Raadio Kadi

Raadio Kadi on Eesti regionaalne raadiojaam, mis tegutseb alates 1992. aasta oktoobrist.

Raadio Kadi asub Saaremaal Kuressaares, kuid raadio leviala katab suurema osa Saare ja Hiiu maakonnast ning ulatub ka Lääne maakonda. Seeläbi on Raadio Kadi kuulatav kolmel suuremal Eesti saarel: Saaremaal, Hiiumaal ja Muhu saarel.

Ajalugu

Kuni aastani 1992
Raadio Kadi asutamise idee tekkis eraalgatusi soosivate perestroika ja glasnosti tingimustes, veel enne Eesti taasiseseisvumist.

1988. aastal alustas Kuressaares tegevust ettevõte SATECO, mis aastaks 1989 ehitas Kuressaarde kaabelvõrgu. Kaabelvõrgu kaudu alustas tegevust Kadi TV, mis oli ilmselt esimene eratelekanal Eestis. 1990. aastal tegid SATECO eestvedajad, sealhulgas Raul Pikkani, ettevõtte tegevuses pausi ja töötasid mõnda aega Soomes. Seal avaldas neile muljet, et ühes Kuressaarest väiksemas Soome linnas oli hommikust õhtuni saateid edastav kohalik raadiojaam.

Nähtust ja kuuldust innustatuna taotlesid Pikkani jt 1991. aastal raadio sagedusluba. Luba kasutada sagedust 101,5 MHz saadigi, kuid esialgu seisis see jõude, jaama tööle ei pandud.

1992. aasta kevad-talvel hakkas Tallinnas tegutsema Eesti esimene erakapitalil põhinev kommertsraadio Kuku Raadio, mis Raul Pikkani arvates mõjutas tegutsema ka sageduslitsentsiga saarlasi.

Alates aastast 1992
Raadio Kadi esimene saatepäev oli 26. oktoobril 1992. Raadio asus Kuressaares aadressil Tallinna tn 22 (asukoht kaardil).

Raadio Kadist sai taasiseseisvunud Eesti esimesi erakapitaliga loodud sõltumatuid raadiojaamu väljaspool Tallinna. Jaamal puudusid algusaegadel ressursid (heliplaadid, oskajad inimesed) ja selleks, et kohalikus jaamas mängitav muusika liiga tüütuks ei muutuks, lülituti mõnda aega kokkuleppel Eesti Raadioga igal täistunnil avalik-õigusliku raadio kavva.

Oma nime võttis jaam 1992. aastaks tegevuse lõpetanud Kadi TV-lt. Telekanal omakorda oli nimetatud Raul Pikkani tütre järgi. Kaaluti ka variante nagu Saaremaa Raadio, Kuressaare Raadio, kuid toonastele tegijatele tundus, et ajakirjanduslikus mõttes olulist häälekandjat loodavast jaamast ei saa, mistõttu valiti eelnevaist vähem pretensioonikas nimi.

Algselt oli Raadio Kadi kohalik, Kuressaare-keskne raadio, hiljem on jaama leviala laienenud regionaalseks. Raadio saatekavva kuulusid algusest peale uudised, mida aitasid koostada kohalikud elanikud, saates teateid jaama näiteks faksiga.

Sügisel 1997 rajati ettevõte AR-Meedia, mis haldas ka Raadio Kadit. Raadiojaama kõrvale tekkis aga ajaleht Saare Nädalaleht (hiljem Saarlane).

Kevadel 1999 AR-Meedia pankrotistus, raskustesse sattus ka Raadio Kadi. Muuhulgas jäi jaam vahepeal elektrita. Samal aastal leidis raadio uue omaniku ja investori.

11. märtsil 2002 võeti Raadio Kadi Eesti Ringhäälingute Liidu liikmeks. 21. mail 2002 kolis raadiojaam Kuressaare kesklinna, Holostovi kompleksi (vaata kaardilt). Eelnevalt oli jaam tegutsenud Pikal tänaval.

1. jaanuaril 2005 väljastas kultuuriministeerium uue ringhäälinguloa, mille järgi muutus jaama sagedus: senise 101,5 MHz asemel oli raadio kuulatav sagedusel 90,5 MHz. Samal ajal viidi Orissaares asunud teine saatja (sagedusel 98,6 MHz) üle Muhus Liival asuvasse masti. Selle tulemusel laienes raadio leviala Hiiu- ja Läänemaa rannikule.

