joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Kobraslased

Kobraslased (Castoridae) on näriliste sugukond, kuhu kuulub ainult üks tänapäevane perekond – kobras.

Lisaks kobraste perekonnale kuulub sellesse sugukonda neli fossiilset perekonda kobraslasi:
 ürgkobras (Paleocastor)
 trogonteerium (Trogontherium), mille esindajatest on tuntuim Trogontherium cuvieri 
 Dipoides 
 Steneofiber
Kanada kobras

Kanada kobras (Castor canadensis) on näriliste seltsi kopra perekonda kuuluv loom.

Sellesse perekonda kuulub peale kanada kopra veel teine liik, euroopa kobras. Nad on välimuselt ja eluviisilt väga sarnased. 

Kanada koprad on väiksemad, väiksema ja ümarama peaga, lühema ja laiema koonuga, paksema, pikema ja tumedama aluskarvaga, laiema ja ovaalsema sabaga ning pikemate sääreluudega, mis võimaldab kanada kopral tagajalgadel paremini liikuda kui euroopa kopral. Ninaava on kanada kopral ruudukujuline, euroopa kopral kolmnurkne. Anaalnäärmed on kanada kopral väiksemad, paksema seinaga ja mahutavad vähem nõret.

Mingil määral erineb ka kobraste jaotus värvi järgi. Kanada kobrastest on 50% helepruunid, 25% punakaspruunid, 19% tumepruunid ja 6% mustad, euroopa kobrastest on 66% helepruunid, 20% punakaspruunid, 8% tumepruunid ja 4% mustad.

Levik ja eluviis

Kanada kobras on levinud Põhja-Ameerika metsavööndis. Tema levila vähenes kunagi küttimise tõttu tunduvalt, kuid on tänapäevaks pärast kaitseabinõude rakendamist ja reaklimatiseerimist peaaegu taastunud. Sellepärast kuulub kanada kobras soodsas seisundis liikide hulka.

Ta suudab elada isegi tiheda inimasustusega aladel. Väikest kopra asurkonda peetakse inimasustatud aladel isegi soovitatavaks. 

Vangipõlves on kanada kopra eluiga ulatunud 19 aastani. 

Kanada kobras saab vee all olla kuni veerand tundi järjest. 

USA Montana osariigis teatakse 700 meetri pikkust kopratammi, mille kuhilpesa kõrgus ulatub iga-aastase juurdeehituse tõttu 13 meetrini. 

Euroopas on Kanada kobras introdutseeritud ainult Soome . Ta on levinud Soome kagu- ja idaosas. Soomest on kanada kobras levimas Rootsi.

Euroopa ja kanada kobras ei anna omavahel järglasi. Euroopa kopral on 48 kromosoomi ja kanada kopral 40. Venemaal on tehtud rohkem kui 27 katset neid kaht liiki hübridiseerida, kasutades isast kanada ja emast euroopa kobrast. Tulemuseks oli üks surnult sündinud järglane.

Kobras sümbolina 

Ta on Kanada rahvusloom. Tema kujutis on Kanada 5-sendisel mündil. Mõnes Kanada piirkonnas peetakse teda siiski kahjuriks. 
 
Kanada kobras on ka USA Oregoni osariigiloom. Ta on paljude insenere ettevalmistavate õppeasutuste, sealhulgas California Tehnoloogiainstituudi ja Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi embleemiks.

Viited

Kobraslased
Eesti võõrliigid
Boris Tadić

Boris Tadić (Борис Тадић; sündinud 15. jaanuaril 1958 Sarajevos) on Serbia poliitik, Serbia president 11. juulist 2004 kuni 5. aprillini 2012, Demokraatliku Partei juht 2003. aastast. 

2008. aastal valiti Tadić teiseks (viieaastaseks) ametiajaks presidendiametisse tagasi, kuid ta lahkus ametist omal soovil enne teise ametiaja lõppu.

Tadić käis koolis Belgradis ja lõpetas Belgradi ülikooli sotsiaalpsühholoogia erialal. On õpetanud Belgradi 1. Keskkoolis psühholoogiat.

2000. aastal oli Tadić Jugoslaavia telekommunikatsiooniminister, aastatel 2003–2004 Serbia ja Montenegro kaitseminister.

Teist korda abielus. Esimene abielu oli lastetu, teisest on Tadićil kaks last.

Tunnustus 
 2007 – Euroopa poliitilise kultuuri auhind

Välislingid 
 Serbia presidendi koduleht

Serbia presidendid
Sündinud 1958
Wolfgang Schüssel

Wolfgang Schüssel (sündinud 7. juunil 1945) on Austria poliitik, ta oli Austria liidukantsler 4. veebruarist 2000 kuni 11. jaanuarini 2007. 

Alates 2. jaanuarist 2007 oli ta ühtlasi ka Austria siseminister, asendades 31. detsembril 2006 ootamatult surnud Liese Prokopit.

Austria liidukantslerid
Sündinud 1945
Valdas Adamkus

Valdas Adamkus (sündinud Voldemaras Adamkavičius 3. novembril 1926 Kaunases) on Leedu poliitik, Leedu president aastail 1998–2003 ja 2004–2009.

1998. aastal valiti ta kolmandaks Leedu presidendiks uuel iseseisvusajal. Tema ametiaeg kestis 2003. aastani. Järgmiseks ametiajaks teda tagasi ei valitud, kuid ta võitis pärast president Rolandas Paksase tagandamist peetud 2004. aasta Leedu presidendivalimised juunis.

Noorus

Adamkus sündis Leedus. Tema isa Ignas Adamkavičius (1896–1987) oli Leedu üks esimesi sõjaväelendureid.

Noormehena osales Valdas põrandaaluses võitluses nii Nõukogude kui ka Saksa okupatsioonijõududega.

1948. aastal peetud ikestatud rahvaste olümpiamängudel võitis ta kergejõustikus kuld- ja hõbemedali.

Ta õppis Müncheni ülikoolis, kuid emigreerus USA-sse. Viit keelt valdav Adamkus teenis 1950. aastatel USA sõjaväeluures. 1960. aastal lõpetas Adamkus Illinoisi Tehnoloogiainstituudi ehitusinsenerina.

Töö USA keskkonnaametis

Adamkus asus USA Keskkonnaametisse tööle kohe, kui see 1970. aastal asutati. President Ronald Reagan määras ta 1981 piirkonnahalduriks. Ta vastutas kõikide föderaalsete õhu-, vee- ja ohtlike jäätmete ning muu saaste kontrolliprogrammide eest Illinoisi, Indianas, Michigani, Minnesota, Ohio ja Wisconsini osariigis. 1985. aastal sai ta Reaganilt kõrgeima ametnikule antava autasu Distinguished Executive Presidential Rank Award. Adamkus töötas piirkonnahaldurina 16 aastat ja läks 1997 pensionile, olles teeninud 29 aastat föderaalametnikuna. Ta oli Vabariikliku Partei liige.

Leedu president

Varsti pärast keskkonnaametist lahkumist asus Adamkus elama Leetu. 1998. aastal valiti ta Leedu presidendiks ning ta jäi sellele ametikohale 2003. aastani, mil ta sai valimistel lüüa Rolandas Paksaselt. Ent Paksas tagandati 2004. aastal ja Adamkus kandideeris uuesti. Valimiste esimene voor peeti 13. juunil 2004. Adamkus kogus 30% antud häältest, saades kõige rohkem hääli. Teise vooru, mis peeti 27. juunil 2004, võitis Adamkus 52 protsendiga häältest. Alates 12. juulist 2004 kuni 12. juulini 2009 oli ta Leedu Vabariigi president.

7. märtsil 2005 tegid Adamkus ja Eesti president Arnold Rüütel ühisavalduse: kumbki luges samal päeval oma maa presidendilossis ette avalduse, milles teatas, et ei sõida 9. mail Moskvas toimuvatele Suure Isamaasõja lõppemise 60. aastapäeva pidustustele. Kumbki oli selleks enda juurde kutsunud Venemaa suursaadiku. Seevastu Läti tollane president Vaira Vike-Freiberga osales nendel pidustustel.

