Prix on Vormel 1 etapp, mida on peetud Kyalami rajal Gautengis 20 korda 1967. ja 1993. aasta vahel.

Lõuna-Aafrika Vabariigi Grand Prix' võitjad.

1962 Graham Hill BRM
1963 Jim Clark Lotus Climax
1965 Jim Clark Lotus Climax
1967 Pedro Rodriguez Cooper Maserati
1968 Jim Clark Lotus Ford
1969 Jackie Stewart Matra Ford
1970 Jack Brabham Brabham Ford
1971 Mario Andretti Ferrari
1972 Denny Hulme McLaren Ford

Vormel 1 etapid
Oru valla lipp

Oru valla lipp on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Oru valla lipp. 

Lipp oli kasutusel 3. juunist 1998 kuni 20. oktoobrini 2013, mil ühineti Taebla ja Risti vallaga ühtseks Lääne-Nigula vallaks.

Lipu kirjeldus 
Oru valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Kangas on vertikaalselt keskelt poolitatud viljakõrrega, vardapoolne väli on roheline, lehvipoolne aga sinine. Lipu keskel on ristatud kolm kollast viljakõrt.

Lipu normaalmõõtmed on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

Põhjendus 
Roheline ja sinine värv sümboliseerivad valla mereäärset asukohta. Viljapeade kimp sümboliseerib valdavalt põllumajanduslikku tegevust vallas.

Vaata ka 
Oru valla vapp
Lääne-Nigula valla lipp
Risti valla lipp
Taebla valla lipp
Lääne maakond

Välislingid 
 Oru valla sümboolika Riigikantselei kodulehel

Oru vald
Lääne maakonna lipud
Dortmund

Dortmund on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Arnsbergi ringkonnas Ruhri linnastus.

Ajalugu 

Dortmundi on esmakordselt mainitud 880 aasta paiku. 1152–1154 asus seal Saksa kuninga ja Rooma keisri Friedrich I Barbarossa residents.

Sport 

Borussia Dortmund on Dortmundi jalgpalliklubi. 1974. aastal ehitatud jalgpallistaadion Signal Iduna Park on Saksamaa suurim.

Viited

Välislingid 

Dortmundi koduleht

 
Nordrhein-Westfaleni linnad
Hansalinnad
2006. aasta Malaisia Grand Prix

2006. aasta Vormel 1 etapp Malaisia Grand Prix toimus 19. märtsil Malaisias Sepangi ringrajal.

Kaheksandat korda peetud Malaisia Grand Prix' võitis Renault' piloot itaallane Giancarlo Fisichella, kes alustas võistlust esikohalt. Esimese kaksikvõidu Renault'le 24 aasta järel tagas valitsev maailmameister Fernando Alonso. Alonso tegi ka võistluse kiireima ringi, saades ajaks 1.34,803.

Tulemus 

Sõidu katkestasid:
Nick Heidfeld, Sauber
Scott Speed, Toro Rosso 
Yūji Ide, Super Aguri
Christian Klien, Red Bull
Mark Webber, Williams
David Coulthard, Red Bull
Nico Rosberg, Williams
Kimi Räikkönen, McLaren

Sõidust 
Kvalifikatsioonisõidus näitas kiireimat aega Renault' piloot Giancarlo Fisichella, kes läbis ringi ajaga 1.33,480. Tema kõrval läksid võistlusrajale Jenson Button Hondal ja Nico Rosberg Williamsil. Viimasest sõitis stardiraja alguses mööda Fernando Alonso, kes startis Rosbergi ja Webberi järel. Rosbergi sõit lõppes seitsmendal ringil, kui tema automootor üles ütles.

Üks peafavoriite Kimi Räikkönen McLarenil katkestas kohe esimesel ringil, sest Red Bulli piloot Christian Klien sõitis talle tagant sisse.

Ferrari esipiloot Michael Schumacher kaotas stardirivis kümme kohta, sest pärast vabatreeninguid vahetati tema autol mootor. Lisaks temale kaotasid mootorivahetuse tõttu 10 kohta ka tema tiimikaaslane Felipe Massa, Rubens Barrichello Hondal ja Red Bullil sõitev David Coulthard. M. Schumacheri kohaks jäi kuues.

Auto tehnilise rikke tõttu oli sunnitud katkestama pikka aega viiendal kohal sõitnud Nick Heidfeld.   

Malaisia Grand Prix