joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Artur Nugis

Artur Nugis (23. november 1915 Krimm – 22. november 1987 Tallinn) oli sõjaväelane ja lektor.

Enne Teist maailmasõda elas Orjolis, töötas õpetajana. Lõpetas Orjoli sõjakooli. Teise maailmasõja ajal oli 8. Eesti Laskurkorpus vanempolitruk, auastmelt polkovnik.

Pärast sõda oli ta ühingu Teadus juhatuse sõjaliste teadmiste ja sõjalispatriootilise kasvatuse sektsiooni esimees ja rahvaülikoolide lektor.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Tunnustused
1986 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

Viited

8. Eesti Laskurkorpuse koosseis
Eesti NSV teenelised kultuuritegelased
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1915
Surnud 1987
Ya'akov Ne'eman

Ya'akov Ne'eman (heebrea keeles יעקב נאמן
  
16. september 1939 Tel Aviv – 1. jaanuar 2017 oli Iisraeli õigusteadlane, advokaat ja poliitik, erakonna Yisra'el Betenu liige. 

Ta oli 1971–1976 Ramat-Gani Bar-Ilani Ülikooli lepinguõiguse, konstitutsiooniõiguse, äriühinguõiguse ja maksuõiguse professor. Aastal 1976 oli ta California Ülikooli, 1977–1979 Tel Avivi Ülikooli, 1989–1990 New University ning 1990–1994 Jeruusalemma Heebrea Ülikooli külalisprofessor. Aastast 1990 oli ta Bar-Ilani Ülikooli kuratooriumi liige. 

Aastal 1972 asutas ta koos partneritega advokaadibüroo Herzog, Fox & Ne'eman. Temast sai üks Iisraeli juhtivaid maksuadvokaate.

Ta oli korduvalt Iisraeli Panga nõukogu liige. Ta tegutses siseriiklikes ja rahvusvahelistes maksu- ja finantsõiguse komiteedes. Aastatel 1979–1981 oli ta Iisrael Rahandusmnisteeriumi peadirektor, lennukompanii EI AI direktor ja Maailmapanga keskkomitee liige. 

18. juunist 1996 kuni 9. juunini 1996 oli ta Binyamin Netanyahu esimese valitsuse justiitsminister ning seejärel kuni 18. detsembrini 1998 rahandusminister. Rahandusmnistrina juhtis ta ka Ne'emani komisjoni.   

31. märtsist 2009 kuni 18. märtsini 2013 oli ta uuesti justiitsminister. Oktoobris 2010 kiitis Knesset heaks tema seaduseelnõu, mille järgi mittejuudid peavad Iisraeli kodakondsuse saamisel andma lojaalsusvande Iisraelile kui demokraatlikule juudiriigile.

Ta ei olnud kunagi Knesseti liige.

Välislingid
Elulugu saidil Jewish Virtual Library
Sissekanne Knesseti lehel
Jaakov Neeman der neue israelische Finanzminister, berliner-zeitung.de, 8. juuli 1997
Hokuspokus mit israelischen Ausweisen, welt.de, 28. jaanuar 1998 
Former Justice Minister Yaakov Neeman passes away, israelnationalnews.com, 1. jaanuar 2017
Iisraeli poliitikud
Õigusteadlased
Advokaadid
Sündinud 1939
Surnud 2017
Koonga Kool

Koonga Kool on kool Pärnu maakonnas Lääneranna vallas (varem Koonga vallas) Koonga külas. 

Kool asutati 1919 Koonga kõrgema algkoolina. Kool on kandnud ka Koonga Põhikooli nime.

Viited

Pärnu maakonna koolid
Lääneranna vald
Lõpe kool

Lõpe kool on kool Pärnu maakonnas Lääneranna vallas (varem Koonga vallas) Lõpe külas. 

Kool asutati 1861. Kool on kandnud Lõpe põhikooli nime.

Viited

Pärnu maakonna koolid
Lääneranna vald
Viira kool

Viira kool oli kool Pärnu maakonnas Tori vallas, mis tegutses aastatel 1858–2014.

1857. aastal eraldati kooli loomiseks 33,3 hektarit (90 Riia vakamaad) maad. Lisaks Viira koolile said maad Selja ja Levi koolid. Koolide ehitust hakkas juhtima tolleaegne vallavanem Mihkel Tilk. Viira kool ehitati sarnaselt Selja ja Levi kooliga sama plaani järgi: koolituba, õpilaste sahver, rehetuba ja rehealune. Koolimaja valmis 1858. aastaks. Esimeseks koolmeistriks valiti Tõnis Tilk.

Hoonest, kus kooli avati, koliti 1877. aastal uude majja. 1935. aastal koliti taas uude majja, mille ehitust oli alustatud 1934. aastal ning mis õnnistati sisse 18. augustil 1935. 1960. aastal võeti koolis kasutusele elekter. 1987. aastal hakati ehitama koolimaja juurdeehitist, mis valmis 1992. aastal. Selles juurdeehitisega hoones tegutses kool kuni sulgemiseni 2014. aastal. 1935. aastal ehitatud algkoolihoones tegutses enne kooli sulgemist kooli õpilaskodu.

1981. aastani töötas kool algkoolina, pärast seda põhikoolina.

1990. aastal võeti Viira kool Eesti Laste Organisatsiooni liikmeks. Aasta hiljem sõlmiti sõprussidemed Hakojärvi kooliga. 1994. aastal hakati välja andma kooli ajalehte Viira Ekspress ja võeti osa telesaatest "Kooli TV".

Nimemuutused ja muud olulised verstapostid
1918 – Viira 4-klassiline algkool
1928 – Viira 5-klassiline algkool
1929 (1930) – Viira 6-klassiline algkool
1940 – Viira Mittetäielik Keskkool
1948 – avati 7. klass
1950 (1949) – Viira algkool, kool muudeti 4-klassiliseks
1969 – muudeti kool 3-klassiliseks
1979 – Jõesuu algkool
1981 – avati 4. ja 5. klass
1983 – avati 6. klass
1984 – avati 7. klass
1985 – avati 8. klass
1988 – avati 9. klass
1993 – Viira põhikool
1997 – Viira kool

Direktorid
1858–1896 Tõnis Tilk
1896–1939 Mihkel Martsoo
1939–1944 Mihkel Tilk
1944–1952 Hilda Pärn
1952–1957 Aino Tamm
1957–1964 Oskar Künnapas
1964–1976 Laine Haas
1976–2002 Enda Link
2002–2009 Riina Rask (Goode)
2009–2012 Kalev Saar
2012–2014 Valdur Kolla

Viited

Välislingid
Pärnumaal sulges uksed probleemsetele lastele mõeldud kool
Viira kooli kronoloogia
Foto: Viira kool

Pärnu maakonna koolid
Tori vald
Eesti endised koolid
Anti Kidron

Anti Kidron (sündinud 11. aprillil 1943 Amblas) on eesti psühholoog ja aimekirjanik.

Haridus 
Kasvas üles Kurista külas Jõgevamaal. 1969. aastal lõpetas eesti filoloogina Tartu ülikooli. 1981. aastal omandas Leningradi ülikoolis teaduste kandidaadi kraadi sotsiaalpsühholoogias. Hiljem on end täiendanud Saksamaal, Soomes ja Jaapanis.