Tunnustus
 1998 – Vürst Jaroslav Targa I järgu orden 
 1999 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
 2004 – Valgetähe ketiklassi teenetemärk
 2002 – Rahvusvaheline auhind "Usk ja ustavus"
 2009 – Vabaduse orden (Ukraina)

Viited

Välislingid
 www.president.lt/en 
 www.youtube.com/spaudostarnyba

Leedu presidendid
Valgetähe ketiklassi teenetemärgi kavalerid
Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1926
Elbe

Elbe (saksa; tšehhi Labe) on jõgi Euroopas.

Elbe algab Sudeedi mägedest. Voolab läbi Tšehhi, kus Melniki juures ühineb suure Vltava jõega. Siis murrab läbi Elbsandsteingebirge Saksimaale. Voolab läbi Dresdeni ja Magdeburgi, võttes vastu lisajõgesid, sh. Haveli. Hamburgi linna juures moodustab suudmelahe ja suubub Cuxhaveni linna juures Põhjamerre.

Pikkus 1165 km.

Suuremad lisajõed on Vltava, Ohře, Mulde, Saale ja Havel.

Elbe jõgikond
Saksamaa jõed
Tšehhi jõed
Dvina

Dvina ehk Põhja-Dvina (varem eesti keeles Põhja-Dvinaa; vene Северная Двина) on jõgi Euroopa-Venemaa põhjaosas.

Dvina algab Suhhona ja Jugi jõe ühinemisel Veliki Ustjugi linnas. Kuni Kotlase linnani, kus Dvinasse voolab paremalt veerohke Võtšegda jõgi, kannab ta nime Väike Põhja-Dvina. Edasi voolab jõgi loodesse. Viimane suurem lisajõgi on Pinega jõgi. Dvina suubub Valge mere Dvina lahte. Suudme lähedal on ta loodete mõju all ja hargneb (delta umbes 900 km²). Keskmine vooluhulk suudmes on 3490 m³/s. 

Coriolisi efekti tõttu on jõe paremkallas, eriti alamjooksul, kõrge, vasak aga lauge.

Jõge kasutatakse nii laevaliikluseks kui ka palgiparvetuseks. Jõe suudme peaharude suur sügavus võimaldab ookeanilaevade sisenemist nendesse.

Jõe alamjooksul, suudmealal asub kaks olulist sadamalinna – Arhangelsk ja Severodvinsk. Enne Arhangelski-Moskva raudtee valmimist oli jõgi ainus ja olulisim ühendustee Arhangelskiga ning teiste selle piirkonna asulatega.

Jõe pikkus on 744 km.

Vaata ka
Daugava (ehk Lääne-Dvina, Väina)

Dvina jõgikond
Venemaa jõed
Alus (laevandus)

Alus ehk ujuvvahend on inimese kätetööna valminud vees ujuv asi, kui seda kasutatakse inimese, lasti, seadmete või muude asjade hoidmiseks või edasitoimetamiseks vee peal või vee all. 

Alusel peab olema positiivne tõstejõud ehk veeväljasurve.

Liigitamine 
Aluseid liigitatakse:
 veesõiduk, sealhulgas peamiselt
 laev – sõltumata tüübist ja edasiliikumise moodusest
 paat – sõltumata ehitusest
 kaater
 surfi- ja purjelaud
 parv
 ujuvkai
 ujuvdokk
 debarkader
 pontoon
 ujuvplatvorm – näiteks nafta- ja gaasitööstuses

Vaata ka
Laev
Purjelaev
Veesõiduk

Välislingid 

Laevandus

de:Wasserfahrzeug
ru:Судно
Bulgaaria jalgpallikoondis

Bulgaaria jalgpallikoondis on Bulgaaria rahvuskoondis jalgpallis.

Koondise põhivorm: valge särk, rohelised püksid, punased põlvikud. Koondise varuvorm: punane särk, valged püksid, punased põlvikud.

Jalgpalli mängisid bulgaaria koolipoisid juba 19. sajandi lõpus. Esimesed klubid asutati 20. sajandi alguses. 1913 asutati Sofia Slavia ning 1914 Sofia Levski. Bulgaaria Jalgpalliliit asutati 1923 ning rahvuskoondise esimene maavõistlus oli 21. mail 1924 Austria vastu. Viinis peetud kohtumise võitsid jalgpallis hoopis kogenumad austerlased 6:0.

MM-i valikturniiril osales Bulgaaria esimest korda 1934, kuid alles 1960. aastatel hakati endast kujutama ka reaalset jõudu. 1962. aasta MM-il Tšiilis olid bulgaarlased esimest korda finaalturniiril. Argentinale ja Tšehhoslovakkiale küll kaotati, kuid eneseusku andis väravateta viik Inglismaaga. 

Bulgaaria pääses maailma tippseltskonda ka 1966, 1970 ja 1974, kuid võiduõnne polnud neil kordagi. 1968. aasta Euroopa meistrivõistlustel mängiti end konkurentsis Portugali, Rootsi ja Norraga alagrupist edasi, kuid veerandfinaalis tuli tunnistada Itaalia paremust. Samal aastal sai Bulgaaria Méxicos olümpiamängude hõbemedali. Tolle ajajärgu kirkaim täht oli Georgi Asparuhov, kes aga 1971. aasta juunis autoõnnetuses hukkus. Tuntud nimed olid ka Hristo Bonev ja Dimităr Penev.

1986. aasta MM-il mängis Bulgaaria end teise ringi (seal kaotati Mehhikole 0:2) ning seal andis endast märku Hristo Stoichkov, Bulgaaria kõigi aegade kuulsaim jalgpallur.

Tema tähetund saabus 1994. aasta MM-il. Kaotanud avamängus Nigeeriale, said bulgaarlased oma MM-ajaloo esimese võidu (4:0) Kreeka üle ning tekitasid seejärel sensatsiooni 2:0 võiduga Argentina üle. Teises ringis oldi penaltiseerias paremad mehhiklastest ning veerandfinaalis tänu Stoičkovi ja Jordan Lečkovi väravatele 2:1 sakslastest. Poolfinaalis kaotati küll 1:2 Itaaliale ning pronksimängus 0:4 Rootsile, kuid 6 väravat löönud Stoičkov oli turniiri parim väravakütt koos venelase Oleg Salenkoga.

Vanal kaardiväel jätkus veel jõudu pressida end 1996. aasta EM-ile, kuid Inglismaal sai bulgaarlaste turniir otsa kolme alagrupimänguga. Pärast seda pole bulgaarlased MM-i finaalturniirile pääsenud.

Euroopa 2004. aasta jalgpallimeistrivõistluste valikmängudes suutis Plamen Markovi juhendatav noor meeskond edestada Horvaatiat ja Belgiat ning tagas endale otsepääsu Portugali, kus ainsatena kaotati kõik mängud.

Endised peatreenerid

Vaata ka 
 1966. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
 Jalgpall 1968. aasta suveolümpiamängudel
 1970. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
 1974. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
 1986. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
 1994. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
 1996. aasta Euroopa jalgpallimeistrivõistlused
 2004. aasta Euroopa jalgpallimeistrivõistlused

Euroopa jalgpallikoondised
Jalgpallikoondis
Saint Lawrence'i jõgi

Saint Lawrence on jõgi Põhja-Ameerikas.

Geograafia
Ta lähtub Ontario järvest. Lähte lähedal voolab ta aeglaselt Ameerika Ühendriikide ja Kanada piiril ja sisaldab muuhulgas nõndanimetatud Tuhande saare maad. Keskjooksul vahelduvad kärestikud järvetaoliste laienditega. Madalaim kärestik on Lachine kärestik Hochelaga saarestikus, kus suubub suurim vasak lisajõgi Ottawa. Allpool voolab Saint Lawrence aeglaselt. Trois Rivières'i linnast allpool mõjutavad looded jõge üha enam. Québecist allpool jõgi laieneb - jõe suudmes asuv estuaar (400 km pikk ja kuni 50 km lai) läheb järkjärguliselt üle Saint Lawrence'i laheks.

