Nikolai Trankmann

Nikolai Konstantin Trankmann (1. jaanuar 1898 – 16. veebruar 1990) oli Eesti sõjaväelane (kapten) ja hiljem Nõukogude Liidu sõjaväelane (polkovnik). Riigireetur, kes müüs Nõukogude Liidule Narva kaitseehitiste plaanid.

Elulugu

Teenistus Eesti sõjaväes
Nikolai Trankmann võttis osa Vabadussõjast ning teda autasustati Vabadusristi II liigi 3. järguga. Auastmelt lipnik, kuulus ta Vabadussõja ajal 4. jalaväepolku ja hiljem 5. jalaväepolku. Väejooksu eest alandati ta 1919. aastal reameheks ning määrati trahviroodu. 

Väejooks
Sõjaväljakohtu otsusega 17. veebruarist 1919 mõisteti Trankmann 10. aastaks sunnitööle ühes ohvitseri aukraadi kaotusega (karistuse pidi ära kandma peale sõda). Ülemjuhataja päevakäsu sõjavägedele nr. 89 järgi, sai ta oma süü eeskujuliku riviteenistuse eest andeks ja sai oma auastme lipnik (1919) tagasi. 

Ülendati 30.04.1920 alamleitnandiks ja 26.06.1920/26.03.1923 leitnandiks. Teenis 1923–1924 5. Üksikus Jalaväepataljon ja 1. Jalaväerügemendis ning viidi üle 01.09.1924 Pioneeripataljoni. 

Vabadusristiga autasustamine
Vabadusrist VR II/3 sai ta, 18.02.1925,  16. augustil 1919 toimunud vaenlase ohtliku läbimurde likvideerimise eest. 
Ostrovi sihil, 16. augustil oli vaenlane sügavalt haaranud 5. polgu paremat tiiba. Olukord oli tõsine, selle likvideerimiseks saadeti lipnik Nikolai Trankmann poole rooduga Lapina või Sabina mõisa ja Podmogilje küla tagasi võtma. Poolrood jäi vaenlase ägeda tule alla ja lipnik Trankmann ühes viie mehega tormas mõisa poole edasi. Oma teoga julgustas ta isikliku eeskujuga poolroodu endale järgnema ja mõis ja küla vallutati.
Piirikindlustustööd
19.02.1929 ülendati N. Trankmann teenistuse ajal Pioneeripataljonis, kapteniks. Teenis Pioneeripataljoni 1. pioneerikompaniis Narvas. Kolmekümnendatel aastatel alustati Narva jõe läänekalda kindlustamist. Narva jõe kaldale kavandati nüüd raudbetoonist punkriteliin. Kaldale ehitati betoontulepunktide rida, jõe ülemjooksule Permisküla, Agusalu ja Kuningaküla rajooni rajati betoneeritud suurtükialused ja meeskonnapunkrid. 1939. aastaks jõuti valmis ehitada kindlustused põhja poole Narvat ja nn Narva sillapeale, Keldrimäele. Kokku ehitati ligi 50 tulepunkti. Piirikindlustustööde kohapealne juht oli kapten Nikolai Trankmann. 

Riigireetmine
1930. aastatel tekkisid tal suured kaardimänguvõlad, mistõttu ta müüs Nõukogude Liidu luurele Narva kaitseehitiste plaanid. 26. aprillil 1938 mõisteti ta KrS § 84 esimese lõike p. 2 (riigisaladuse reetmine), § 86 teise lõike 1 p. 3, SvKrS § 211 järgi süüdi ning karistati 20 aasta sunnitööga ja ta naisevend Narva Lina- ja Kalevivabriku metsavaht Adolf Polisinski mõisteti KrS § 84 p 2 ja KKrS § 211 ja 214  järgi süüdi ning mõisteti 14-aastaks aastaks sunnitööle riigireetmise eest. Vanglast vabanes 1940. aastal pärast juunis toimunud riigipööret.

Nõukogude võimu teenistuses
Nikolai Trankmann oli 1940. aasta juunikuust kuni juulikuuni NSV Liidu NKVD informatsioonibüroo töötaja Eestis, kuni 1940. aasta oktoobrini oli ta Virumaa tööstus- ja kaubandusettevõtete natsionaliseerimiskomitee esimees Narvas ja 1941. aasta suvel Narva segakaubastu direktor.