Töö ja harrastused 
Ülikooli lõpetamise järel asus kirjastusgrupi juhatajana tööle Eesti Rahvusraamatukokku, hiljem on töötanud EPT Arvutuskeskuses, TPedI-s, Eesti Majandusjuhtide Instituudis, Mainoris jt arendus- ja koolitusasutuses. Aastail 1998–2010 oli Akadeemia Nord professor ja psühholoogiateaduskonna dekaan. Tulundusühistu Mondo asutaja. Temalt on trükis ilmunud 33 raamatut ja umbes 300 artiklit, perioodikas ka luulet ja lühiproosat. Mitmes oma raamatus otsib A. Kidron pidepunkte tänapäeva psühholoogia ja idamaiste vaimsete praktikate (jooga, taoism, zen-budism) ühendamiseks. Ta on avaldanud mitu kõrgkoolis kasutamist leidnud õpikut ja aimeraamatu formaadis teoseid suhtlemisest, loovusest, psühhoteraapiast, idamaa mõttelaadist, õppimisest ja loovkirjutamisest, aga ka arvutiõpetuse, anekdoote, reisikirju jm. Viiel aastal elas vaheldumisi Eestis ja Türgis.

Teoseid 
 Suhtlemispsühholoogia, 1986
 Otsingult avastusele, 1990 (kaasautor J. Käosaar)
 Keskendumiskunst, 1994
 Oska olla enda psühholoog, 1997, 1998, 2015 
 Stressi teejuht. 1997 (koostaja ja üks autoreist)  
 Harrastame joogat, 1998, 2000, 2005, 2008, 2015 (kaasautor H. Oidjärv)
 122 õpetamistarkust, 1998 ja 1999
 Psühholoogia põhisuunad, 2001, 2005
 Nõustamiskunst, 2003
 Suhtlemine, 2004
 Isiksus, 2005
 Inglise-eesti-inglise psühholoogia õppesõnastik, 2006 (kaasautor A. Kull)
 Elustiil ja heaolu, 2007
 Äripsühholoogia, 2008
 Kuidas ärksalt õppida, 2008
 Uurija käsiraamat, 2008
 Kirjutaja käsiraamat, 2010
 Varjatud võimalus, 2013
 Nõks. Pinguta vähem, saavuta rohkem, 2017
 Ütle veidi teisiti, 2017
 Sotsiaalpsühholoogia mõistesõnastik (kaasautor  Anne Kull), 2019
 500 valitud nalja sõpradele rääkimiseks, 2019
 Mis juhtus? Kuidas rääkida ja kirjutada huvitavat lugu, 2019
 Isiksus ja iseloom, 2019
Meeletervendus läänes ja idas, 2019
Toimi tegusalt, taastu taibukalt (kaasautor Toivo Niiberg), 2019
Suhtle sujuvalt ja loovalt, 2019
Kõuehäälne vaikus, 2019
Yokohamast Kapadookiasse, 2020
Klõpsa õiget nuppu. 2020
Püüa päeva. 2020
Valik nalju igaks elujuhtumiks. Huumori juured ja õied. 2020
Korrastatud kodu. Oluliste oskuste leksikon. 2020

Tunnustus 
 2002 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

Viited

Välislingid 
 Katkendeid raamatust "Keskendumiskunst" http://raulpage.org/keskendu.html
 Aime Hansen. Kallab teekannu tühjaks. http://www.sirp.ee/archive/1998/08.05.98/Kirjand/kirjand1-2.html
 Zeni püüdlused ja põhimõtted. Koostanud A. Kidron. Zen
 Maailmapilt. 122 õpetamistarkust. https://arhiiv.err.ee/vaata/maailmapilt-maailmapilt-quot-122-opetamistarkust-quot-anti-kidron
 Piret Joalaid. Kuidas ärksalt õppida. http://piretavalikult.blogspot.com.ee/2008/10/kuidas-arksalt-oppida.html

Eesti psühholoogid
Valgetähe medaliklassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1943
Mikroettevõtja

Mikroettevõtja on raamatupidamise seaduse järgi kõige väiksem ettevõtte kategooria Eestis. Mikroettevõtja lisandus ettevõtete liigitusse 1. jaanuaril 2016. aastal jõustunud seadusemuudatuste tulemusena. Seadusemuudatuste eesmärgiks oli lihtsustada mikro- ja väikeettevõtjate tegevust ning aruandlust.

Juba aastal 2003 soovitas Euroopa Komisjon riikidel leevendada väike- ja mikroettevõtete aruandlust, kuid sellal ei pidanud Rahandusministeerium koostöös asjaomaste valdkondade esindajatega asjade sellist käiku vajalikuks.

Mikroettevõtja määratlus

Eestis
Raamatupidamise seaduse järgi on mikroettevõtja osaühing, mis vastab aruandeaasta bilansipäeval järgmistele tingimustele:
 varad kokku kuni 175 000 eurot;
 kohustised ei ole suuremad kui omakapital;
 ettevõttel on üks osanik, kes on ka juhatuse liige;
 müügitulu on aruandeaastal kuni 50 000 eurot.

Euroopa Liidus
Euroopa Komisjon defineerib keskmise ja väikese suurusega ettevõtjaid erinevalt. Euroopa Komisjoni definitsiooni järgi vastab mikroettevõte järgmistele tingimustele:
 vähem kui kümme töötajat;
 käive või bilansimaht alla 2 miljoni euro.
Sellest määratlusest lähtub komisjon ka toetuste määramisel, ettenähtud nõuete vähendamisel ja vähendatud tasude kohandamisel.

Mikroettevõtja aruandlus
Kui 2015. aastani pidid kõik ettevõtted koostama samadele nõuetele vastava aastaaruande, siis majandusaastatel, mis algavad alates 1. jaanuarist 2016, on nõuded eri kategooriate ettevõtete jaoks erinevad. Uuendusena võivad mikro- ja väikeettevõtjad esitada majandusaasta kohta täismahus aastaaruande asemel lühendatud aastaaruande. Lisaks võivad mikroettevõtjad soovi korral koostada ka väikeettevõtja lühendatud või täismahus aruande. Mikroettevõtja lühendatud majandusaastaaruanne koosneb kahest põhiaruandest (lühike bilanss ja kasumiaruanne) ning kuni kolmest lisast. Kui mikroettevõtja koostab lühendatud aruande, ei pea ta koostama tegevusaruannet.

Vaata ka
 Ettevõtluskonto
 Väikeettevõte

Viited

Ettevõtted
Taevaskoja algkool

Taevaskoja algkool oli algkool Põlva maakonnas Põlva vallas Taevaskoja külas. 

Kool asutati 1953 Saesaare algkoolina. 1964 nimetati kool ümber Taevaskoja algkooliks.

Viited

Põlva maakonna koolid
Põlva vald
Ādami mõis

Ādami mõis (saksa keeles Schwarzbeckshof, läti keeles Ādamu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Zeltiņi kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Lätis Hopa piirkonnas Trapene vallas Ādamsi külas.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal üks adramaa, sellele allus 62 mees- ja 62 naishinge.

Viited

Hopa piirkonna mõisad
Zeltiņi kihelkond
Galgauska mõis

Galgauska mõis (saksa keeles Golkowsky, läti keeles Galgauskas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Tirza kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Gulbene piirkonnas Galgauska vallas Galgauskas muiža külas.

Mõisakompleks (sealhulgas üks tootmishoonetest ja möldri maja) on kultuurimälestisena kohaliku kaitse all.

Ajalugu

Mõis on oma nime saanud poolakas Golgowskylt, kes seal Poola võimu ajal valdusi omas, Veiši sai aga nime Stenzel Weißilt, kes samal ajal seal valdusi omas. Reaalselt kuulusid need mõlemad piirkonnad Kulna piiskopilinnusele.