Jõe pikkus on 1200 km, jõgikonna pindala 1,3 miljonit km². Veetase kõigub aasta jooksul vähe, keskmine vooluhulk on 6700 m³/s.

Vaata ka
Hochelaga saarestik
Ontario järv

Välislingid

Saint Lawrence'i jõgikond
Ameerika Ühendriikide jõed
Kanada jõed
Bitt

Bitt (inglise keeles bit sõnadest binary digit, binaarnumber) on informaatikas ja infotehnoloogias 
digitaalkujul esitatud andmete mõõtühik, vastab ühele kahendkohale 0 või 1.
1 bitt on vähim käsitletav andmehulk. 8 bitti moodustavad infohulga ühiku bait.

Sõltumatult füüsikalisest esitusest võib bitti vaadelda kui üht  kahest võimalikust sündmusest või seisundist.

Vaata ka
Bitikiirus
Kvantbitt

Viited 

Informaatika
Infotehnoloogia
Bait

Bait (tähis B) on arvutites kasutatav infoühik, mis sisaldab 8 järjestikust bitti. Bait on kõige levinum infohulga, mälumahu ja salvestusmahu mõõtühik.

Eesliited 
Suuremate ühikute tähistamiseks lisatakse sõnale bait eesliiteid. Kasutusel on mitu erinevat süsteemi, mistõttu esineb tihti segadust nende kasutamise pärast.

Informaatikas ja digitaaltehnikas kasutatakse eesliiteid kilo-, mega-, giga- jne, mis tähistavad binaarset (kahendsüsteemil põhinevat) kordsust, s.t väiksemast ühikust 210 =  1024 korda suuremat ühikut:
 1 kB (kilobait) = 1024 (210) baiti.
 1 MB (megabait) = 1024 kB = 1 048 576 baiti.
 1 GB (gigabait) = 1024 MB = 1 073 741 824 baiti.
 1 TB (terabait) = 1024 GB = 1 099 511 627 776 baiti.
 1 PB (petabait) = 1024 TB = 1 125 899 906 842 624 baiti.
 1 EB (eksabait) = 1024 PB = 1 152 921 504 606 846 976 baiti.
 1 ZB (zetabait) = 1024 EB = 1 180 591 620 717 411 303 424 baiti.
 1 YB (jotabait) = 1024 ZB = 1 208 925 819 614 629 174 706 176 baiti.

Andmehulga ja andmemahutavuse tuletatud ühikutes väljendab eesliide sageli detsimaalset kordsust (nagu SI kordühikutes), nt 1 kilobait = 1000 baiti, 1 megabait = 1000 kilobaiti, 1 gigabait = 1000 megabaiti, 1 terabait = 1000 gigabaiti. Detsimaalne tähendus on eesliidetel paljude mälumahtude väljendamisel:  arvuti  töömälu ja salvestusmälu (kõvaketas, SSD),  mälupulk, mälukaart, optiline andmekandja (CD, DVD, Blu-ray Disc), faili suurus.

Eesliidete tähenduse täpsustamiseks võeti 1999. aastal IEC 60027 standardiga binaarse tähendusega  kilo-, mega-, giga-, tera- jne asemel kasutusele eesliited kibi-, mebi-, gibi- jne: 1 kibibait (kiB) = 1024 baiti, 1 mebibait (MiB) = 1024 kilobaiti, 1 gibibait (GiB) = 1024 mebibaiti, 1 tebibait (TiB) = 1024 gibibaiti. Binaarsed eesliited ei ole siiski laialdast kasutust leidnud.

Mida suuremates ühikutes andmemahtu väljendatakse, seda suurem on arvuline erinevus detsimaal- ja binaareesliidetega ühikute vahel. Näiteks 100 kilobaiti (kB) = 97,7 kibibaiti (kiB), aga 100 gigabaiti (GB) = 93,1 gibibaiti (GiB) jne.

Inimese mälumahuks on arvatud ligikaudu üks petabait.

Ajalugu 
Nimetust byte kasutas esmakordselt Werner Buchholz 1965. aastal arvuti IBM 7030 Stretch projekteerimisel, et tähistada väikseimat adresseeritavat ja seega korraga edastatavat andmehulka, mis koosnes siis kuuest bitist. Seda arvu suurendati veel sama projekti käigus kaheksa bitini, arvatavasti sellepärast, et kaheksat saab esitada kahe astmena: 23 = 8.

Andmeüksusele nimetuse valikul lähtuti sõnast bite (inglise keeles hammustatud tükk, amps). Seda aga hakati kirjutama kujul byte, et see eristuks paremini sõnast bit. Trükis ilmus termin byte esmakordselt 1959. aastal.. Alates 1970. aastatest muutus 8-bitine bait faktiliselt standardiks ning ka masinasõna pikkus arvutites kordseks 8 bitiga.

Vaata ka
bitt
informatsiooniteooria
mahutavus (andmekandja)

Viited 

Andmetüübid
Kura kurk

Kura kurk ehk Irbe väin (, ) ühendab Läänemerd Liivi lahega ja lahutab Saaremaad Kuramaast. 

Väina laius on 27 km. 

Väin on valdavalt alla 10 m sügav. Selle sügavaim osa (kuni 23 m) kulgeb Kuramaa ranniku lähedalt.

Vaata ka
Kura kurgu hoiuala

Eesti väinad
Läti geograafia
Kuramaa geograafia
Eesti väinade loend

Eesti väinade loend loetleb Eesti väinad.



A

Aksi salm

H

Hari kurk

I
Irbeni väin

K

Keri vahe - Kihnu väin - Kura kurk - Kurkse väin - Käkisilm - Kärnatse silm

P

Pisike silm - Püssirahusilm

R

Rukki kanal

S

Silmeni väin - Soela väin - Suur salm - Suur silm - Suur väin

V

Viire kurk - Viru väin - Voosi kurk - Võilaiu silm - Väike salm - Väike väin

Vaata ka
Maailma väinade loend

Eesti väinade loend
Väinade loend
Manner

Manner ehk mander ehk kontinent on maailmamerest ümbritsetud suur maismaa osa. Mandrid või nende osad koos ümbritsevate saartega moodustavad maailmajagusid. Viimaseid võidakse germaani keeltes tähistada ka sõnaga kontinent/continent; nt Euroopat või selle mandriosa, Aasiat või selle mandriosa või Okeaaniat koos Austraaliaga (Australaasia).

Planeet Maa kuus mandrit 

Aafrika
Antarktis
Austraalia
Euraasia
Lõuna-Ameerika
Põhja-Ameerika

NB! Vikipeediad teistes keeltes ei erista alati mandrit maailmajaost üldse või esitavad mõlemat puudutava teksti ühes artiklis eri alapunktidena (kasutades mõistet kontinent).

Vaata ka
Hiidmanner
Maailmajagu
Uus Maailm
Vana Maailm
M

M (m) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht, ladina tähestiku 13. täht.

See täht vastab enamasti häälikule m.

Päritolu

Algsemi kirjas kujutab see täht lainejoont ja tähistab vett. Arvatakse, et eeskujuks on vastav egiptuse hieroglüüf. Foiniikia kirjas sai sellest täht mem (vesi). Et (paremalt vasakule) oleks lihtsam kirjutada, lisati lainejoonele paremale kriips. Täht vastas häälikule m, sest vett tähistav sõna algas m-häälikuga (egiptuse hieroglüüf vastas n-häälikule). 

Tähest mem sai kreeka kirjas müü. Algul kirjutati seda kriipsuga nagu foiniikia tähte, klassikalises kreeka kirjas lisati aga kriips ka vasakule (väiketähel on ainult üks kriips). Põhjuseks võib olla üleminek vasakult paremale kirjutamisele või ka kirjutusvahendi vahetus.

Etruski kirja võeti üle müü varane variant, mis meenutab foiniikia tähte. Ladina kirja võeti alguses etruski variant.

