joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Herbert Norkus

Herbert Norkus (26. juuli 1916 Berliin – 24. jaanuar 1932 Berliin) oli Saksamaal Hitlerjugendi liikmena tuntuks saanud märter.

Elukäik 
Herbert Norkus sündis Berliinis Tiergartenis töölisperekonnas. Tema isa oli Esimese maailmasõja veteran. Ema suri aasta enne Herberti surma haigusse. Gümnaasiumis oli Norkus tavaline õpilane. Arvatavalt tegeles klaverimängu ja joonistamisega. 

Norkus ühines Hitlerjugendi merendusallüksusega Berliinis. Muuhulgas kuulus ta hilisema Hitlerjugendi juhi Artur Axmanni noortesalka. Hüüdnimeks oli Quex, mis tulenes sõnast quecksilber ehk elavhõbe, sest ta täitis kiirelt käske. 

1932. a 23./24. jaanuari öösel valmistas Norkus Moabiti linnaosas koos kaaslastega ette natsionaalsotsialistide demonstratsiooni ja tegeles lendlehtedega. Samal ajal ründasid neid noored kommunistid, kes said Norkuse kätte ja vigastasid teda raskelt noalöökidega. Ohvril, kes oli jäänud üksi, ei õnnestunud öösel abi saada. Norkus viidi hommikul vereloigust leituna haiglasse, kuid teda ei suudetud enam päästa.

Norkus maeti tseremooniaga 29. jaanuaril Berliini Plötzensee kalmistule. Politsei andmetel oli matustel 5000 osalejat. 

Tapjatel õnnestus põgeneda Nõukogude Venemaale, kuid kohut peeti siiski tapjatele lähemal seisnud isikute üle.

Propaganda 
Natsionaalsotsialistid kasutasid Herbert Norkuse surma osavalt ära oma propagandaeesmärkidel, tehes temast kiirelt üleriikliku märtri ja kangelase sarnaselt Horst Wesseliga. 

1932. aastal ilmus Karl Aloys Schenzingeri novell Der Hitlejunge Quex, mis sai hiljem kohustuslikuks kirjanduseks kõigile Hitlerjugendi liikmetele. Novelli põhjal vändati 1933. a omakorda Hans Steinhoffi (Ufa-film) poolt noortele suunatud ja aastaga miljon vaatajat kogunud pooleteistunnine mängufilm "Hitlerinoor Quex". Mitmeid asutusi ja ehitisi nimetati tema nimega. Samuti peeti mälestusüritusi jms.

Herbert Norkuse nimi anti ka 1939. aastal vette lastud saksa õppe-purjelaevale, mis jäi aga sõja käigus lõpuni valmis ehitamata.

Vaata ka 
 Hitlerjugend
 Horst Wessel

Välislingid 
 75 a Herbert Norkuse surmast - http://www.berliner-zeitung.de/archiv/vor-75-jahren-starb-herbert-norkus---und-der-mythos-vom--hitlerjungen-quex--wurde-geboren-der-film-zum-buch-zum-tod,10810590,10450400.html

Kolmas Riik
Peeter Hein

Peeter Hein (10. aprill 1939 – 26. juuni 2007) oli eesti raadio- ja teleajakirjanik.

Ta lõpetas 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia žurnalistika eriharu kiitusega. Tema ülikooli diplomitööks oli 20 sajandi algul ilmunud uurimus pila- ja satiirilehe Meelejahutaja kohta.

Alates 1962. aastast töötas juba Eesti Raadio meelelahutustoimetuse RAMETO toimetajana. 1967. aastast oli "Mnemoturniiri" pikaaegne toimetaja ja 1973. aastal tegi uue meelelahutussaate "Meelejahutaja" (mis oli kokku eetris 22 hooaega). Peeter Hein oli ka mõlema nime väljapakkuja. 

Peamiselt 1980. aastatel tegi saatejuhi ja vahel ka autorina Eesti Televisioonis kultuurisaateid.

Viited

Eesti raadioajakirjanikud
Eesti teleajakirjanikud
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Halliste kalmistule maetud
Sündinud 1939
Surnud 2007
Nunne tänav

Nunne tänav on tänav Tallinna vanalinnas.

Aastatel 1950–1987 kandis tänav Vaksali tänava nime.

Nunne tänav algab Pikalt tänavalt, ristub Laia, Väike-Kloostri ja Suur-Kloostri tänavaga ning lõpeb Balti jaama juures, kus Toompuiestee ja Rannamäe tee kokku saavad.

Tänava pikkus on umbes 380 meetrit.

Tänava Toompea poolsel nõlval, Nunne tänava ja Laia tänava ristumiskohas asub Nunne tänava haljasala ehk Kitseaed, kus asub Jaan Koorti skulptuur "Metskits".

Nunne tänaval asuvad Tallinna Kesklinna Valitsus (Nunne 18), Nunne 16 // Suur-Kloostri tn 11 Nunne Õllekoda, NUKU teater (Nunne 4/8 // Lai 1/3), Baltic Hotel Imperial (Nunne 14).