Mõisa esimesed omanikud olid von Seßwegenid, kellele kuulus ka Lizumsi mõis. 1631. aastal andis Gustav II Adolf sealsed maad Galgauska mõisana Gotthard Wilhelm Budbergile. Too müüs 1653. aastal mõisa 4700 taalri eest Fromhold Parumile. 1655. aastal omandas Veiši alad 1200 taalri eest Gustav von Mengden, kellele Parum hiljem 3000 taalri eest ka Galgauska jättis. Parum langes Vene vägede kätte vangi ja suri 1656. aastal Aluliina ordulinnuses katku. Gustav von Mengden tasus siis 800 taalriga Parumi võlad ja kuberner de la Gardie lubaski 1858. aastal tal neid valdusi edasi kasutada. Nende alade omanikuks ta aga ei saanud. 1662. aastal läänistati mõis Johan Stiernstrålele. Too ei suutnud aga kaugel asuvat valdust hallata ja selle kordategemiseks investeerida, nii jäi mõis Gustav von Mengdenile edasi.  

1688. aastal päris mõisa Gustavi vanim poeg Magnus Gustav Mengden. 1726. aastal jättis too mõisa oma pojale Gustav Johann Mengdenile. 1733. aastal päris mõisa tolle poeg Ernst Mengden. Hiljem jagunes mõis kahe omaniku August ja Charlotte Mengdeni vahel, kellelt siis nende vend Bernhard nende osad kokku 14 600 taalri eest ära ostis. 1821. aastal päris valduse tema poeg Bernhard August, kes maksis teistele pärijatele 52 462 rubla. 1849. aastal loovutas ta mõisa 68 700 rubla eest oma pojale Johann Mengdenile.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 3/4 adramaad, sellele allus 374 mees- ja 385 naishinge.

1640. aastal oli mõisa suurus 1 ja 1/2 adramaad, 1688. aastal juba 5 ja 1/2 adramaad. 1734. aastal kuulus mõisale 4 ja 3/8 adramaad. 1757. aastal oli mõisa suurus kuus adramaad, 1823. aastal aga 8 ja 3/4 adramaad. Ka 1832. aastal oli adramaid 8 ja 3/4, 1881. aastal oli neid aga 9 ja 57/80, lisaks allus mõisale 12 ja 54/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Karjamõisad

1816. aastal kuulus mõisale kaks karjamõisa: Neuhof ja Veiši (Weissenhof). Veiši karjamõisa juurde kujunes asula, mis tänapäeval kannab Galgauska nime.

Viited

Gulbene piirkonna mõisad
Tirza kihelkond
Gulbene piirkond
Jaunaduliena mõis

Jaunaduliena mõis (saksa keeles Neu-Adlehn, läti keeles Jaunadulienas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Tirza kihelkonnas.Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Gulbene piirkonnas Tirza vallas Jaunaduliena külas.

Ajalugu
Aduliena alad eraldati Tirza mõisast aastal 1589. Esimeseks omanikuks oli Fabian von Tiesenhausen. Aastal 1629 sai mõisa omanikuks Gertrude Tiesenhausen, aastal 1640 aga Johann von Tiesenhausen. Aastal 1665 kuulus mõis Heinrich von Tiesenhausenile, kes osa mõisast 130 taalri eest süülunaks oma väimehele Hans Jürgen von Dießenile loovutas. Hiljem pantisid Adam Feiliß ja tema abikaasa Sophie  Aduliena alad 2000 taalri eest Matthias Hildegårtnerile, kes pandiõigused aga krahvinna Siegritta Bielkele loovutas. See jättis mõisa aga reduktsioonikomisjoni hirmus aastal 1683 Tiesenhausenitele, kelle traditsiooniline lään see oli. Aastal 1749 pantis Adam Johann von Tiesenhausen Aduliena 12 000 taalri eest neljakümneks aastaks Peter Müllerile. Too viiski läbi Aduliena valduste jagamise, tagastades aastal 1780 Vecaduliena mõisa Tiesenhausenitele, omandades ise Jaunaduliena mõisa. 

Pandiperioodi lõppedes läks mõis Adam von Tiesenhauseni valdusesse. Aastal 1800 andis too mõisa oma pojale Adam Wilhelmile üle. Kui too aastal 1842 suri, jättis ta mõisa oma lesele Annettele eluaegseks eluasemeks. Aastal 1858 läks mõis nende tütre Charlotte Tiesenhauseni valdusesse. Too suri aastal 1862 ja mõisa pärisid tema lapsed, poeg Carl Johann Fabian von Tiesenhausen ja tütar Annette Krülow. Aastal 1865 ostis Carl Johann Fabian õe osa 65 000 rubla eest välja.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 7/8 adramaad, sellele allus 233 mees- ja 273 naishinge.

Aastal 1640 oli mõisa suurus koos Vecaduliena mõisa ja Troška mõisaga kolm adramaad, aastail 1688 kuulus neile seitse adramaad, aastal 1734 aga 6 ja 3/4 adramaad. Aastal 1757 oli mõisa suurus 4 ja 7/8 adramaad, aastal 1823 aga 7 ja 7/20 adramaad. Ka aastal 1832 oli adramaid 7 ja 7/20, aastal 1881 oli neid aga 2 ja 76/80, lisaks allus mõisale 9 ja 16/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Karjamõisad

Aastal 1816 allus mõisale Anettensruhe karjamõis

Viited

Gulbene piirkonna mõisad
Tirza kihelkond
Uhtna põhikool

Uhtna põhikool on põhikool Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas (varem Sõmeru vallas) Uhtna asulas. 

Kool asutati 1986.

Viited

Lääne-Viru maakonna koolid
Rakvere vald
Nõva kool

Nõva kool on kool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas (varem Nõva vallas) Nõva külas. 

Kool asutati 1863.

1920. aastast tegutses kool Nõva mõisa härrastemajas. 2002. aastal hoone majavammi tõttu lammutati ja selle asemele ehitati uus, mis jäljendab endisaegset härrastemaja.

Kooli nimed:
1863 Erita kool
1921 Nõva kool
...
1987 Nõva põhikool

Vaata ka
Nõva raamatukogu

Viited

Välislingid
Nõva kooli kodulehekülg

Lääne maakonna koolid
Lääne-Nigula vald
Tuudi algkool

Tuudi algkool oli algkool Lääne maakonnas Lihula vallas Tuudi külas. 

Kool asutati 1861.

Kooli nimed:
1861 Tuudi küla mõisakool
1879 Tuudi vallakool
1910 Tuudi 1-klassiline ministeeriumikool
1918 Tuudi 3-klassiline algkool
...
1993 Tuudi algkool

Viited

Lääne maakonna koolid
Lihula vald
Virtsu kool

Virtsu kool on kool Lääne maakonnas Lääneranna vallas (varem Hanila vallas) Virtsu asulas. 

Kool asutati 1940.

Kooli nimed:
1940 Virtsu algkool
1974 Virtsu 8-klassiline kool
1988 Virtsu 9-klassiline kool
1992 Virtsu põhikool

Viited

Lääne maakonna koolid
Lääneranna vald
Peetri kool (Järva vald)

Peetri kool on kool Järva maakonnas Järva vallas (varem Kareda vallas) Peetri asulas. 

Esimesed kirjalikud teated kooli kohta pärinevad aastast 1829. Kooli on mainitud 1911. aastal ülevenemaalise algkoolide loenduse materjalides. Sealt selgub, et tollane koolimaja oli ehitatud 1850. aastal.