Lühend
 Keemias tähistab M molaarmassi.
 Biokeemias tähendab M metioniini.
 Kuu tähisena tähendab M märtsi või maid (näiteks JVMAMJJASOND).
 Rahanduses tähendab M miljonit.
 Rooma number M tähendab arvu tuhat (1000). Tegemist on lühendiga (ladina sõnast mille 'tuhat').
 Informaatikas
 on M (mega) eesliide, mis tähistab kordajat 220 = 1 048 576.
 märgitakse tähega M mõnikord programmeerimiskeelt MUMPS.
 Autonumbritel tähendab M maakoodina Maltat.
 SI-süsteemis on:
 M (mega) eesliide, mis märgib kordajat 106 = 1 000 000.
 m (milli) eesliide, mis märgib kordajat 10-3 = 0,001
 m põhiühiku meeter tähis.

 "M" on ka kahe aastatel 1931 ja 1951 valminud filmi pealkiri.
-M- on esinejanimi, mida kasutab Prantsuse laulja Matthieu Chedid.
M oli Robin Scotti muusikaprojekt.

 James Bondi filmides ja raamatutes on M-täht MI6 juhi koodnimi.

Vaata ka
М (kirillitsa täht)

Tähestikutähed
Alkeemia

Alkeemia oli prototeaduslik valdkond, mis hõlmas tänapäeva keemia, füüsika, astroloogia, kunsti, semiootika, metallurgia, meditsiini ja müstika elemente. Alkeemia ei olnud tänapäeva mõistes teadus. 

Alkeemia tuntuim eesmärk oli igasuguste metallide muutmine kullaks või hõbedaks. See oli võimatu, sest keemiliste vahenditega ei saa muuta ühte keemilist elementi teiseks. Aatom on looduses üldjuhul väga stabiilne. Keemilistes reaktsioonides jääb iga keemilise elemendi aatom pärast reaktsiooni sellekssamaks aatomiks, mis see oli enne reaktsiooni. 

Keemilise elemendi tähtsaim omadus on tema aatomi tuumas olev tuumalaeng, prootonite arv ja seda ei õnnestu lihtsalt muuta, kuna tuuma ümbritseb energiabarjäär, mis ei lase teisi positiivselt laetud osakesi ligi. Aatomi tuum on üldiselt stabiilne, tuumalaengu muutmiseks on vaja oluliselt suuremat energiat, kui alkeemikute käsutuses oli. Iseeneslikult muutuvad vaid radioaktiivsete aatomite tuumad. Olgugi, et suured eesmärgid olid sel ajal võimatud, avastasid alkeemikud siiski palju sellist, mida hilisem keemiateadus kasutada sai. 

Alkeemikud üritasid luua ka panatsead, mis ravivat kõiki haigusi ja muutvat inimesi surematuks. Nende eesmärkide saavutamise keskmeks arvati olevat tarkade kivi.

Alkeemiat võib vaadelda tänapäeva keemia eellasena enne teadusliku meetodi tekkimist.

Alkeemikuid
 Heinricus Cornelius Agrippa
 Albert Suur
 Roger Bacon
Tycho Brahe
 Henning Brand
 Johann Böttger
Nicolas Flamel
Ge Hong
 Raymondus Lullius
Paul Luther
Paracelsus
Théodore Tiffereau

Vaata ka

 taoistlik alkeemia
 Voynichi käsikiri

Viited

Alkeemia
Amper

Amper (tähis A) on elektrivoolu tugevuse ühik ja üks seitsmest SI-süsteemi põhiühikust. Amper on ka magnetomotoorjõu ehk magneetimisergutuse mõõtühik.

Amper on nimetuse saanud elektromagnetismi avastaja André-Marie Ampère'i (1775–1836) järgi.

Ampri määratlemisel on aluseks võetud elementaarlaengu fikseeritud arvväärtus 1,602 176 634 · 10−19, ühik kulon (C) ehk ampersekund (A · s), kus sekund on määratletud tseesium-133 sageduse  alusel.

Voolutugevus on 1 amper, kui juhtme ristlõiget läbib sekundis 1 kulon ehk 1/(1,602 176 634 · 10−19) ≈ 6,2 · 1018 elektroni:
.

Eelmine definitsioon 
 
Kaalude ja Mõõtude Peakonverents kehtestas 1948. aastal järgmise ampri definitsiooni: amper on sellise muutumatu elektrivoolu tugevus, mis, läbides kaht lõpmatult pikka paralleelset kaduvväikese ringikujulise ristlõikega sirgjuhet, mis paiknevad vaakumis teineteisest ühe meetri kaugusel, tekitab nende juhtmete vahel jõu 2 · 10−7 njuutonit juhtme iga meetripikkuse lõigu kohta.
Kui vool elektrijuhis on 1 amper, siis läbib juhi ristlõiget igas sekundis elektrilaeng 1 kulon:
.

Vaata ka
 SI-süsteemi põhiühikud

Viited 

SI-süsteemi põhiühikud
Elektrotehnika
Kelvin

Kelvin (tähis K) on termodünaamilise temperatuuri mõõtühik ja üks seitsmest SI-süsteemi põhiühikust.

Kelvini määratlemisel on aluseks võetud  Boltzmanni konstandi  fikseeritud arvväärtus 1,380 649 · 10–23 väljendatuna ühikutes J · K–1 ehk kg · m2 · s–2 · K–1, kus kilogramm, meeter ja sekund on määratletud Plancki konstandi , valguse kiiruse  ja tseesium-133 sageduse  alusel.

1 kelvin vastab termodünaamilise temperatuuri niisugusele muutusele, mis kaasneb termilise energia muutusega 1,380 649 · 10−23 džauli võrra.

Kelvini ja Celsiuse temperatuuriskaala 
Kelvini temperatuuriskaala nullpunktiks on absoluutne nulltemperatuur. Absoluutsel skaalal saab temperatuurinäit olla ainult positiivne. Selle skaala võttis 1851. aastal kasutusele inglise füüsik William Thomson (lord Kelvin).

Kelvini temperatuuriskaala kraad on väärtuselt võrdne Celsiuse skaala kraadiga: 1 K = 1 °C. Seega temperatuuri  muutus väljendatuna kelvinites võrdub arvuliselt temperatuuri t muutusega Celsiuse kraadides:
 

Temperatuur  Kelvini skaalal ja temperatuur  Celsiuse skaalal on omavahel seotud järgmiselt:
  [K] = t [°C] + 273,15; näiteks temperatuurile  = 30 °C vastab absoluutsel skaalal 30 + 273,15 = 303,15 K
  [°C] =  [K] − 273,15; näiteks temperatuurile  = 300 K vastab Celsiuse skaalal 300 – 273,15 = 26,85 °C

Enne 1967. aastat kasutati kelvini (tollal nimetati seda Kelvini kraadiks) tähisena °K.

Vaata ka
 Temperatuur
 Absoluutne temperatuur
 Celsiuse skaala

Viited

Välislingid 
 Temperatuuriühikute teisendamine

Termodünaamika
SI-süsteemi põhiühikud
Skaalad
Kandela

Kandela (lad candela, ’vahaküünal’) on SI-süsteemi ühe  põhisuuruse – valgustugevuse – mõõtühik, tähis cd.

Kandela määratlemisel on aluseks võetud 540 · 1012 Hz sagedusega monokromaatilise kiirguse valgusviljakuse  fikseeritud arvväärtus 683 väljendatuna ühikutes  lm · W−1, mis on cd · sr ·  W−1 või cd · sr · kg−1 · m−2  ·  s3, kusjuures kilogramm, meeter ja sekund on määratletud vastavalt Plancki konstandi , valguse kiiruse  ja tseesium-133 sageduse  alusel: 
.

Sellise sisuga definitsiooni esitas Kaalude ja Mõõtude Peakonverents (CGPM) 1979. aastal ja see kehtib tänaseni, ainult sõnastus on 2019. aastal viidud vastavusse SI põhiühikute uute määrangutega.

1 kandela on seega valgustugevus, millega teatavas kindlas suunas kiirgab 540 · 1012-hertsise sagedusega kiirguse allikas, kui tema kiirgustugevus selles suunas on 1/683 W · sr−1  (vatti steradiaani kohta).
 