Ajalugu

Tänav sai nime Tallinna all-linnast loodes asunud Tallinna Mihkli nunnakloostrilt; tänava ja Toompea kõrgendiku vahelisel alal asus Nunnavärav koos eelväravatega, mille ehitised lammutati lõplikult 1868. aastal. Nunne tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi - Nunna tn; nunnawärrawa ulits; saksa keeles Süsternstraße, Systernstraße, Cystern-Straße, Schwesternstraße, Ritter-Strasse, Süsterstraße; alamsaksa keeles susterstrate; ladina keeles sororum, platea, monialium, vicus, monialium, platea, moniales, juxta, sanctimonialium, platea; vene keeles Нунне, ул., Систернская ул., Сестринская ул., Цистернпортская ул. 

1490. aastal ehitati Nunne värava juurde seek nn Uus hospidal (saksa k. Das neue Sekenhaus). Uue hospidal hoonestik koosnes hospidalist, ühest elumajast ja kahest aidast. Uus hospidal paiknes kitsal maaalal  Toompea nõlva all Nunne ja Laia tänava ristumiskohal.

Nunne tänaval asus ajalooline Nunne värav. Osa Nunnaväravast lammutati 1820. aastal ning selle säilinud osas asus 19. sajandil hobupostijaam. 1864. aastal tasandati värava taga asunud vallikraav ja muldkindlustused. Linna arenemisel ja laienemisel ning 1870. aastal valminud  Balti Raudtee Selts raudteevaksalile sujuva liikluse kindlustamiseks (läbipääs Nunna väravat kaudu linnast välja oli väga väike, kitsas ja pime) müüdi 1868. aastal värav lammutamiseks maha ning lammutati. Kuid ka Nunna värava lammutamine ei taganud piisavat läbipääsu Balti vaksalini, mistõttu tehti Suur-Kloostri tänaval linnamüüri läbimurdega ka uus väravaava.

Vaata ka
Toompark
Snelli tiik
Patkuli trepp
Tornide väljak
Nunne tänava paljand
Kitseaed

Viited

Välislingid

Nunne tänav Tallinnas • Fotokogu, 

Tallinna vanalinna tänavad
Adrian Newey

Adrian Newey (sündinud 26. detsembril 1958 Stratford-upon-Avonis) on Suurbritannia aerodünaamikainsener, kõige rohkem Vormel 1 meistriks tulnud konstruktor. Tema kolmele Vormel 1 meeskonnale konstrueeritud autodega on tuldud kümme korda konstruktorite maailmameistriks ja kümme korda individuaalseks meistriks.

Adrian Newey lõpetas 1980. aastal Southamptoni ülikooli lennunduse ja kosmonautika erialal. Seejärel töötas ta Fittipaldi ja Marchi Vormel 1 meeskonnas ning Vormel 2 sarjas.

Aastal 1990 värbas Patrick Head ta Williamsi peakonstruktoriks ja sellest sai alguse tema võidukas karjäär. Juba 1992. aastal tuli Adrian Newey loodud Williams konstruktorite meistriks ja aitas maailmameistriks Nigel Manselli. Aastatel 1991–1997 võitsid Adrian Newey konstrueeritud Williamsid 58 võistlust, neli sõitjate tiitlit ja viis konstruktorite tiitlit.

Aastal 1998 asus Newey tööle McLarenisse. Tema loodud McLaren võitis 1998. aastal konstruktorite tiitli ning tõi 1998. ja 1999. aastal individuaalse tiitli Mika Häkkisele.

2005. aasta hooaja lõpus asus ta tööle Red Bulli meeskonnas. Aastatel 2010–2013 tulid Adrian Newey loodud Red Bullid nii konstruktorite kui ka sõitjate maailmameistriks.

Konstruktorite meistrid

 1992 – Williams FW14B
 1993 – Williams FW15C
 1994 – Williams FW16
 1996 – Williams FW18
 1997 – Williams FW19
 1998 – McLaren MP4/13
 2010 – Red Bull RB6
 2011 – Red Bull RB7
 2012 – Red Bull RB8
 2013 – Red Bull RB9
 2022 – Red Bull RB18

Individuaalsed meistrid

 1992 Nigel Mansell
 1993 Alain Prost
 1996 Damon Hill
 1997 Jacques Villeneuve
 1998–1999 Mika Häkkinen
 2010–2013 Sebastian Vettel

Viited

Välislingid
 Adrian Newey Red Bulli lehel
 Adrian Newey Grandprix.com

Suurbritannia inimesed
Insenerid
Sündinud 1958
Rüütli tänav (Tallinn)

Rüütli tänav on tänav Tallinna vanalinnas Niguliste kiriku taga.

Tänav algab Lühikese jala, Rataskaevu tänava ja Niguliste tänava ristumiskohas, kulgeb lõuna suunas, pöörab kaarega itta ja lõpeb Harju tänaval. Tänava pikkus on umbes 280 meetrit.