Kool oli mõisa ülalpidamisel. 20. sajandi alguseks oli koolimaja muutunud selliseks, et remonti teha polnud enam võimalik. Otsustati ehitada uus. Uue koolimaja ehitamise võttis vähempakkumisel 8. oktoobril 1913 enda kätte Gustav Blitze. Maja valmis tähtajaliselt ja võeti vastu 4. oktoobril 1915. aastal. 1920. aastal avati koolis 6 klassi. 1938/1939. õppeaastal oli õpilasi 57. Õpilaste arvu kasv tõi kaasa ruumipuuduse. 1940. aastal asus osa klasse kooli kõrval asuvas majas. Alates 1. oktoobrist 1944 oli kool 7-klassiline. 1950. aastate algul anti kooli käsutusse anti endine kirikumõis. 1966. aastal oktoobri alguses valmis juurdeehitus. Kogu koolimaja sai asuda õppima ühte majja.

Kooli nimesid 
1961 Peetri 8-klassiline kool
1988 Peetri 9-klassiline kool
1992 Peetri põhikool

Direktorid 

 1852 Mart Telsen
 1869 Hans Miilen
 1869–1905 Andres Eglon 
 1905–1906 Hindrek Peerand 
 1906 Hans Miilen 
 1906–1914 Paalberg 
 1919 Aleksander Viirmann 
 1921–1941 Jaan Aan 
 1941–1969 Emil Nero 
 1969–1975 Aita Saumägi 
 1975–1981 Anne Raava 
 1981– 2011 Ene Reinla 
 2011–2015 Janno Nau 
 2015–2016 Marina Vou 
 2016–2018 Rainer Tõnnis 
 2018– 2022 Raigo Prants

Viited

Välislingid
Kooli koduleht
Mõisakool

Järva maakonna koolid
Järva vald
Heljo Talmet

Heljo Talmet (30. september 1922 Tallinn – 30. august 1974 Haapsalu) oli eesti rahvatantsujuht.

Ta sündis Tallinnas, õppis Nõmme gümnaasiumis ja Tallinna konservatooriumis.

1942. aastal asus ta elama Haapsallu. Töötas algul Haapsalu haigla laborandina, hiljem kirurgiaõena. Õppis rahvatantsu 1946. aastal Ullo Toomi juhendatud tantsujuhtide seminaris.

Aastatel töötas 1951–1956 töötas paralleelselt haiglatööga klaveriõpetajana Haapsalu Pedagoogilises Koolis, 1954. aastast oli ta ka Haapsalu Laste Muusikakooli klaveriõpetaja.

Ta on loonud tantse, millest tuntumad on 1955. aastal segarühmadele kirjutatud "Läki tantsule" ja 1956. aastal naisrühmadele kirjutatud "Kalurineiud". Tema tantse on tantsitud üldtantsupidudel ja noorte tantsupidudel.

1971. aastal hakkas ta korraldama kalurikolhoosis Lääne Kalur varietee-etendusi.

2007. aastal, tema 85. sünniaastapäevaks, ilmus tema kohta raamat "Heljo Talmet ja tema tantsud" (koostajad Helgi ja Ants Miller).

Ta on maetud Haapsalu Metsakalmistule.

Tunnustused
1972 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

Isiklikku
Tema onu (ema vend) oli helilooja Adolf Vedro.

Viited

Eesti tantsujuhid
Eesti NSV teenelised kultuuritegelased
Sündinud 1922
Surnud 1974
Jordaan

Jordaan on Hollandi pealinna Amsterdami linnaosa, mis paikneb kesklinnast läänes. Jordaani idapiiriks on Prinsengracht ja läänepiiriks Lijnbaansgracht.

Nime päritolu 
Nimi Jordaan arvatakse tulevat prantsuskeelsest sõnast jardin 'aed', sest selle linnaosa esimesed elanikud olid protestantidest hugenotid, kes põgenesid 16. ja 17. sajandil oma kodumaalt Hollandisse. Prantsuse päritolule osutab ka asjaolu, et paljud selle linnaosa tänavad ja kanalid on nimetatud puude ja lillede järgi. Teise levinud seletuse kohaselt on Jordaani linnaosa oma nime saanud sõna joden järgi, mis märgib hollandi keeles juute, sest see piirkond oli populaarne ka juutidest põgenike seas.

Ajalugu 
Jordaan on rajatud 17. sajandil töölisklassi ning prantsuse, inglise, hispaania jt riikide immigrantide tarbeks. Kuna piirkond oli asustatud vaestega, siis otsustasid linnavõimud jätta selle 1610. aasta linnaplaneeringust välja. Seetõttu pole Jordaani puhul järgitud ranget linnakorralduskava, vaid tänavad paiknevad seal, kus varem olid polderkuivenduskanalid.

19. sajandi teiseks pooleks oli Jordaanist kujunenud linna üks keerulisimate oludega piirkondi, sest seal paiknes linna töölisklass. Jordaani elanikud teenisid leiba peamiselt lastijate ja tehasetöölistena, töötades dokkidel, ladudes, tehastes jm. Aastal 1900 oli Jordaanis ligikaudu 80 000 elanikku. Kuna majad olid väikesed, lisaks puudus neis kanalisatsioon ja tsentraalne joogivesi, siis olid elutingimused rasked.

Jordaani elanikkonda tõi muutuse kinnisvarahindade hüppeline kasv 1970. aastate lõpus ja 1980. aastate alguses, sundides keskklassi inimesi otsima elamispindu väljastpoolt.

Tänapäev 
Tänapäeval on Jordaan üks nõutumaid linnaosi, kus elada.

Viited

Välislingid 

 Jordaani infoleht (inglise keeles)

Amsterdam
Lauka külanõukogu

Lauka külanõukogu oli külanõukogu Hiiumaa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kõrgesaare vallast. Peale 1954 toimunud Malvaste, 1963 toimunud Luidja ja Lauka külanõukogude ühendamist hõlmas Lauka külanõukogu Kõrgessaare valla ala. Külanõukogu pindala oli 361 km² (1977).

Viited

Eesti NSV külanõukogud
Hiiumaa rajoon
Sadala põhikool

Sadala põhikool on põhikool Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas (varem Torma vallas) Sadala asulas. 

Kool asutati 1897.

Kooli nimed:
1897 Rahvaministeeriumi 2-klassiline tütarlaste rahvakool
1901 Tähkvere 2-klassiline tütarlaste ministeeriumikool
...
1921 Laius-Tähkvere 2-klassiline rahvakool
1940 Sadala alg- ja täienduskool
...
1991 Sadala põhikool

Viited

Jõgeva maakonna koolid
Jõgeva vald
Alavere Põhikool

Alavere põhikool on põhikool Harju maakonnas Anija vallas Alavere külas. 

Kool asutati 1844.

Kooli nimed:
1945 Alavere mittetäielik kool
...
1992 Alavere põhikool

Viited

Harju maakonna koolid
Anija vald
Püünsi kool

Püünsi kool on kool Harju maakonnas Viimsi vallas Püünsi külas. 

Kool asutati 1993. Kool on kandnud Püünsi põhikooli nime.

Viited

Harju maakonna koolid
Viimsi vald
Polotski asehaldurkond

Polotski asehaldurkond (vene keeles Полоцкое наместничество) oli Venemaa keisririigi haldusüksus 1777−1796.

Ajalugu

Asehaldurkond moodustati 1777. aastal Polotski kubermangu ümbernimetamisel. Haldusüksus koosnes 12 (kuni 1793. aastani, mil loodi Lepeli maakond, 11) maakonnast ja selle pealinnaks oli Polotsk. 1796. aastal asehaldurkond kaotati ja selle alad ühendati koos Mogiljoviga Valgevene kubermanguks.