Kui valgusallikas tekitab enda ümber (seega ruuminurgas Ω = 4π steradiaani) ühtlase valgusvoo Φ suurusega 4π (= 12,566) luumenit, siis on selle valgusallika valgustugevus igas suunas 1 kandela (sest 4π lm / 4π sr = 1 lm/sr = 1 cd). Umbes niisuguse tugevusega valgust levitab enda ümber tavaline majapidamisküünal, millest tuleb ka ühiku nimetus. Esialgu iseloomustatigi valgusallikate valgustamise võimekust visuaalse võrdlemise teel valgusetaloniga, milleks oli standardne küünal.

Esimesi hõõglampe iseloomustati samuti valgustugevuse kaudu, nt 100-küünlast valgust andis umbes 18-vatine hõõglamp. Edaspidi, kui võeti kasutusele fotomeetriliste suuruste süsteem, hakati allikate valgustusvõimet väljendama nende tekitatava valgusvoo kaudu (luumenites).

Viited 

SI-süsteemi põhiühikud
Valgus
Leipzigi Ülikool

Leipzigi Ülikool (Universität Leipzig) asub Saksamaal Leipzigis. See on üks vanemaid ülikoole Euroopas. 

See asutati 1409. aasta alguses ja koosnes algul neljast teaduskonnast. 

Saksa DV aegadel oli ülikooli nimi Leipzigi Karl Marxi (nimeline) Ülikool (saksa Karl-Marx-Universität, lühend KMU). 

Praegu on ülikoolil 14 teaduskonda ja umbes 29 000 üliõpilast. Instituute on 150 ja õppeprogramme 190. See on Saksimaa suuruselt teine ülikool. 

Ülikool on asutamisest saadik pidevalt tegutsenud. Kõige kuulsam on arstiteaduskond, mis asutati 1415. aastal.

Ajalugu 

Alma mater Lipsiensis avati 2. detsembril 1409 Praha Karli ülikoolist lahkunud saksa üliõpilaste poolt. Paavst Aleksander V andis tunnustamisbulla välja 9. septembril 1409. Ülikooli esimene rektor oli Johann von Münsterberg.

Leipzigi Ülikooliga seotud isikuid
Leipzigi Ülikooli väljapaistvate õppejõudude hulka kuuluvad:
 filosoof Ernst Bloch
 majandusteadlane Karl Bücher
 neuroloog Paul Flechsig
 germanist Theodor Frings
 teoloog ja luuletaja Christian Fürchtegott Gellert
 filoloog Johann Christoph Gottsched
 füüsik Werner Heisenberg
 füüsik Gustav Ludwig Hertz
 romanist Werner Krauss
 ajaloolane Karl Lamprecht
 kasvatusteadlane Theodor Litt
 ajaloolane Walter Markov
 klassikaline filoloog Petrus Mosellanus 
 keemik Wilhelm Ostwald
 majandusteadlane Wilhelm Roscher
 filosoof Christian Thomasius
 psühholoog Wilhelm Wundt

Leipzigis õppinud kuulsaks saanud üliõpilaste hulka kuuluvad: 
 Georg Agricola, mäeinsener ja loodusfilosoof 
 Marc Bloch, prantsuse ajaloolane
 Émile Durkheim, prantsuse sotsioloog
 Johann Wolfgang von Goethe, saksa kirjanik, loodusteadlane ja polühistor
 Ulrich von Hutten, kirjanik  
 Erich Kästner, kirjanik
 Gotthold Ephraim Lessing, filosoof ja kirjanik 
 Angela Merkel, Saksamaa liidukantsler
 Thomas Müntzer, teoloog
 Friedrich Nietzsche, filosoof
 Samuel Pufendorf, ajaloolane
 Robert Schumann, helilooja
 Richard Wagner, helilooja
 Carl Friedrich von Weizsäcker, poliitik

Viited

Välislingid 
 Koduleht

Saksamaa ülikoolid
Ülikool
Charles IX

Charles IX [šarl üheksas] (27. juuni 1550 – 30. mai 1574) oli Prantsusmaa kuningas 1560–1574, Henri II ja Katariina di Medici poeg, François II ja Henri III vend.

Charlesi isa suri 1559. Järgmisel aastal suri Charlesi 16-aastane vanem vend François II lastetuna ja 10-aastane Charles kuulutati kohe kuningaks. 15. mail 1561 krooniti ta Reimsi katedraalis kuningaks. Esialgu valitses tema eest regendina ema. Antoine de Bourbon, kes oli ise troonipärilusjärjestuses kõrgel kohal, määrati Prantsusmaa kindralleitnandiks. Bourbon langes küll 1562. aasta lõpul lahingus, kuid tema poeg päris 1589 Prantsusmaa trooni Henri IV nime all ja abiellus 1572 Charlesi õe Marguerite de Valois'ga.

Iseseisva valitsemise alguses oli Charles IX admiral Gaspard de Coligny mõju all ning soosis hugenotte.

26. novembril 1570 abiellus Charles IX Austria Elisabethiga. Sellest abielust sündis Marie Elisabeth de Valois (1572–1578). Lisaks oli Charles IX-l juba enne abiellumist armuke, madalast soost Marie Touchet, kellel pärast Charlesi surma sündis 1573 poeg Charles de Valois.

1572 andis Charles nõusoleku Pärtliöö veresaunaks. Kuid veresauna õudused, mis olid oodatust märksa suuremad, mõjusid nii tema tervisele kui psüühikale halvasti. Tema meeleolu kõikus alates hooplemisest veresauna julmustega kuni kisendamiseni, et tapetud hugenottide karjed kõlavad veel ikka ta kõrvus. Ta süüdistas oma ema veresauna korraldamises, mispeale ema teatas, et tema poeg on hulluks läinud.

1574. aastal hakkasid tal ilmnema tuberkuloosi tunnused, ta hakkas verd köhima. 30. mail ta suri 24-aastaselt. Prantsusmaa trooni päris tema noorem vend Henri III, kes oli aga vahepeal Poola kuningaks valitud. Henri põgenes Poolast ja asus Prantsusmaa troonile. Seni valitses Prantsusmaad regendina nende ema.

Charles 09
Valois'd
Orléans'i hertsogid
Sündinud 1550
Surnud 1574
Loogika mõisteid

Siin on loetletud loogika mõisteid.

AA posse ad esse non valet consequentia - Ab esse ad posse valet, a posse ad esse non valet consequentia - Ab absurdo - Abduktsioon - Absurdsus - Aleetilised modaalsused - Analüütiline otsustus - Analüütiline propositsioon - Argumentum ad verecundiam - Arutlus

CCirculus vitiosusD
Deduktiivne arutlus - Deduktsioon - Deontiline loogika - Dihhotoomia - Disjunktsioon

E
Eeldus - Eksemplar - Eksemplar-lause - Eristamatud

F
Filosoofiline loogika - Füüsiline paratamatus - Füüsiline võimalikkus - Füüsiline võimatus

H
Habemeajaja paradoks - Hägusloogika

IIdem per idem - Ignoratio elenchi - Implikatsioon - Induktiivne arutlus - Induktiivne loogika - Induktiivne tugevus - Induktsioon - Insolubiilid - Intuitsionistlik loogika

J
Ja - Järeldamine - Järeldus - Järeldus (traditsiooniline loogika)

K
Kahevalentne loogika
- Kasutamine ja mainimine 
- Keel 
- Kehtestatav valem
- Kehtetu arutlus - Kehtetus - Kehtiv arutlus - Kehtivus - Kesktermin - Klassikaline loogika 
- Kogum 
- Kolmevalentne loogika
- Kompaktsusteoreem - Konjunktsioon - Konnektor - Kontradiktoorsus - Konnotatsioon - Kontingentne propositsioon - Kontingentsus - Koopula - Kvantifikatsioon - Kvantor

L
Lambdaarvutus - Lause - Lausung - Liigierisus - Logitsism - Logos - Loogik - Loogikatehe - Loogiline paratamatus - Loogiline võimalikkus - Loogiline võimatus