1941. aastal, pärast Saksamaa kallaletungi Nõukogude Liidule, astus Trankmann vabatahtlikult Narva hävituspataljoni ning temast sai hiljem Narva töölispolgu staabiülem. 1942. aastal astus ta Eestimaa Kommunistlikku Parteisse. 1942–1943 oli ta 8. Eesti Laskurkorpuse 249. Eesti Laskurdiviisi staabiülem, 1943–1944 8. Eesti Laskurkorpuse 7. Eesti Laskurdiviisi 27. Laskurpolgu ülem ja 1944–1946 8. Eesti Laskurkorpuse 7. Eesti Laskurdiviisi 27. Laskurpolgu ülema asetäitja. 

Armeeteenistuse lõppedes oli tal polkovniku auaste.
 
Nikolai Trankmann on maetud 20. veebruaril 1990 Tallinna Metsakalmistule.

Isiklikku 
Abiellus 1925. aastal baleriin Nadežda Tsõgankovaga. 
 Laps: näitleja Inna Taarna-Järvet-Länts (20. VIII 1926 – 30. I 2015) Tallinnas; 
 Naisevend Adolf Polisinski töötas N. Trankmanni sidemehena Narva piiri lähedal ja Nõukogude Liidu luure heaks vähemalt 1936. aasta sügisest (agendinimi Tarassov). Olid koos Eesti Vabariigi Sõjaringkonnakohtu poolt süüdi mõistetud 26. IV 1938 KrS par. 84 lg. 1 p. 2 (riigisaladuse reetmine), par. 86 lg. 1 p. 3 SvKrS par. 211 järgi ning karistatud vastavalt - Nikolai Trankmann 20 aastat sunnitööd ja sidepidaja Adolf Polisinski 14 aastat sunnitööd.

Seotud arhivaale Eesti Riigiarhiivis 
Riigikohtu kriminaalasjade poliitiliste süüasjade kohtutoimikute hulgas: ERA.1356.4.187 Polisinski, Adolf ja Trankmann, Konstantin-Nikolai süüdistus luureandmete kogumises Nõukogude Liidu kasuks 1938 
Tallinna ringkonnakohtu fondis on ka toimik: ERA.1357.2.6781 Trankmann, Konstantin ja Nadežda 26.03.1938–16.07.1938 
Toimik kapten Trankmann, Konstantin-Nikolai Mihkli p. süüdistamise kohta 1938. a. veebruaris riigi raha omastamises. 1938–1938 
Toimik kapten Trankmann, Konstantin-Nikolai Mihkli p. süüdistamise kohta 1937. a. märtsis riigi vara omastamises.  1938–1938 
Toimik kapten Trankmann, Konstantin-Nikolai Mihkli p. süüdistamise kohta 1937. a. suvel riigi raha omastamises.  1939–1940 
Toimik kapten Trankmann, Konstantin-Nikolai Mihkli p. süüdistamise kohta 1937. a. suvel omastamises. 1938–1939 
Toimik kapten Trankmann, Nikolai Mihkli p. süüdistamise kohta 1929. a. mais alluva kaebuse edasi andmata jätmises. 1929–1931

Viited

Kirjandus
Kärevere silla rusude kõrvaldamine. Vaba Maa, 23. märts 1929, nr. 70, lk 3
Heino Tõnismägi. Vabadusristi kavalerist Vene salakuulajaks. – Luup, 21. juuli 1997, nr 15, lk 51

Välislingid
Nikolai Trankman Eesti ohvitseride andmekogus
Pekka  Erelt. Pokker riigi peale. – Eesti Ekspress,  25. jaanuar 2007
Herbert Lindmäe, Petserimaa juunipöörises 1940, Kultuur ja Elu 1/2015

Eesti Teises maailmasõjas
1. Jalaväerügemendi koosseis
4. Üksiku Jalaväepataljoni koosseis
5. Üksiku Jalaväepataljoni koosseis
Pioneerpataljoni koosseis
8. Eesti Laskurkorpuse koosseis
Eesti NSV hävituspataljonlased
Nõukogude Liidu luurajad
Vabadussõja veteranid
Vabadusristi II liigi 3. järgu kavalerid
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1898
Surnud 1990