Polotski kubermangu haldusjaotus
Daugavpilsi maakond
Drissa maakond
Gorodoki maakond
Lepeli maakond
Ludza maakond
Neveli maakond
Polotski maakond
Rēzekne maakond
Sebeži maakond
Suraži maakond
Veliži maakond
Vitebski maakond

Polotski asehaldurkonna võimukandjad

Mogiljovi ja Polotski kindralkubernerid

Polotski asehaldurkonna valitsejad

Vaata ka
Asehalduskord
Polotski kubermang

Venemaa keisririigi asehaldurkonnad
Valgevene ajalugu
Hüüru raamatukogu

Hüüru raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Saue vallas Hüüru külas Hüüru mõisa peahoones. 

Raamatukoguhoidja on Kaire Raiend.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Hüüru külaseltsi kodulehel

Harju maakonna raamatukogud
Saue vald
Schlanders

Schlanders (itaalia: Silandro) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Bolzanost läänes.

Ülevaade 

Schlanders külgneb järgmiste valdadega: Latsch, Laas, Mals, Martell, Schnals.

Schlanders on tuntud oma 92 m kõrguse kirikutorni poolest, mis on ka Lõuna-Tiroolis kõrgeim. Teine vaatamisväärsus on renoveeritud loss, mis nüüd on ka linnahall (seal asub ka avalik raamatukogu).

Kohta on esmakordselt ametlikult mainitud 13. juunil 1077 annetusaktis, kus Saksa-Rooma keiser Heinrich IV andis linna üle Brixeni piiskop Altwinile.

Kogukond

Keeleline jaotus 

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 94,66% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 5,19% itaalia keelt ja 0,14% ladiini keelt.

Sõpruslinnad 
 Trecenta Itaalias

Välislingid 
 Ametlik veebileht (saksa ja itaalia keeles)

Bolzano provintsi vallad
Linari

Linari on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Linari uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Linholm (1940. aastal Tallinnas). Artur-Aleksander Linari palvel kanti Linari perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 403 all (Siseministeeriumi teadaanne 29. maist 1940).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

Artur-Aleksander Linari (1903–1983), eesti tööstur ja insener

Perekonnanimede kaitseregistri nimed
Eestistamisel antud perekonnanimed
Wipptal (ringkond)

Wippi org (itaalia: Alta Vall'Isarco; saksa: Wipptal) on ringkond (itaalia: comprensorio, saksa: Bezirksgemeinschaft) Itaalia Lõuna-Tirooli provintsi põhjaosas. See hõlmab Lõuna-Tirooli osa suuremast geograafiliselt defineeritud Wipptalist, mis ulatub Brenneri mäekurust põhjas piki Eisacki (Isarco) jõe ülemjooksu Franzensfesteni lõunas. See eraldati Eisacktali naaberringkonnast aastal 1980.

Ülevaade 

2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 85,31% oru rahvastikust emakeelena saksa keelt, 14,32% itaalia keelt ja 0,37% ladiini keelt.

Järgmised kuus valda on Wipptali ringkonna osad:

Brenner
Freienfeld
Franzensfeste
Ratschings
Pfitsch
Sterzing (ringkonna keskus)

Välislingid 
 Wipptali ringkond (saksa ja itaalia keeles)
Emilio Segrè

Emilio Gino (1. veebruar 1905 Tivoli – 22. aprill 1989 Lafayette, California) oli itaalia päritolu Ameerika Ühendriikide füüsik.

1959. aastal anti talle ja Owen Chamberlainile Nobeli füüsikaauhind antiprootoni avastamise eest.

Ta avastas 1937. aastal koos Carlo Perrieriga esimese kunstlikult saadud keemilise elemendi, tehneetsiumi, mille olemasolu oli sajandi alguses ennustanud Henry Moseley. Ja 1940. aastal sünteesis ta koos kolleegide Dale R. Corsoni ja Kenneth Ross MacKenziega California Ülikoolist keemilise elemendi astaadi. 

Emilio Segrè nime järgi on nimetatud ka nukliidide tabel (Segrè chart ingl k). 

Itaalia füüsikud
Ameerika Ühendriikide füüsikud
Nobeli füüsikaauhinna laureaadid
Sündinud 1905
Surnud 1989
Rudolf Mößbauer

Rudolf Ludwig Mößbauer (31. jaanuar 1929 München – 14. september 2011 Grünwald, Baieri) oli saksa füüsik.

1961. aastal jagas ta Robert Hofstadteriga Nobeli füüsikaauhinda.

Saksamaa füüsikud
Nobeli füüsikaauhinna laureaadid
Sündinud 1929
Surnud 2011
Mäetaguse külanõukogu

Mäetaguse külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Mäetaguse vallas. Külanõukogu pindala oli 269 km² (1977).

Külanõukogu halduskeskus asus 1960. aastani Kiikla külas, 1960. aastast Mäetaguse külas.

Külanõukogu tegutses kuni Mäetaguse valla omavalitsusliku staatuse kinnitamiseni 9. aprillil 1992.

Viited

Eesti NSV külanõukogud
Kohtla-Järve rajoon
Karl Alexander Müller

Karl Alexander Müller (sündinud 20. aprillil 1927 Baselis) on Šveitsi füüsik.

1987. aastal sai ta koos Georg Bednorziga Nobeli füüsikaauhinna ülijuhtivuse uurimise eest keraamilistes materjalides.

Šveitsi füüsikud
Nobeli füüsikaauhinna laureaadid
Sündinud 1927
Albert Fert

Albert Fert (sündinud 7. märtsil 1938 Carcassonne'is) on prantsuse füüsik.

2007. aastal anti talle ja Peter Grünbergile Nobeli füüsikaauhind hiiglasliku magnettakistuse avastamise eest.

Prantsuse füüsikud
Nobeli füüsikaauhinna laureaadid
Sündinud 1938
Bernhard Haab

Bernhard Haab (15. mai 1908 Lümanda – 26. juuli 1967 Tallinn) oli eesti kirjastustegelane.

Ta lõpetas Lümanda algkooli. Aastatel 1922–1940 töötas trükitöölisena Kuressaares ja Tallinnas.

1938. aastal sai ta trükiladumise tööalal meistri kutsetunnistuse.

1950.–1960. aastatel oli ta Eesti Riikliku Kirjastuse direktori asetäitja ja direktor.

Ta on maetud Hiiu-Rahu kalmistule.

Tunnustused
1966 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

Viited

Eesti kirjastustegelased
Eesti NSV teenelised kultuuritegelased
Sündinud 1908
Surnud 1967
Riisipere raamatukogu

Riisipere raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Nissi vallas Riisipere asulas. Raamatukogu juhataja on Eneken Maripuu.

Viited

Harju maakonna raamatukogud
Nissi vald
Tabasalu raamatukogu

Tabasalu raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Harku vallas Tabasalu alevikus. Raamatukogu asub endisaegse Ranna sovhoosi söökla ruumides.

Raamatukogu asutati 1945 Haabersti külaraamatukoguna ja tollal asus see Rannamõisas Ranna algkooli ruumides. 1965. aastal nimetati raamatukogu ümber Ranna külaraamatukoguks. 1990. aastatel nimetati raamatukogu ümber Tabasalu raamatukoguks. Alates 2020. aasta jaanuarist on Harku, Vääna ja Tabasalu raamatukogu ühine juriidiline nimetus Harku Valla Raamatukogud.

Galerii

Viited

Välislingid 
 Raamatukogust Harku Valla Raamatukogude kodulehel

Harju maakonna raamatukogud
Harku vald
Arnold Agur

Arnold Agur (kuni 1937 Sakermann; 21. jaanuar 1922 Lepassaare talu, Kohtla-Rutiku küla, Kohtla vald, Jõhvi kihelkond, Virumaa – 6. aprill 2008 Vitsiku küla, Kohtla vald, Ida-Viru maakond) oli eesti poksija.