M
Mainimine 
- Maskiga mehe eksitus 
- Metakeel 
- Metateooria 
- Mitmevalentne loogika
- Modaalne loogika 
- Modus ponens'' 
- Mudel
- Mõtestatud lause

O
Olemasolukvantor - Osaeitav otsustus - Osajaatav otsustus - Otsustus

P
Piisav tingimus - Piisav ja tarvilik tingimus - Porphyriose puu - Predikaat - Predikaatloogika - Predikatsioon - Presupositsioon - Propositsioon - Põhjend - Püsipunktioperaator

R
Russelli paradoks

S
Siis ja ainult siis, kui - Sisu - Soo-liigisuhe - Soomõiste ja liigierisus - Subjekt - Sõna - Sõne -  Süllogism - Süllogistika

T
Tarvilik ja piisav tingimus - Tarvilik tingimus - Tautoloogia - "Teine analüütika" - Teooria - Termin - Tunnus - Tõepredikaat - Tõestus - Tõesus - Tõene - Tõeväärtus - Tõeväärtustabel - Tõeväärtustabeli meetod - Tüüp - Tüüp-lause - Tüüp-sõna

V
Valesus - Valetaja lause - Valetaja paradoks - Vastuolulisus - Vastuväiteline tõestus - Venni diagramm - Välistatud kolmanda reegel - Välistav disjunktsioon -  Väär - Väärus

Õ
Õigsus

Ü
Üksiktermin - Üldeitav otsustus - Üldjaatav otsustus - Üldmõiste

Y
Yablo paradoks

 
Mõistete loendid
Pärtliöö veresaun

Pärtliöö veresaun oli hugenottide massiline tapmine Pariisis ööl vastu 24. augustit 1572 (pärtlipäeva) ja järgnenud päevil. 

Pärtliöö veresauna korraldasid katoliiklased Katariina di Medici ja Guise´ide algatusel, et hävitada oma poliitilisi vastaseid ja vabastada kuningas Charles IX hugenottide mõju alt. Kasutati ära, et hugenottide juhtkond oli seoses nende juhi Navarra Henri ja kuninga õe Marguerite de Valois´ pulmadega Pariisi kogunenud; tapeti umbes 2000 hugenotti, sealhulgas kuninga mõjukas nõunik Gaspard de Coligny. Tapatalgud korraldati ka provintsides (tapeti umbes 30 000). Pärtliöö veresauna tagajärjel ususõjad ägenesid.

Välislingid

Prantsusmaa kuningriik‎
1572
Massimõrvad
Balaton

Balaton on järv Ungaris, Bakony'i mägede lõunajalamil.

Pindala 593 km² 
Maht 1,9 km³
Suurim sügavus 12,2 m
Keskmine sügavus 3,2 m
Kõrgus merepinnast 104 m
Valgla pindala 5181 km²
Soolsus 0‰
Kaldajoone pikkus 236 km 

Järve pikkus on 78 km. Laius on kuni 12 km, Tihany'i poolsaare kohal järv aheneb. Balaton on madal – suurim sügavus 12,2 meetrit, sedagi vaid Tihany'i poolsaare kohal. Eriti madal on lõunakalda lähedane vesi. Suviti on vesi madaluse tõttu väga soe ja liivarannad sobivad hästi supluseks. 

Ungari järved
Henri IV

Henri IV [an´rii neljas] (13. detsember 1553 – 14. mai 1610) oli Navarra kuningas 1562–1610 (Henri III nime all) ning Prantsusmaa kuningas 1589–1610. Henri oli esimene kuningas Bourbonide dünastiast Prantsuse troonil. 

Ta oli Antoine de Bourboni ja Navarra kuninganna Jeanne III (Jeanne d'Albret) poeg.

Ta oli aastast 1569 hugenottide juht. 

Abiellunud 18. augustil 1572 kuningas Charles IX õe Marguerite de Valois'ga, püüdis ta lepitada hugenotte ja katoliiklasi, kuid ajendas tahtmatult Pärtliöö sündmused.

Ta päris 1589 pärast Henri III surma Prantsuse trooni, sest oli meesliinis tolle lähim sugulane, nimelt Louis IX järeltulija meesliinis. Tegelikult valitsema sai ta hakata alles pärast katoliku usku astumist ja Pariisi asumist (1594). 

Henri IV valitses absolutistlikult. Ta lõpetas 1598 Nantes'i ediktiga ususõjad ja alustas 1604 Kanada asumaastamist. 

Henri IV korrastas koos rahandusministri Maximillien de Béthune Sullyga Prantsusmaa rahanduse, õhutas manufaktuuride asutamist, ajas protektsionistlikku majanduspoliitikat ning laskis ehitada teid ja kanaleid.

Henri IV tappis, 1610. aastal fanaatiline katoliiklane François Ravaillac, kellele ei meeldinud, et Henri alustas sõda katoliikliku Hispaaniaga. Ravaillac pidas seda usutaganemiseks.

Isiklikku ja järglased
Henri esimesest abielust lapsi ei sündinud. Henri laskis oma abielu 1599 tühistada ja abiellus 17. detsembril 1600 Marie de' Mediciga. 

Teisest abielust, Marie de' Mediciga sündis 6 last, 3 poega ja 3 tütart. Keskmine poeg suri 4-aastaselt, teised lapsed said täiskasvanuks.
Henri vanim (ebaseaduslik) poeg César (sündis 1594; emaks Gabrielle d'Estrées) oli Beauforti ja Vendôme'i hertsog. 
Henri vanim seaduslik poeg Louis sündis 27. septembril 1601, abiellus 1615 Austria Annaga ja päris Louis XIII nime all Prantsusmaa trooni.

Kõik Henri seaduslikud tütred said kuningannadeks. 
Vanim tütar Elisabeth (Prantsusmaa Isabel) sündis 22. novembril 1602 ja abiellus 1615 Hispaania kuninga Felipe IV-ga. 
Keskmine tütar Christine Marie sündis 12. veebruaril 1606 ja abiellus 1619 Savoia kuninga Vittorio Amedeo I-ga. 
Noorim tütar Henrietta Maria sündis 25. aprillil 1608 ja abiellus 1625 Inglismaa kuninga Charles I-ga.

Prantsusmaa monarhid
Navarra kuningad
Andorra vürstid
Ekskommunitseeritud katoliiklased
Sündinud 1553
Surnud 1610
Bourbonid
Marion Jones

Marion Jones (sündinud 12. oktoobril 1975 Los Angeleses) on USA kergejõustiklane, kolmekordne maailmameister.

Tal on USA ja Belize'i (ema kodumaa) topeltkodakondsus.

2007. aasta oktoobris tuli avalikuks tema ülestunnistus, et ta tarvitas alates 1999. aastast kahe hooaja vältel dopingut, ning ta tagastas Sydney olümpiamängudel võidetud medalid. 11. jaanuaril 2008 mõisteti ta steroidide kasutamise kohta valevande andmise eest kuueks kuuks vangi.

Saavutused 

1997 maailmameister 100 m jooksus ja 4×100 m teatejooksus
1999 maailmameister 100 m jooksus ja pronksmedal kaugushüppes
2000 olümpiavõitja 100 m jooksus, 200 m jooksus, 4×400 m teatejooksus, pronksmedal kaugushüppes ja 4 x 100 m teatejooksus (tühistatud)
2001 maailmameister 200 m jooksus ja hõbemedal 100 m jooksus (tühistatud)

Välislingid 
 
Sydney sprindikuninganna tarvitas dopingut 
Marion Jones tagastas viis olümpiamedalit

Ameerika Ühendriikide jooksjad
Ameerika Ühendriikide kaugushüppajad
Belize'i inimesed
Sündinud 1975
Zadar

Zadar (itaalia Zara) on linn Horvaatias Aadria mere rannikul Dalmaatsias, Zadari maakonna keskus.