Hoonestus 
Tallinna Niguliste kirik, Niguliste tänav 3
Rüütli tänav 4 asub Tallinna Toomkooli põhikooli maja.
Rüütli tänav 4/6, 8, 10 sisehoovis asub Toompea kõrgendiku nõlva Tallinna linnamüüri ja Rüütli tänava majade taga tugimüüri vahel alates Lühikese jala käänul olevast Lühikese jala väravast kuni Neitsitornini asuv Marstalli mägi ning selle kohal Taani kuninga aed. 
Rüütli tänav 8/10 hoones asus 1937. aastast Tallinna Linnaarhiiv, 1944. aasta märtsipommitamise tagajärjel 9./10. märtsil hävis tules arhiivi hoone Rüütli tänaval ja sellega koos hulk uuemaid arhiivifonde. 1947. aastal sai Linnaarhiiv oma valdusse hoone Lai tänav nr 40.
Rüütli tänava 9 asub Rootsi-Mihkli kirik, 
Rüütli 12 kinnistul asub tänavaäärne hilisgooti stiilis peahoone ning sisehoovi ümbritsevad kaks kõrvalhoonet. Tänavaäärne peahoone on 2-korruseline kiviseinte ja kõrge viilkatusega diele-dornse tüüpi elamu, mille kuju ja ruumijaotus on põhijoontes tänaseni säilinud.
Rüütli 12a elamu ühendab kahte hiljemalt 14. sajandi lõpul valminud väikeelamut.

Ajalugu 
Rüütli tänaval asus keskajal linna tööhoov (Marstall), hiljem asus endise tööhoovi maatükil linna valukoda, kus valati suurtükke, kirikukelli jne ja samas asus ka linna relvatöökoda.   

Tallinna linnamüüri ja Rüütli tänava äärsete majade taga asetseva tugimüüri vahel, alates Lühikese jala käänul olevast Lühikese jala väravast kuni Neitsitornini asuvat Toompea kõrgendiku nõlva osa nimetatakse Marstalli mäeks (Marstallsberg). Marstalli nimetus on säilinud veel Tallinna linnamüüril asetseva väikese Marstalli torni nimes.  

Aastatel 1950–1987 oli Rüütli tänav Rataskaevu tänava osa.

Viited

Tallinna vanalinna tänavad
Euroopa Liidu Kohus

Euroopa Liidu Kohus on Euroopa Liidu institutsioon, mille ülesanne on tagada ELi õiguse ühesugune tõlgendamine ja kohaldamine kõigis ELi liikmesriikides; tagada, et riigid ja ELi institutsioonid järgiksid ELi õigust. Euroopa Liidu Kohus asutati 1957. aastal ja see asub Luxembourgis.

Euroopa Liidu Kohus koosneb kahest kohtust:

Euroopa Kohus – menetleb liikmesriikide kohtutelt laekunud eelotsusetaotlusi, teatavaid tühistamishagisid ja apellatsioonkaebusi;
Üldkohus – langetab otsuseid tühistamishagide kohta, mille on esitanud üksikisikud, ettevõtjad ning teatavatel juhtudel ELi liikmesriikide valitsused. Praktikas tähendab see, et kõnealune kohus tegeleb peamiselt konkurentsiõiguse, riigiabi, kaubanduse, põllumajanduse ja kaubamärkidega.

Euroopa Kohtus töötab üks kohtunik igast ELi liikmesriigist ja 11 kohtujuristi. Üldkohtus töötas varem 47 kohtunikku, alates 2019. aastast aga 56 kohtunikku (2 kohtunikku igast ELi liikmesriigist). 

Iga kohtunik ja kohtujurist määratakse liikmesriikide valitsuste ühisel kokkuleppel ametisse kuueaastaseks ametiajaks, mida on võimalik pikendada. Igas kohtus valivad kohtunikud presidendi, kes astub ametisse kolmeaastaseks ametiajaks, mida on võimalik pikendada.

2004–2016 tegutses Euroopa Liidu Kohtu koosseisus nende kõrval ka Avaliku Teenistuse Kohus.

Viited

Välislingid
 Euroopa Liidu Kohtu veebisait

Euroopa Liidu Kohus
Euroopa Liidu institutsioonid
Caroline'i maakond

Caroline'i maakond (Caroline County) on maakond USA-s Virginia osariigis.

Maakonna halduskeskus on Bowling Green.

Maakonna pindala on 1396 km², millest 16 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 28 545. Aastal 2000 oli elanike arv 22 121.

Naabermaakonnad 
 King George'i maakond (põhjas)
 Essexi maakond (kirdes)
 King and Queeni maakond (idas)
 King Williami maakond (kagus)
 Hanoveri maakond (lõunas)
 Spotsylvania maakond (läänes)
 Staffordi maakond (loodes)

Ajalugu 
Caroline'i maakond moodustati 1728. aastal Essexi, King and Queeni ja King Williami maakonna osadest. Maakond sai nime Suurbritannia kuningas George II abikaasa Caroline'i järgi.