Agur oli 1943. aastal Eesti meister poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg). Ta sai 1941. aastal Eesti NSV meistrivõistlustel poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 2. koha.

1939. aasta II Eesti mängude poksivõistlustel Tallinnas võitis ta keskkaalus (kuni 73 kg) nii katsevõistluse 1. juunil  kui ka põhivõistluse 18. juunil.

Viited

Kirjandus
RaPa. "Juttu uue RAADIKUGA. Poksija, kes esimesel matshil kõrvaldati. — Arnold Agur jutustab endast, kohtumisest Reinkega, valusatest löökidest ja Raadikust, kes on klass omaette". Uudisleht nr 204, 10. november 1939. lk 7
Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009

Välislingid
Arnold Aguri sporditulemused
Haud Jõhvi kalmistul

Eesti poksijad
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1922
Surnud 2008
Jõhvi kalmistule maetud
Välja tänav (Rakvere)

Välja tänav on tänav Rakvere linna loodeosas, Moonaküla linnaosas.

Tänav saab alguse ida-läänesuunaliselt Põhja tänavalt. Suundudes põhja suunas, lõpeb tänav Rakvere valla Tõrremäe küla piiril.
Tänava pikkus on 80 meetrit  . Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennul mõõdetuna ca 1,8 km.  

Tänava ääres paikneb kaks ühepereelamut ja kaks ridaelamut, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.

Viited 

Rakvere tänavad
Lina tänav (Rakvere)

Lina tänav on tänav Rakvere linna loodeosas, Moonaküla linnaosas.

Tänav saab alguse põhja-lõunasuunaliselt Kesk põik tänavalt. Suundudes lääne suunas, lõpeb tänav Tähe tänava ristmikul.
Tänava pikkus on 150 meetrit  . Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennul mõõdetuna ca 1,6 km.  

Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.

Viited 

 Rakvere tänavad
Johannes Hainsalu

Johannes Hainsalu VR II/3 (Johan Holzmann, Vabadusristi annetamise otsuses Johannes Holtsmann) (29. märts/10. aprill 1894 Suure-Konguta vald, Tartumaa – 16. märts 1980 Alavere, Kose külanõukogu, Harju rajoon) oli Eesti põllumees.

Ta oli tisler Tartus, osales Esimeses maailmasõjas Vene sõjaväe koosseisus, Vabadussõjas 6. jalaväepolgus, 3. Diviisi tagavarapataljonis, Kuperjanovi partisanide pataljonis reamehena. Pidas Madise talu. Teise maailmasõja järel Saare vallavalitsuse käskjalg, meieri abiline Kääpa meiereis, kolhoosi Punalipp tööline, Saare 8-klassilise kooli teenija ja internaadi kasvataja. 

Maetud Maarja-Magdaleena kalmistule.

Tema Vabadusrist ja rahaline autasu 10 000 marka anti  eksikombel reamees Juhan Holtsmannile (Heinsalu) ja ta ei saanud sellest kunagi teada. Eksitus selgus alles 2004. aastal, mil selle avastas Jaak Pihlak.

Vabadusristi II liigi 3. järgu kavalerid
6. Üksiku Jalaväepataljoni koosseis
Kuperjanovi jalaväepataljoni koosseis
Vabadussõja veteranid
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1894
Surnud 1980
Valguse tänav (Rakvere)

Valguse tänav on tänav Rakvere linna loodeosas, Moonaküla linnaosas.

Tänav saab alguse põhja-lõunasuunaliselt Näituse tänavalt. Suundudes lääne poole, lõpeb tänav Koidu põik tänava ristmikul.
Tänava pikkus on 131 meetrit  . Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennul mõõdetuna ca 1,3 km.   .

Tänava ääres paikneb kaheksa ühepereelamut, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.

Viited 

 Rakvere tänavad
Videviku tänav (Rakvere)

Videviku tänav asub Rakvere linna loodeosas, Moonaküla linnaosas.

Tänav saab alguse Koidu tänavalt. Suundudes lõuna poole, lõpeb ta tupikuga enne Tallinna–Narva raudteeliini maa-ala. Tänava pikkus on 47 meetrit ja ta on Rakvere linna üks lühemaid.  Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennul mõõdetuna ca 1,4 km.

Tänava ääres paikneb kaks ühepereelamut aadressidega Videviku tn 3 ja 4. Elamud on ehitatud 20. sajandi teises pooles.

Viited 

Rakvere tänavad
Pikva külanõukogu

Pikva külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.  

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Anija vallas. Külanõukogu keskus asus Pikva külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pikva külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu.

1954 juunis Pikva külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Anija külanõukogu koosseisu.

Viited

Eesti NSV külanõukogud
Kose rajoon
Harju rajoon
Story Musgrave

Franklin Story Musgrave (sündinud 19. augustil 1935 Bostonis Massachusettsis) on Ameerika Ühendriikide arst ja endine NASA astronaut.

1996. aastal sai temast teine astronaut, kes on osalenud kuuel kosmoselennul. Samuti on ta kuue akadeemilise kraadiga ilmselt harituim astronaut. Ta töötab Disney's Imaginering Groupi ja Applied Mindsi (California) konsultandina.

Ta on sündinud Bostonis, kuid kodulinnaks peab Lexingtoni Kentucky osariigis.

Isiklikku 
Tal sündis 7 last, kellest üks on surnud. 

Musgrave'i hobid on male, lennundus, kirjanduskriitika, luule, mikroarvutid, langevarjuhüpped, fotograafia, lugemine, jooksmine, sukeldumine ja liuglend.

Viited

Välislingid 
 
 Ametlik koduleht (inglise keeles)
 Musgrave'i biograafia NASA kodulehel (inglise keeles)
 Story Musgrave IMDb-s

Ameerika Ühendriikide astronaudid
Ameerika Ühendriikide keemikud
Ameerika Ühendriikide sõjaväelased
Sündinud 1935
Aseri raamatukogu

Aseri raamatukogu (varem ka Aseri vallaraamatukogu) on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Aseri asulas. Raamatukogu juhataja on Heili Nõmmets.

Viited

Välislingid
Raamatukogust Aseri valla kodulehel

Lääne-Viru maakonna raamatukogud
Viru-Nigula vald
Jonathan Miller

Sir Jonathan Wolfe Miller, CBE (21. juulil 1934 London – 27. november 2019 London) oli inglise teatri- ja ooperilavastaja, näitleja, televisiooniesineja, humorist, arst (neuroloog) ja polühistor.   

Miller õppis loodusteadusi ja meditsiini Cambridge'i St John's College'is, bakalaureusekraadi (Baccalaureus Chirurgiae) sai 1959. aastal.

Tunnustused 
 Special Tony Award (1963)
 Kuningliku draamakunsti akadeemia liige
 Kuningliku Arstide Kolleegiumi auliige
 Au-filosoofiadoktor, Cambridge'i Ülikool
 Briti impeeriumi ordu komandör (CBE; 1983)
 Knight Bachelor, teenete eest muusika ja kunsti valdkonnas (2002)
 Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliige

Teatrilavastajad
Inglise kirjanikud
Humoristid
Sündinud 1934
Surnud 2019
Eric Lander

Eric Steven Lander (sündinud 3. veebruaril 1957) on Ameerika Ühendriikide matemaatik ja geneetik, Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi (MIT) bioloogia professor, endine Whitehead Instituudi liige ning MITi ja Harvardi Broadi Instituudi asutajaliige-direktor, polühistor, kes on pühendanud oma karjääri inimese genoomi uurimisele. Ta oli eesistuja USA president Barack Obama teaduse ja tehnoloogia nõustajate nõukogus.