Galerii

Vaata ka 
 Zara piiramine

Välislingid 

 Zadari maakonna turismiinfo koduleht (horvaadi, inglise, saksa ja itaalia keeles)
 Info Zadar

Horvaatia linnad
Zadari maakond
Wisła

Wisła [v'issua] (ka: Visla; saksa Weichsel, inglise ja ladina Vistula, tšehhi Visla) on pikim ja suurim Poola jõgi. Saab alguse Beskiidides kahe lähtejõena, mis kannavad Biała Wisełka ja Czarna Wisełka nime (vastavalt 'valge väike Wisła' ja 'must väike Wisła'). Wisła suubub Gdański lahte, moodustades delta.

Wisła äärde jäävad kaks suurlinna: Poola pealinn Varssavi ja Kraków. Suurematest linnadest asuvad Wisła ääres või Wisła vahetus läheduses ka Płock, Włocławek, Toruń, Bydgoszcz ja Gdańsk.

Jõe pikkus on 1047 km (tervikuna Poola territooriumil) ja jõgikonna pindala 192 000 km².

Wisła on kanalite abil ühendatud veel mitme suure Euroopa jõega. Narewi jõe kaudu on ühendus Nemunase jõega ning Lääne-Bugi ja Dnepri jõega. Brda ja Noteći jõe kaudu on Wisłast võimalik jõuda Warta ja Odra (Oderi) jõele.

Wisła jõgikond
Poola jõed
Arktika

Arktika on põhjapoolust ümbritsevad alad. Ta hõlmab kogu Põhja-Jäämere ning Aasia, Euroopa ja Põhja-Ameerika põhjaosa.

Arktika looduslikuks piiriks loetakse sageli isotermi, kus juuli keskmine õhutemperatuur on 10 °C. See langeb enam-vähem kokku puudepiiriga.

Põhjapoolust ja seda ümbritsevaid alasid katab hiiglaslik Euroopast suurem jääkilp, mis ujub Põhja-Jäämere pinnal. Suviti jää taandub ning sulades murduvad sellest lahti tohutu suurusega osad, millest vormuvad jäämäed. Talvel, kui temperatuurid võivad langeda −60 °C-ni, jääkilbi suurus taastub.

Arktikale on iseloomulikud madalad suvised temperatuurid, miinuskraadides aasta keskmine õhutemperatuur, oru- ja mandriliustikud ning igikelts. Arktika on tundrate ja arktiliste kõrbete levikupiirkond.

Elu
Hoolimata vaenulikust kliimast ja karmidest elamistingimustest on Arktika koduks paljudele suurimetajatele, sealhulgas jääkarudele, muskusveistele, morskadele ja hüljestele.

Ka inimasustus on seal tuhandeid aastaid vana – põlisrahvaste hulka kuuluvad Põhja-Ameerikas elavad inuitid ehk lääneeskimod ning Arktika Euroopa-osa asustavad laplased ehk saamid.

Globaalse soojenemise mõjud
Globaalse soojenemise tõttu on ajavahemikul 1977–2007 umbes kolmandik Arktika jääst sulanud. Eriti kiiresti on jää hakanud sulama pärast 2002. aastat. Arvestuste järgi võib Arktika 2030. aastaks muutuda suviti jäävabaks.

Vaata ka
Polaaralad
Antarktika
Põhja-Jäämeri
Eestist pärit Arktika-uurijad

 
Põhja-Jäämeri
Klimatoloogia
Vicente Fox

Vicente Fox Quesada (hääldus: [biˈsente ˈfoks keˈsaða]; sündinud 2. juulil 1942 San Francisco del Rinconis, Guanajuato osariigis) oli Mehhiko president aastatel 2000–2006. 

2000. aasta presidendivalimised olid Mehhikos ajaloolise tähtsusega, sest Vicente Fox oli pärast 1910. aastat (Francisco Madero) esimene opositsiooni presidendikandidaat, kes osutuks valituks.

Fox sündis üheksalapselise pere teise lapsena. Tema isa oli Mehhiko kodanik, tema ema oli Hispaaniast Donostiast pärit bask. Isaisa oli sündinud USA-s Ohios Joseph Louis Foxi nime all Prantsusmaalt Strasbourg'ist pärit immigrantide Louis Fuchsi ja Catherina Elisabetha Flachi pojana. Nad muutsid oma perekonnanime saksapärasest inglispäraseks 1880. aastatel.

Fox kasvas üles oma perekonna rantšos. Ta lõpetas Iberoameerika Ülikooli Méxicos ärijuhtimise bakalaureusena. 1974 lõpetas ta Harvardi ärikooli USA-s.

1964 läks ta tööle Coca-Cola Companysse. Ta alustas karjääri veoautojuhina, aga tõusis ametiredelil kiiresti kohaliku tütarettevõtte ja hiljem kogu Ladina-Ameerika allüksuse juhiks. Tema ametiajal sai Coca-Cola Mehhiko enim müüdud karastusjoogiks ja selle läbimüük suurenes 50%.

Fox abiellus Coca-Colas töötanud sekretäri Lilian de la Conchaga. Nad lapsendasid pojad Vicente ja Rodrigo ning tütred Cristina ja Paulina. 1990 lahutati see abielu Liliani algatusel.

1. märtsil 1988 astus ta Rahvusliku Aktsiooni Parteisse. Samal aastal kandideeris ja valiti ta oma koduosariigist Mehhiko parlamendi Mehhiko kongressi alamkotta. Tema ametiaeg kestis 3 aastat.

1991 kandideeris Fox oma koduosariigi Guanajuato kuberneriks, aga sai lüüa. 1995 kandideeris ta uuesti ja oli seekord edukas. Kubernerina suurendas ta osariigi valitsemise tõhusust ja rahaasjade läbipaistvust. Ta oli üks esimesi osariigikubernere Mehhikos, kes andis osariigi rahaasjadest avaliku, selge ja õigeaegse ülevaate.

2. juulil 2000, oma 58. sünnipäeval valiti ta Mehhiko presidendiks. Ta kogus 43% häältest, tema vastaskandidaadid Francisco Labastida Institutsioonilisest Revolutsioonilisest Parteist 36% ja Cuauhtemoc Crdenas Demokraatliku Revolutsiooni Parteist 17% häältest.

2. juulil 2001, oma 59. sünnipäeval ja presidendiks valimise 1. aastapäeval, abiellus Fox oma pressiesindaja María Sahagún Jiménezega. Mõlemal oli see teine abielu.

Fox on 196 cm pikk ja üks Mehhiko pikimaid presidente läbi aegade.

Mehhiko presidendid
Sündinud 1942
Ljubljana

Ljubljana (saksa Laibach, itaalia Lubiana) on Sloveenia pealinn. See on oma rahvaarvu (272 200) poolest üks väikseimad pealinnu Euroopa Liidus.

Geograafia

Linn asub Kesk-Sloveenias Ljubljanica jõe ääres, Sava jõe ülemisel valgalal Ljubljana nõos. Südalinna kõrgus merepinnast on 298 meetrit, Ljubljana linnus asub kõrgendikul (Grajski grič) 366 meetri kõrgusel, ja kõrgeim punkt (Grmada) 676 meetri kõrgusel.

Kliima 
Ljubljanas on vähemalt 29-kraadist sooja esinenud igas kuus aprillist kuni oktoobrini. Absoluutne maksimum, +39 °C, on mõõdetud juulis. Kõige külmem kuu on jaanuar, kuid jaanuariski on mõõdetud 14 kraadi sooja. Keskmiselt 90 päeval aastas tõuseb õhusoojus üle 30 kraadi.

Absoluutne miinimum on mõõdetud veebruaris (−28 °C). Ka jaanuaris on mõõdetud −27 °C. Juunist septembrini pole kunagi öökülma täheldatud. Keskmiselt on öökülmi 90 päeval aastas ja lumikate püsib keskmiselt 65 päeva.

Sademed jaotuvad aasta lõikes üsna ühtlaselt. Kõige märjemad kuud on oktoober (keskmiselt 151 mm) ja september (142 mm). Kõige kuivemad kuud on märts (76 mm) ja jaanuar (88 mm). Kokku on aastas sademeid keskmiselt 1383 mm ja selletõttu on Ljubljana üks Euroopa kõige märjemaid pealinnu. Maist kuni septembrini on piksetormid tavalised ja võivad vahel olla rängad.