Kaitsealad 
 Rappahannock River Valley National Wildlife Refuge

Viited

Välislingid 
 Caroline'i maakonna koduleht (inglise keeles)

Virginia maakonnad
Artur Mutli

Artur Mutli (19. august 1894 Viljandi – 5. mai 1970 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Ta võitles Vabadussõjas, teenis sõjaministeeriumis, piirivalves, Sakala jalaväerügemendis, Vahipataljonis.

1934. aastal oli ta vaps, kaotas advokaat Gustav Seenele kihlveoga vagunitäie vorste (tema isa oli vorstitööstur), kuna Johan Laidoner sai riigivanema valimisteks Viljandis rohkem toetusallkirju kui Andres Larka.

14. juunil 1941 ta arreteeriti NKVD poolt.

Ta hukkus 5. mail 1970 Tallinnas liiklusõnnetuse tagajärjel ja ta maeti 10. mail 1970 Rahumäe kalmistule.

Viited

Välislingid 
Ohvitseride andmekogu

Eesti piirivalvurid
Sakala Partisanide Pataljoni koosseis
Vahipataljoni koosseis
Vabadussõja veteranid
Eesti represseeritud isikud
Rahumäe kalmistule maetud
Sündinud 1894
Surnud 1970
Richard Sibul

Richard Sibul (15. jaanuar 1914 Novonikolajevsk – 28. september 1995 Tallinn) oli Eesti NSV transpordi- ja riigitegelane.

Ta lõpetas aastal 1940 Tomski Industriaalinstituudi.

Ta on töötanud lukksepana, tootmisõppe instruktorina, mehaanikainsenerina ja suure tehase meistrina. Teisest maailmasõjast võttis ta osa Eesti Laskurkorpuse koosseisus, olles suurtükiväelane. Pärast demobiliseerimist asus ta aastal 1946 elama Eestisse. Aastatel 1946–1953 töötas ta Autotranspordi peavalitsuses. Aastatel 1953–1955 töötas ta Eesti NSV Autotranspordi ja Maanteede Ministeeriumis tehnikaosakonna juhatajana ja tööstusettevõtete osakonna juhatajana, aastatel 1955–1956 oli ta Autotranspordi ja Maanteetööliste Ametiühingu Eesti Vabariikliku Komitee esimees. Aastatel 1956–1958 oli ta Eesti NSV autotranspordi ja maanteede ministri asetäitja, aastatel 1958–1979 minister. Aastal 1979 jäi ta pensiunile.

Ta oli aastast 1943 NLKP liige, aastatel 1961–1966 oli ta EKP revisjonikomisjoni liige, aastast 1966 oli ta EKP Keskkomitee liikmekandidaat. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VI ja VII koosseisu saadik.

Richard Sibul suri 28. septembril 1995 Tallinnas ja ta maeti 4. oktoobril 1995 (Rihard Sibula nime all) Metsakalmistule.

Tunnustused 
 1974 Eesti NSV teeneline transporditöötaja
 Punatähe orden
 Isamaasõja orden (II järk)
 Tööpunalipu orden

Viited

Kirjandus 
 Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
 Eesti Nõukogude Entsüklopeedia 7. köide, Tallinn 1975
 "Eesti Päevaleht" 5. oktoober 1995, lk. 13 (järelehüüe)
 Память народа 

Eesti NSV ministrid
Eesti ametiühingutegelased
Eesti insenerid
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1914
Surnud 1995
Väike karikas

Väike karikas (õieti Väikesed karikavõistlused) on Eesti Jalgpalli Liidu põhikirjaga sätestatud klubidevahelised võistlused, kus selgitatakse Teise ja madalamate liigade karikavõitja ning UEFA Regioonide karikal osalev klubi.

Finaalid

Võidud klubide kaupa

Viited

Eesti jalgpalli karikavõistlused
Talboti maakond

Talboti maakond (Talbot County) on maakond USA-s Georgia osariigis. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Talbotton. 

Maakonna pindala on 1022 km², millest 4 km² moodustab veepindala.  

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 5733. Aastal 2010 oli elanikke 6885 ja 2000. aastal 6498.

Naabermaakonnad
Upsoni maakond (kirdes)  
Taylori maakond (kagus)
Marioni maakond (lõunas) 
Muscogee maakond (edelas)
Chattahoochee maakond (edelas)
Harrise maakond (läänes)
Meriwetheri maakond (loodes)

Ajalugu
Talboti maakond moodustati 1827. aasta 14. detsembril 74. Georgia maakonnana Muscogee maakonna osast. Maakond sai nime Georgia kuberner Matthew Talboti järgi. 1852. aastal moodustati osa Talboti maakonna territooriumist Taylori maakond.

Linnad 
 Geneva (2020. aasta seisuga 75 elanikku)
 Junction City (138 elanikku)
 Talbotton (halduskeskus; 742 elanikku)
 Woodland (305 elanikku)

Viited

Välislingid
Talboti maakonna koduleht (inglise keeles)

Georgia maakonnad
Rushi maakond

Rushi maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.

2010. aastal elas maakonnas 3307 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on La Crosse (1329 elanikku). Suuremad asulad on veel Otis (323) ja Bison (225).