Viited 

Ameerika Ühendriikide bioloogid
Ameerika Ühendriikide majandusteadlased
Biotehnoloogid
Sündinud 1957
Kose-Uuemõisa külakeskus

Kose-Uuemõisa külakeskus on kultuurikeskus Harju maakonnas Kose vallas Kose-Uuemõisa asulas. Külakeskuse tegevjuht on Sirje Bärg.

Külakeskus asutati 2010.

Viited

Välislingid
Külakeskusest Kose valla kodulehel
Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis

Eesti kultuurikeskused
Kose vald
Ingrid van Engelshoven

Ingrid van Engelshoven (sündinud 12. juulil 1966 Delftis) on Hollandi poliitik, ta kuulub erakonda Demokraadid 66. Ta on 26. oktoobrist 2017 Hollandi haridus- ja kultuuriminister.

Ta sündis aastal 1966 Delftis. Ta õppis politoloogiat Nijmegeni Radboudi Ülikoolis ja õigusteadust Leideni Ülikoolis.

Ta on 26. oktoobrist 2017 Hollandi haridus- ja kultuuriminister.

Hollandi ministrid
Sündinud 1966
August Pulsti õpistu

August Pulsti õpistu on Viljandis Pärimusmuusika Aidas tegutsev vabahariduskool. Koolis õpetatakse muu hulgas pärimusmuusikaga seotut. Kool on nimetatud eesti vanavarakoguja ja muusikategelase August Pulsti järgi.

Tunnustus
2009 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (pärimusmuusika õpetamise ja propageerimise eest)

Viited

Välislingid
Koolist Eesti Pärimusmuusika Keskuse kodulehel
Koolist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis

Eesti huvikoolid
Viljandi koolid
Eesti rahvakultuur
Seitsmes laps

"Seitsmes laps" (taani keeles "Det syvende barn") on Erik Valeuri romaan (žanrilt Nordic noir). Ilmunud: 2011. Tõlge taani keelest eesti keelde 2016, Varrak. Tõlkinud Jaan Pärnamäe. Raamat on saanud Klaasist Võtme auhinna 2012.

Andra Teede ("Skandinaavia lastetoa sünge saladus") kirjutab, et seitse last raamatu pealkirjas tähendab prestiižika Taani lastekodu beebide toa seitsme voodi maimukesi, kes kohtuvad nelikümmend aastat hiljem pärast lapsendamist ja uue identiteedi pealesurumist. On üks heaolu-mõtteviisi ja maailma kõige õnnelikumate inimestega rikka väikeriigi kõige piinlikumaid saladusi, et veel kuuekümnendatel olid Taanis abordid keelustatud. Samas oli abieluvälise lapse kasvatamine naistele kohutav alandus ja põhimõtteliselt välistatud. Nõnda pani valitsus ohtra maksumaksjarahaga õla alla peaaegu et luksuslikele lastekodudele ja efektiivsele lapsendamisprotsessile. Kuid kõigest determineeritud tegutsemisest hoolimata ei ole elu nii lihtsalt kammitsetav ja kõik need parandamis-, korrastamis- ja teadasaamispüüdlused ei pruugi saada eesmärgipärast ja ilusat lõppu. 

Eriti mõnes rikkas heaoluriigis nagu Taani on lihtne ette kujutada, et inimeste eksistents järgib mingit kronoloogilist rada, kuigi see on pikitud juhustest. Isegi kõige suuremaid hüppeid kutsutakse sellel rajal elu juhusteks. Seda eksiarusaama jagavad usklikudki ja väidavad, et käivad Jumala rada. Kuid kui saatus loob oma hoolikaid mustreid, ei toimu see suure pidulikkuse ega väärikate käeliigutuste saatel, vaid just nagu mingis mängus või lapse rahutushetke ajal – seepärast me ei märkagi, mis tegelikult toimub, enne kui on hilja.

Välislingid 
  Skandinaavia lastetoa sünge saladus

Romaanid
2011. aasta kirjandusteosed
Narva teenetemärk

Narva teenetemärk on alates 2010. aastast antav Narva linna autasu, mis antakse füüsilistele isikutele Narva linnale osutatud eriliste teenete eest.

Teenetemärk on valmistatud hõbedast, märgi suurus 29,3×29,3 mm, vapiosa taust on sinine ning ümbritsetud viljapeadega.

Autasustatavad 
 Narva linna ametiasutuste ning hallatavate asutuste juhid, nõunikud ja spetsialistid, kes on töötanud linnas vähemalt kümme aastat.
 Kriisi- ja erakorralistes olukordades isikliku vaprusega silmapaistnud isikuid.
 Ettevõtete ja asutuste juhid, kes on oluliselt arendanud ettevõtlust Narva linnas, nende poolt juhitavate ettevõtete ja asutuste oluliste tähtpäevade puhul.
 Haridus- ,kultuuri-, ja sotsiaaltöötajaid ning aktivistid, kes on oluliselt edasi viinud Narva linna kultuuri-, hariduse- ja sotsiaalelu. Asutuste, seltside jm. juubelite puhul alates kümnest aastast.
 Välisriikide kodanikud linnale osutatud eriliste teenete eest.

Teenetemärgi kavalerid

2010 
 Raissa Lihhuša
 Endla Müür
 Galina Moldon
 Tamara Buldõgerova
 Luise-Marie Kulbas
 Tatjana Gontšarova
 Anatoli Štšura
 Viktor Veevo
 Aleksandr Malõško
 Mihhail Stalnuhhin

2011 
 Inna Hohlova 
 Ljudmila Leitsinger 
 Loreida Sulin 
 Valentina Bešekerskas 
 Irina Osis 
 Sergei Gluško 
 Valeri Osmokesku
 Koidu Laar
 Ljudmilla Tepljakova
 Elsa Suikanen
 Igor Kozhevnikov
 Sergei Nikolajev

2012 
 Nadežda Ivanova
 Kalju Müür
 Marika Verro
 Ingrid Erilaid
 Andranik Danieljan

2013 
 Aili Vester
 Valter Tarask

2014 
 Natalja Umarova
 Silvia Ilmenskaja
 Aime Kala
 Mart Pung

2015 
 Olev Silland 
 Mihhail Gorjušin

2016 
 Veera Alijeva
 Olga Zaugarova
 Galina Tšerjavskaja
 Leonid Pelešev
 Aleksandr Brokk 
 Sergei Šub
 Galina Šustrova

2017 
 Ljudmila Homjakova
 Albina Pugatšenko
 Jelizaveta Tšertova
 Vadim Trenin

2018 
 Anžela Voronova 
 Tiiu Assafrei 
 Natalja Mõttus 
 Ants Liimets
 Juri Moskaljov

Viited 

Eesti teenetemärgid
Narva
Samuel Reshevsky

Samuel "Sammy" Herman Reshevsky (sündinud Samuel Herman Reshevsky; 26. november, 1911 Ozorków – 4. aprill 1992 New York) oli poola male imelaps (ta õppis mängima malet 4-aastasena) ja hiljem juhtiv Ameerika male suurmeister. 

Reshevsky sündis Ozorkówis Łódźi lähedal Poolas juudi perekonnas. 

Ta oli pretendent male maailmameistrivõistlustel alates 1930-ndate keskpaigast kuni 1960-ndate keskpaigani: 1948. aastal Haagis ja Moskvas peetud male maailmameistrivõistlustel, mis pidi selgitama uue maailmameistri pärast Aleksandr Alehhini surma (1946), jagas Reshevsky 3.-4. kohta Paul Keresega. Turniiri võitis Mihhail Botvinnik. 