Sama aasta 4. veebruaril avati Holostovi hoonetekompleksis Raadio Kadi kunstigalerii.

1. oktoobril 2006 kirjutas Raadio Kadi TÜ-ga Oma Saar alla lepingu ajalehe Oma Saar väljaandmiseks. Oma Saar toetub Vjatšeslav Leedo kapitalile ja raadiojaama toimetus aitab omakorda ajalehte toimetada.

Jaanuaris 2007 alustas Hiiumaal Kärdlas tööd Raadio Kadi kolmas saatja sagedusel 90,1 MHz. Selle tulemusel laienes jaama leviala kogu Hiiumaale, raadio programmis suurenes Hiiumaa sõnumite osakaal.

Sagedused
 Saaremaal ja Muhumaal, Hiiumaa lõunarannikul ja osaliselt Läänemaal – 90,5 MHz ja 98,6 MHz
 Hiiumaal ja osaliselt Läänemaal – 90,1 MHz

Programm
Raadio Kadi programmis on oluline osa sõnalistel saadetel, milles käsitletakse erinevaid eluvaldkondi, nii päevakajalisi kui ka püsiteemasid; eelkõige seda, mis on vahetult seotud saarte ja saarlastega. Alates kanali loomisest on kavas olnud soovisaade. Praegune hommikuprogramm kannab nime "Ärkamisaeg".

Jaama kavas on olnud ka öine jutusaade.

Kuulajaskond
Raadio Kadi on eestikeelne ja mõeldud igas vanuses kuulajale. Muusikavalikuga soovib jaam rahuldada "kõige erinevamaid maitseid".

Tegijad

Tegevjuhid
 1992–1993 Jüri Tiits
 1993–1995 Mehis Tulk
 1995–2001 Martin Orn
 2001–2004 Halliki Põlda
 2004–2007 Kaie Rõõm-Laanet
 2007–2008 Tiiu Tammoja
 2008–2021 Gunnar Siiner
 Alates 1. oktoobrist 2021 Mele Pesti

Saatejuhid, ajakirjanikud, toimetajad
2018. aasta aprilli seisuga, sulgudes ametikoht või saate nimetus.

 Kadri Nuum (uudistetoimetaja)
 Mati Talvistu (hommikuprogrammi saatejuht)
 Roald Kitt (muusikatoimetaja)
 Siim Metsmaa (muusikatoimetaja)
 Ahto Nellis (muusikatoimetaja)
 Tõnis Kipper (vastutav toimetaja, saatejuht)
 Aare Laine ("Külavahelood")
 Toomas Ait ("Tund Toomasega")
 Jaan Elgula ("Kadi Kantri")
 Irena Tarvis ("Muhu uudised")
 Alver Kivi ("Spordisaade")
 Kertu Kalmus (hommikuprogrammi saatejuht)
 Mati Leis (hommikuprogrammi saatejuht)
 Pia Käesel (muusikatoimetaja)

Endised saatejuhid, ajakirjanikud, toimetajad
 Martin Mae (uudistetoimetaja, lahkus 2008. aastal Tartusse, tegelema Kanal 2 saate "Reporter" uudistega.)
 Annika Väälma (uudistetoimetaja)
 Anu Vares (uudistetoimetaja)
 Urmas Rämmal (tehnikadirektor, muusikatoimetaja)
 Rein Lember ("Abruka uudised")
 Jaanus Kõrv ("Küla Karla mõtleb...")
 Urmas Lehtsalu (hommikuprogrammi saatejuht)
 Janne Nurmik (uudistetoimetaja)
 Antti Kopliste (hommikuprogrammi saatejuht)
 Eivar Kivi (muusikatoimetaja)
 Vello Kallaste (muusikatoimetaja)
 Priit Jõgi (muusikatoimetaja)
Piia Tammsalu (uudistetoimetaja)

Vaata ka 
 Eesti raadiojaamade loend

Viited

Välislingid 
 Raadio Kadi
 Raul Pikkani: ministeeriumis oldi lausa hämmingus Oma Saar 26.10.08

Eesti raadiojaamad
Saare maakond