Maakonna pindala on 1861 km², millest 1 km² moodustab veepindala.

Naabermaakonnad
Ellise maakond (põhjas)  
Russelli maakond (kirdes)
Bartoni maakond (idas) 
Pawnee maakond (lõunas)
Nessi maakond (läänes)

Ajalugu
Rushi maakond moodustati 26. veebruaril 1867. aastal. Maakond sai nime Ameerika Ühendriikide kodusõja ohvitser Alexander Rushi järgi.

Välislingid
Rushi maakonna koduleht (inglise keeles)

Kansase maakonnad
Nessi maakond

Nessi maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.

2010. aastal elas maakonnas 2784 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Ness City (2784 elanikku). Suuremad asulad on veel Ransom (299) ja Bazine (270).

Maakonna pindala on 2784 km², millest 1 km² moodustab veepindala.

Naabermaakonnad
Trego maakond (põhjas)  
Ellise maakond (kirdes)
Rushi maakond (idas) 
Pawnee maakond (kagus)
Hodgemani maakond (lõunas)
Finney maakond (edelas)
Lane'i maakond (läänes)
Gove'i maakond (loodes)

Ajalugu
Nessi maakond moodustati 26. veebruaril 1867. Maakond sai nime Ameerika Ühendriikide kodusõja ohvitseri Noah V. Nessi järgi.

Välislingid
Nessi maakonna koduleht (inglise keeles)

Kansase maakonnad
Trego maakond

Trego maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.

2010. aastal elas maakonnas 3001 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on WaKeeney (1821 elanikku). Suurema asula on veel Collyer (131).

Maakonna pindala on 2328 km², millest 28 km² moodustab veepindala.

Naabermaakonnad
Grahami maakond (põhjas)  
Rooksi maakond (kirdes)
Ellise maakond (idas) 
Nessi maakond (lõunas)
Gove'i maakond (läänes)

Ajalugu
Trego maakond moodustati 21. juunil 1879. aastal. Maakond sai nime Edgar Poe Trego järgi.

Välislingid
Trego maakonna koduleht (inglise keeles)

Kansase maakonnad
Rooksi maakond

Rooksi maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.

2010. aastal elas maakonnas 5181 inimest. Maakonna keskus on Stockton (1329 elanikku). Suurim linn on Plainville (1903).

Maakonna pindala on 2319 km², millest 18 km² moodustab veepindala.

Naabermaakonnad
Phillipsi maakond (põhjas)  
Smithi maakond (kirdes)
Osborne'i maakond (idas) 
Ellise maakond (lõunas)
Trego maakond (edelas)
Grahami maakond (läänes)

Ajalugu
Rooksi maakond moodustati 26. veebruaril 1867. aastal. Maakond sai nime Ameerika kodusõja ohvitser John C. Rooksi järgi.

Välislingid
Rooksi maakonna koduleht (inglise keeles)

Kansase maakonnad
Naiste Meistriliiga

Naiste Meistriliiga (ka Expert liiga) on Eesti naiste jalgpalli kõrgliiga. Liigas mängib 8 naiskonda, liiga meister kvalifitseerub UEFA Naiste Meistrite Liiga kohale.

2017. aasta hooaja võistkonnad

Meistrid

TKSK Arsenal, TKSK, TKSK Visa ja Tallinna FC Levadia on sama klubi eri nimedega erinevatel aastatel.

Enim meistritiitleid

Viited

Välislingid
Koduleht
Demograafiline vetsupott

Demograafiline vetsupott on politoloog Rein Taagepera 2005. aastal loodud metafoor, mis kirjeldab eesti rahva demograafilist probleemi: kui eestlastel ei sünni piisavalt lapsi, muutub rahvastiku kahanemine ühel hetkel pöördumatuks.

Taagepera hinnangul on pöördumatu kahanemise punkt peatselt kätte jõudmas. Rahva puudumise korral kaob aga ka omakeelne kõrgkultuur ja riikliku iseseisvuse mõte. Seepärast tuleks nii ühiskonnas kui ka riigis võtta esmaseks eesmärgiks peatada eestlaste arvu langus.

Eestlaste arvu languse pidurdamise vahenditena välja pakutud meetodeid ning positiivseid võrdlusi, nagu Islandi väikesearvuline kultuur, venekeelsete elanike lõimimine, eesti keele õpetamine maailma kõrgkoolides ja sisserändajatele eesti keele õpetamine, pidas Rein Taagepera probleemist möödahiilimiseks. Samuti nentis ta, et kui ülejäänud Euroopa võib oma rahvastiku kahanemise suhtes veel hiljem aru pähe võtta, on eestlased kui "Euroopa mandri väikseim omakeelne kõrgkultuur" esimene kaduma.