Ljubljana on tuntud udude poolest, mida täheldatakse keskmiselt 121 päeval aastas, peamiselt sügiseti ja talviti.

Ajalugu

Rauaaeg
Tänapäeva Ljubljana ala asustasid eelajaloolisel ajal veneedid, pärast keltide ja illüürlaste segunemisel tekkinud rahvas ja 3. sajandil eKr keldi hõim tauriskid.

Rooma-aeg
50. aasta paiku rajati linna kohale Vana-Rooma sõjaväelaager, mis hiljem muutus alaliseks asulaks nimega Iulia Aemona ehk lühidalt Emona. Emonas elas 5000–6000 elanikku, eri värvi telliskivimajad ja kanalisatsioon.

Rahvasterännuaeg

Aastal 452 hävitasid hunnid selle Attila käsul. Hiljem laastasid seda idagoodid ja langobardid. 6. sajandil saabusid sinna slaavlased. 

9. sajandil langes see piirkond sõltuvusse Frangi riigist ja sinna korraldasid rüüsteretki madjarid.

Keskaeg
Esimest korda mainiti Ljubljanat 1144 Luwigana nime all. Ljubljana sai linna õigused 1220, kaasa arvatud õiguse müntida raha.

1270 vallutas linna Ottokar II Přemysl. Seejärel võitis Rudolf von Habsburg Ottokari ja hõivas linna 1278. Ljubljana jäi kuni 1797 Habsburgide võimu alla. Sellest sai katoliiklik slaavlaste linn.

Uusaeg

Tänapäev
Sloveenia iseseisvus 1991 ja sellest ajast peale on Ljubljana olnud riigi pealinn.

Sport
Linnas asub jalgpallistaadion Stožice staadion, mis on jalgpalliklubi NK Olimpija Ljubljana kodustaadion.

Sõpruslinnad 
Ljubljanal on kakskümmend sõpruslinna:

Vaata ka
 Ljubljana Jože Pučniki lennujaam
Ljubljana ülikool

Viited

Välislingid 

 Ljubljana ametlik sait (sloveeni ja inglise keeles)
 Ljubljana Turismiinfokeskus (sloveeni, inglise, saksa, itaalia ja prantsuse keeles)

 
Sloveenia linnad
Vana-Rooma asulad
Pealinnad
Norrbotteni lään

Norrbotteni lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis. See on Rootsi põhjapoolseim lään. Ta piirneb Soome ja Norraga.

Haldusjaotus 

Norrbotteni läänis on 14 valda:

Viited 

Rootsi läänid
Uppsala lään

Uppsala lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis.

Uppsala lään asub Ida-Rootsis ning piirneb Stockholmi, Södermanlandi, Västmanlandi ja Gävleborgi lääniga. Territoorium langeb osaliselt kokku ajaloolise Upplandi maakonnaga; keskus asub Uppsalas, mis on umbes 135 000 elanikuga lääni suurim asula ning Rootsi suuruselt neljas linn.

Uppsala lään koosneb 8 kohaliku omavalitsuse üksusest ehk vallast – Enköpingi, Heby, Håbo, Tierpi, Uppsala, Knivsta, Älvkarleby ja Östhammari vald. Lääni omavalitsuse organ on valitav volikogu (landsting) ning riigivõimu esindab läänivalitsus (länsstyrelse), mida juhib maavanem (landshövding).

Lõunast põhja läbib Uppsala lääni E4-maantee, mis ühendab Uppsalat Stockholmiga.

Uppsala läänis on u 300 järve, millest suurim on Mälaren. Lääni sümboliteks on valitud merikotkas, harilik kivipuravik, tõugjas ning püvilill; viimane kasvab looduslikult Kungsängi kaitsealal Fyrise jõe ääres. Kokku on läänis 79 looduskaitseala.

Ligi 3/4 tööjõust on hõivatud tertsiaarsektoris. Suurimateks tööandjateks on lisaks kohalike omavalitsuste asutustele ning landstingi hallatavatele tervishoiuasutustele Uppsala Ülikool, Rootsi Põllumajandusülikool, farmaatsiaettevõte Pharmacia & Upjohn ning metallitööstus Sandvik Coromant.

Uppsala lääni omapäraseks kultuuripärandiks on 17.–18. sajandil valloonide asutatud rauasulatustehased, mis tänaseks on valdavalt muudetud muuseumideks ja puhkealadeks.

Viited

Välislingid 
 Uppsala läänivalitsus
 Uppsala lääni landsting

Rootsi läänid
Maidla vald

Maidla vald oli vald Ida-Viru maakonnas. Maidla vald ühines 2013. aasta oktoobris Püssi linna ja Lüganuse vallaga. Uue omavalitsuse nimeks sai Lüganuse vald.

Vald on nime saanud Maidla mõisa järgi, mida on esmamainitud 1465. aastal. Mõisast on pärit Maydellide aadliperekond. Nüüdisajal tegutseb 1767. aastal valminud barokses mõisahoones kool.

Asustus
Endise Maidla valla piirides on 27 küla: Aidu, Aidu-Liiva, Aidu-Nõmme, Aidu-Sooküla, Aruküla, Arupäälse, Aruvälja, Hirmuse, Koolma, Kulja, Lipu, Lümatu, Maidla, Mehide, Oandu, Ojamaa, Piilse, Rebu, Rääsa, Salaküla, Savala, Sirtsi, Soonurme, Tarumaa, Uniküla, Veneoja ja Virunurme.

Ajalugu 
Maidla vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil.

Viited

Eesti endised vallad
Meeksi vald

Meeksi vald oli vald Tartu maakonnas.

21. novembrist 1991 kehtestati Mehikoorma valla omavalitsuslik staatus, millega seoses varem samal territooriumi tegutsenud Mehikoorma külanõukogu lõpetas tegevuse. 12. detsembrist 1991 nimetati Mehikoorma vald ümber Meeksi vallaks.

Aastatel 1999–2009 oli Meeksi vallavanem Boriss Rõžov. 2010. aastast oli Meeksi vallavanem Aleksandr Suvorov.

2016. aasta detsembris sõlmisid Meeksi vald, Räpina vald ja Veriora vald ühinemislepingu. 2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimiste järgselt tekkis valdade ühinemisel uus omavalitsusüksus – Räpina vald. Samaaegselt arvati suurem osa endise Meeksi valla alast Põlva maakonna koosseisu. Järvselja ja Rõka külad jäid Tartu maakonnas moodustatud Kastre valda.

Asustus 
Vallas asus üks alevik (Mehikoorma) ja üheksa küla (Aravu, Haavametsa, Jõepera, Järvselja, Meeksi, Meerapalu, Parapalu, Rõka ja Sikakurmu).

Rahvastik

Pilte

Viited

Välislingid 

Meeksi vallavalitsuse koduleht
DOM (täpsustus)

DOM on mitmetähenduslik lühend:

Dominikaani Vabariigi maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
Dokumendi objektimudel, interneti eeskiri
COD (täpsustus)

COD on kolmetäheline akronüüm, mis võib tähendada:

Kongo Demokraatlikku Vabariiki (ROKi maakood);
keemilist hapnikutarvet (ingliskeelsete sõnade chemical oxygen demand esitähtedest);
Call of Duty arvutimäng
AUS (täpsustus)

AUS võib olla:
Austraalia maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
Augsburgi Usutunnistuse Selts

Aus võib olla:
seotud aususega
Aus (perekonnanimi)
AFG

AFG on mitmetähenduslik lühend.
AFG on Afganistani maakood, mida kasutavad NATO, Rahvusvaheline Olümpiakomitee, FIFA, ITU ja paljud teised rahvusvahelised organisatsioonid. Samuti on see Afganistani mootorsõidukite maatähis.
American Financial Group on valdusettevõtte, mille peakorter asub Cincinnati linnas USAs.
Allco Finance Group oli suur finantsteenuseid pakkuv ettevõte Sydneys, mis sattus raskustesse pärast ülemaailmset finantskriisi.