1953. aastal pretendentide turniiril Zürichis, mille võitja sai MM-tiitlimatšile, jagas Reshevsky 2.-4. kohta Paul Kerese ja David Bronštein. Mihhail Botvinnik jäi endiselt maailmameistriks. 

1968. aastal pretendentide turniiril ei saanud Reshevsky mängides Viktor Kortšnoi vastu veerandfinaalist edasi. Turniiri võitis Boriss Spasski. 

Ta oli 8-kordne USA male meistrivõistluste (U.S. Chess Championship) võitja. Ta paistis silma erakordse turniirimängijana kogu oma karjääri vältel, meisterliku positsioonimängijana ja oli vajadusel hiilgav taktik. Ta võttis endale pikalt aega avangute arendamisteks, ja leidis end seetõttu sageli ajahädas olevat, kuid tihti tekitas see asjaolu pigem tema vastastes rahutust kui temas endas.

Reshevsky ei töötanud kunagi täistööajaga professionaalse maletajana – ta oli ametilt raamatupidaja ja hinnatud malest kirjutaja. Tema kirjutiste seas on Reshevsky on Chess (1948), How Chess Games Are Won (1962), Great Chess Upsets (1976) ja The Art of Positional Play (1978), samuti tema rivaalide Bobby Fischeri ja Boris Spasski matši analüüs 1972. aasta male maailmameistrivõistlustel. Lisaks kirjutas ta maleveerge ajakirjadesse ja The New York Times`ile.

Viited 

Ameerika Ühendriikide maletajad
Poola maletajad
Juudid
Sündinud 1911
Surnud 1992
Sarkaņi mõis

Sarkaņi mõis (saksa keeles Heydenfeld, varem Klodtshof, läti keeles Sarkaņu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Lazdona kihelkonnas.

Läti mõisad
Lazdona kihelkond
Nissi valla kultuurikeskus

Nissi valla kultuurikeskus (ka Nissi kultuurikeskus) on kultuurikeskus Harju maakonnas Nissi vallas Riisipere asulas. Keskuse juhataja on Kaja Vahar.

Kultuurikeskus haldab Riisipere kultuurimaja ja Turba kultuurimaja.

Viited

Välislingid
Kultuurikeskuse koduleht

Eesti kultuurikeskused
Nissi vald
Palamuse rahvamaja

Palamuse rahvamaja on rahvamaja Jõgeva maakonnas Palamuse vallas Palamuse asulas.

Rahvamaja on ehitatud enne 1900.

Vaata ka
Palamuse Kultuur

Viited

Välislingid
Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis

Eesti kultuurikeskused
Palamuse vald
Taagepera külanõukogu

Taagepera külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1971.  

Taagepera külanõukogu moodustati 1945 septembris Valga maakonna Vaoküla valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Karjatnurme külas. 

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Taagepera külanõukogu 1950 septembris Tõrva rajooni koosseisu.

1954. aastal liideti Taagepera külanõukoguga likvideeritud Holdre külanõukogu alad. 1954. aasta seosuga tegutsesid külanõukogus "Töötahte", H. Heidemanni nimeline ja V. Kingissepa nimeline kolhoos ning Taagepera Sanatoorium.

Seoses Tõrva rajooni likvideerimisega arvati Taagepera külanõukogu 1959 veebruarist Valga rajooni koosseisu.

1960. aastast asus külanõukogu halduskeskus Ala külas.

Taagepera külanõukogu likvideeriti 1971. aastal, selle alad liideti Helme külanõukoguga.

Viited

Eesti NSV külanõukogud
Tõrva rajoon
Valga rajoon
Tullio Baraglia

Tullio Baraglia (21. juuli 1934 Gera Lario – 23. november 2017) oli itaalia sõudja.

Baraglia võitis 1960. aasta suveolümpiamängudel Roomas roolijata neljapaadil hõbeda ja 1968. aasta olümpiamängudel Méxicos roolijata neljapaadil pronksmedali.

Itaalia sportlased
Sündinud 1934
Surnud 2017
Sõudjad
Shakuntala Devi

Shakuntala Devi (kannada keeles ಶಕುಂತಲಾ ದೇವಿ; 4. november 1929 – 21. aprill 2013) oli India naiskirjanik ja peastarvutaja, astroloog, rahvasuus tuntud kui "inimarvuti". Ta oli imelaps. 

Devi kirjutas romaane ning matemaatika-, mõistatuste- ja astroloogiaalaseid teoseid. Muuhulgas kirjutas ta teedrajava raamatu "The World of Homosexuals" (1977), mida peetakse esimeseks Indias tehtud homoseksuaalsusuuringuks. Selles raamatus käsitles ta homoseksuaalsust eelkäijatest teistmoodi – ta proovis nähtust erapooletult uurida.

18. juunil 1980 demonstreeris ta avalikult oma peastarvutamise võimet, korrutades juhuslikke Imperial College Londoni arvutiosakonna genereeritud 13-kohalisi numbreid: 7 686 369 774 870 × 2 465 099 745 779. Ta arvutas peast 28 sekundiga õige vastuse: 18 947 668 177 995 426 462 773 730.

Ta pääses tänu oma peastarvutamisandele 1982. aastal Guinnessi rekordite raamatusse.

Devi seletas paljud oma peastarvutamise tehnikad lahti enda raamatus "Figuring: The Joy of Numbers".

Biograafia

Varajane elu 
Shakuntala Devi sündis Bangalore'is (Karnataka, India) Kannada õigeusklikust braahmani peres. Devi isa ei tahtnud hakata preestriks Ta hakkas leiba teenima hoopis tsirkuses, kus töötas trapetsikunstniku, lõvitaltsutaja, köielkõndija ja mustkunstnikuna. Ta avastas oma umbes kolmeaastasel tütrel erakordse numbrite meelespidamise võime, kui ta õpetas tütrele kaarditrikke. Isa lõpetas tsirkusetöö ja viis oma tütre ringreisile, et demonstreerida tema fenomenaalset arvutamisvõimet. Lapsel puudus formaalne haridus. 6-aastaselt tutvustas Devi isa tema matemaatilisi võimeid Mysore'i ülikoolis.

1944. aastal kolis ta isaga Londonisse.

Teoseid 
 "Astrology for You" (New Delhi: Orient, 2005). ISBN 978-81-222-0067-6
 "Book of Numbers" (New Delhi: Orient, 2006). ISBN 978-81-222-0006-5
 "Figuring: The Joy of Numbers" (New York: Harper & Row, 1977). ISBN 978-0-06-011069-7, OCLC 4228589
 "In the Wonderland of Numbers" (New Delhi: Orient, 2006). ISBN 978-81-222-0399-8
 "Mathability: Awaken the Math Genius in Your Child" (New Delhi: Orient, 2005). ISBN 978-81-222-0316-5
 "More Puzzles to Puzzle You" (New Delhi: Orient, 2006). ISBN 978-81-222-0048-5
 "Perfect Murder" (New Delhi: Orient, 1976). OCLC 3432320
 "Puzzles to Puzzle You" (New Delhi: Orient, 2005). ISBN 978-81-222-0014-0
 "Super Memory: It Can Be Yours" (New Delhi: Orient, 2011). ISBN 978-81-222-0507-7; (Sydney: New Holland, 2012), ISBN 978-1-74257-240-6, OCLC 781171515
 "The World of Homosexuals" (Vikas Publishing House, 1977). ISBN 978-0706904789

Vaata ka 
 Mnemoonika

Viited

Välislingid 
 Chips no match to grey cells: Shakuntala Devi Times of India
 Intervjuu väljaandes "Know Your Star"

Sündinud 1929
Surnud 2013