Ainsaks reaalseks lahenduseks pidas Taagepera laste arvu teadlikku üldrahvalikku tõstmist ja nende kasvatamisele pühendumist. Selle eelduseks oli tema arvates sama "ulatuslik hoiakute ja arusaamade ümbersünd, nagu sai teoks hernhuutlaste mõjul 250 aasta eest, kui paljudes valdades kadus viinakatk". Hiljem on ta pidanud oluliseks ka naistele kindluse loomist, et mehed ei lahku pere juurest ning aitavad lapsi üles kasvatada (lõpetades "vabaabieludes jõlkumise").

Demograafilisest vetsupotist kirjutas Rein Taagepera esmakordselt samanimelises artiklis, mis ilmus Eesti Päevalehes 30. augustil 2005. Artikkel pälvis 2006. aastal Eesti Ajalehtede Liidu pressipreemia vabariiklike lehtede arvamuslugude kategoorias.

Taagepera on võtnud samadel teemadel sõna ka hiljem, samuti on tema artiklile korduvalt viidatud Eesti demograafilise arengu ja laste arvu riiklikul tasandil mõjutamise teemalises poleemikas.

Vaata ka
 Demograafiline üleminek

Viited

Välislingid
 Rein Taagepera "Demograafiline vetsupott" Eesti Päevaleht, 30. august 2005
 Teelemari Loonet "Taagepera: Laste arvu tõstaks vabaabieludes jõlkumise lõpetamine" Postimees, 26.08.2011
 Varro Vooglaid "Demograafiline kriis kui Eesti suurim väljakutse" Postimees, 02.09.2011
 Margus Tsahkna "Perevalimistega demograafilise vetsupoti vastu" Postimees, 17.10.2012
 Andrei Hvostov "Demograafilise vetsupoti lahkunud santehnikud" EPL, 5. juuni 2013

Eesti demograafia
Elvira

Elvira on naisenimi.

1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Elvira 476 naisel. Elvira oli Eestis populaarsuselt 319. naisenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Elvira vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 12,40, ning Ida-Viru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 7,58. Elvira oli keskmiselt 54 aasta vanune (mediaanvanus oli 57). 

Lätis on kasutusel variant Elvīra, vene keeles Эльвира.

Nime kandjaid
Elvira Ennok, eesti näitleja
Elvira Lindo, Hispaania kirjanik
Elvira Nabiullina, Venemaa riigitegelane
Eeva Vahur, varasema nimega Elvira Neemre, eesti näitleja ja dramaturg
Elvīra Ozoliņa, Läti odaviskaja

Viited 

Naisenimed
Bartoni maakond

Bartoni maakond (Barton County) on maakond USA-s Missouri osariigi edelaosas.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Lamar.

Maakonna pindala on 1545 km², millest 6 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 12 402. Aastal 2000 oli elanike arv 12 541.

Naabermaakonnad 
 Vernoni maakond (põhjas)
 Cedari maakond (kirdes)
 Dade'i maakond (idas)
 Jasperi maakond (lõunas)
 Crawfordi maakond (läänes)

Ajalugu 
Bartoni maakond moodustati 12. detsembril 1855. aastal Jasperi maakonna osast. Maakond sai nime Missourist pärit USA senaatori David Bartoni järgi. Maakonnas sündis 1884. aastal 33. USA president Harry Truman.

Viited

Välislingid 
 Bartoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Missouri maakonnad
Rice'i maakond

Rice'i maakond (Rice County) on maakond USA-s Minnesota osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Faribault.

Maakonna pindala on 1337 km², millest 48 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 67 097. Aastal 2010 oli elanikke 64 142 ja 2000. aastal 56 665.

Naabermaakonnad 
 Dakota maakond (kirdes)
 Goodhue maakond (idas)
 Dodge'i maakond (kagus)
 Steele'i maakond (lõunas)
 Waseca maakond (edelas)
 Le Sueuri maakond (läänes)
 Scotti maakond (loodes)

Ajalugu 
Rice'i maakond moodustati 5. märtsil 1853. aastal Dakota ja Wabasha maakonna osadest. Maakond sai nime Minnesotast pärit USA senaatori Henry Mower Rice'i järgi. Rice'i oli lisaks karusnahaga kaupleja, kel oli oluline osa Minnesota territooriumi loomises ning hilisemas kasvus ja arengus.

Linnad 
Dennison (osaliselt Goodhue maakonnas; 2020. aasta seisuga 223 elanikku)
Dundas (1712 elanikku)
Faribault (halduskeskus; 24 453 elanikku)
Lonsdale (4686 elanikku)
Morristown (949 elanikku)
Nerstrand (273 elanikku)
Northfield (osaliselt Dakota maakonnas; 20 790 elanikku)

Maanteed 

  Interstate 35
  Minnesota State Highway 3
  Minnesota State Highway 13
  Minnesota State Highway 19
  Minnesota State Highway 21
  Minnesota State Highway 60
  Minnesota State Highway 99
  Minnesota State Highway 246
  Minnesota State Highway 298
  Minnesota State Highway 299

Viited

Välislingid 
 Rice'i maakonna koduleht (inglise keeles)

Minnesota maakonnad
Elevandiluuranniku vapp

Elevandiluuranniku vapp on Elevandiluuranniku riigivapp.

Praeguse kujundusega vapp võeti kasutusele 1964. aastal. Aastal 2001 muudeti vapi kujundust, kuid 2011. aastal pöörduti vana kujunduse juurde tagasi. 

Vapikilbil on kujutatud rohelisel taustal valge elevandi pea. Kilbi tagant tõuseb Päike, mis sümboliseerib uut algust. Vapikilpi ümbritseb kaks palmipuud, neid ühendab lint riigi prantsuskeelse nimega.

Vaata ka
 Elevandiluuranniku lipp
Elevandiluuranniku sümboolika
Vapid riigiti
Guinea-Bissau vapp

Guinea-Bissau vapp on Guinea-Bissau riigivapp. Vapi praegune kujundus võeti kasutusele 1994. aastal. Sellest veidi erinev esimene riigivapp kinnitati 1973. aastal pärast riigi iseseisvumist.

Vapil on samad värvid nagu riigilipul. Kesksel kohal on viieharuline must täht, mis on Aafrika rahvaste ühine vabaduse sümbol. Seda ümbritsevad rohelised oliivioksad, mida ühendav kuldne merikarp sümboliseerib riigi asendit Atlandi ookeani ääres. Punasel lindil on portugalikeelne rahvuslik deviis "Unidade, luta, progresso" ('ühtsus, võitlus, edenemine').

Vaata ka
 Guinea-Bissau lipp

Guinea-Bissau sümboolika
Vapid riigiti
Half Japanese

The Half Japanese on 1975. aastal Baltimore'is loodud USA alternatiivroki ansambel. Bändi liikmed on Jad Fair (vokaal, rütmikitarr), David Fair (vokaal), Jason Willet (kitarr) ja Maureen Tucker (trummid). 

Bändi stiil sisaldab erinevate muusikastiilide, sealhulgas indie rock'i ja noise rock'i elemente.

Albumite loend 
 "Half Gentlemen/Not Beasts" (Armageddon, 1980)
 "Loud" (Armageddon, 1981)
 "Our Solar System" (Iridescence, 1985)
 "Sing No Evil" (Iridescence, 1985)
 "Music To Strip By" (50 Skidillion Watts, 1987)
 "Charmed Life" (50 Skidillion Watts, 1988)
 "The Band That Would Be King" (50 Skidillion Watts, 1989)
 "We Are They Who Ache with Amorous Love" (TEC Tones, 1990)
 "Fire In The Sky" (Paperhouse, 1992)
 "Hot" (Safe House, 1995)
 "Bone Head" (Alternative Tentacles, 1997)
 "Heaven Sent" (Emperor Jones, 1997)
 "Hello" (Alternative Tentacles, 2001)
 "Overjoyed" (Joyful Noise, 2014)
 "Perfect" (Joyful Noise, 2016)
 "Hear the Lions Roar" (Fire Records, 2017)
 "Why Not?" (Fire Records, 2018)
 "Invincible" (Fire Records, 2019)

Compilation
 Half Alive (Cassette - live at DC Space and the Red Door, Baltimore
 50 Skidillion Watts Live (Calypso Now, 1984)
 Boo: Live in Europe 1992 (TEC Tones, 1994)
 Best Of Half Japanese (Timebomb Japan, 1993)
 Greatest Hits 2 CDs / 3 LPs (Safe House, 1995)
 Best Of Half Japanese Vol. 2 (Timebomb Japan, 1995)

EP
 "Calling All Girls" (50 Skidillion Watts, 1977)
 Horrible (Press, 1982)
 Real Cool Time/What Can I Do/Monopoly EP (Overzealous Editions, 1989)
 Everybody Knows, Twang 1 EP (Seminal Twang, 1991)
 4 Four Kids EP (Ralph, 1991)
 Postcard EP (Earl, 1991)
 Eye of the Hurricane/Said and Done/U.S. Teens are Spoiled Bums/Daytona Beach EP (1991)

Singles
 No Direct Line from my Brain to My Heart/(I Don't Want to Have) Mono (No More) 7" (50 Skidillion Watts, 1978)
 Spy (Armageddon, 1981)
 How Will I Know (Press, 1982)
 U.S. Teens Are Spoiled Bums (50 Skidillion Watts, 1988)
 T For Texas/Go Go Go Go (XXOO Fan Club, 1990)

Docu
 The Band That Would Be King

Biograafia
Our Band Could Be Your Life: Scenes from the American Indie Underground 1981–1991 – Michael Azerrad (Paperback – 2002)

Ajakirjandus
 Bio Allmusic

Välislingid

 http://www.halfjapanese.co.uk/

Alternatiivroki ansamblid
Ameerika Ühendriikide ansamblid
Elva Linnaraamatukogu

Elva linnaraamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Elva linnas. Varem tegutses linnaraamatukogu Pika ja Kesk tänava nurgal, samas majas Tartumaa Muuseumiga; nüüdseks paikneb see Elva Gümnaasiumi hoones Tartu maantee 3.

Raamatukogus on täiskasvanute osakond, lugemissaal, lasteosakond, internetipunkt ja kaminasaal.

Raamatukogu veebilehe vahendusel on võimalik kasutada e-kataloogi URRAM.

Raamatukogus on täiskasvanute ja lasteosakond, samuti internetipunkt.

Välislingid 
 Elva linnaraamatukogu kodulehekülg
 Tartu Maakonna keskraamatukogu

Tartu maakonna raamatukogud
Elva
Loránd Eötvösi ülikool

Loránd Eötvösi ülikool (ungari Eötvös Loránd Tudományegyetem, ELTE) on riiklik ülikool Ungaris Budapestis.

Ülikool on asutatud 1635. aastal ja see on üks suuremaid ja prestiižsemaid kõrgkoole Ungaris. Ülikool kannab tuntud füüsiku, parun Loránd Eötvösi nime alates 1950. aastast.

Ajalugu 

Loránd Eötvösi ülikooli eelkäijaks peetakse kardinal Péter Pázmány 1635. aastal Ungari kuningriigis Nagyszombatis (tänapäeval Trnava, Slovakkia) asutatud katoliiklikku ülikooli, kus õpetati teoloogiat ja filosoofiat. 1770. aastal viidi ülikool üle Budasse ja seda nimetati kuni 1873. aastani Pesti Kuninglikuks Ülikooliks, seejärel kuni 1921. aastani Budapesti Ülikooliks, mil see nimetati asutaja Péter Pázmányi järgi ümber Ungari Kuninglikuks Péter Pázmány Ülikooliks.

1949. aastal eraldati ülikoolist usuteaduskond ja loodi loodusteaduskond. 1950. aastal nimetati ülikool tuntud füüsiku, parun Loránd Eötvösi järgi Loránd Eötvösi ülikooliks.

Ülikoolis õpib 28 000 tudengit.

Eesti keel ja kultuur Loránd Eötvösi ülikoolis 
Loránd Eõtvõsi Ülikoolis tegutseb juba alates 1872. aastast maailma esimene soome-ugri keelte õppetool. Eesti keelt õpivad nii soome-ugri ja soome keele eriharu üliõpilased kui ka ungari filoloogid. Eesti keele tõhusamaks õpetamiseks käivitati 1994. aastal eesti keele õppekava, millest kasvas välja eriharu. Alates 2002. aasta sügisest saab Loránd Eõtvõsi Ülikoolis õppida eesti keelt ka peaainena. Õpingute hulka on kuulunud mh pooleaastane Tartus vahetustudengiks olemine. Eesti keele lektoriks on olnud nt Piret Toomet, Anu Kippasto, Lea Kreinin.

Alates 2018. aastast lähetab Eesti riik Loránd Eötvösi ülikooli eesti keele ja kultuuri lektori eesti keele ja kultuuri akadeemilise välisõppe programmi (EKKAV) raames. Selle programmi raames lähetatud esimese eesti keele ja kultuuri lektorina töötab Budapestis Leila Kimmel. Programmi koordineeris Eesti Instituut, alates 2021. aastast haldab programmi Haridus- ja Noorteamet.

Eestist tulnud lektorid on töötanud mitmes ungari ülikoolis alates 1992. aastast, kuid ka enne seda on Ungari ülikoolides eesti keelt õpetatud. Debreceni Ülikoolis saab eesti keelt õppida soome-ugri, ungari või soome keele õppekava raames kas kohustusliku või valikainena. Lektorina on seal töötanud nt Anu Kippasto, Leila Kubinyi, Hiie Rüütel. Szombathely kõrgkoolis saab eesti keelt õppida soome-ugri õppekava raames. Lektoriteks on seal olnud Tiina Rüütmaa, Mirjam Link, Marju Ilves. Miskolci ülikoolis õpetatakse eesti keelt ungari keele eriharu tudengitele. Lühemat aega on eesti keelt õpetatud ka Szegedi ja Pécsi ülikoolis. Aastatel 1992-1995 oli Pécsi Janus Pannoniuse ülikooli soome-ugri keelte kateedri juhataja Paul Kokla, kes õpetas 1994. aastal ühe semestri eesti keelt ka Budapestis Péter Pázmányi katoliiklikus ülikoolis.

Viited 

Ungari ülikoolid
Budapest
August Rebanes

August Rebanes (13. jaanuar 1896 Vao vald – 28. juuni 1967) oli Eesti NSV transpordi- ja riigitegelane.

Ta oli 8-klassilise haridusega. Enne Teist maailmasõda töötas ta autojuhina. Teisest maailmasõjast võttis ta osa Eesti Laskurkorpuse koosseisus, saades korpuse tagala staabiülemaks ja tõustes alampolkovniku auastmesse.

Aastatel 1950–1953 töötas ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu Autotranspordi Valitsuse ülemana. Aastatel 1953–1954 töötas ta Eesti NSV autotranspordi ja maanteede ministri I asetäitjana, aastatel 1954–1958 ministrina.

Ta oli aastast 1945 NLKP liige.

August Rebanes suri 28. juunil 1967 ja ta maeti 30. juunil 1967 Metsakalmistule.

Tunnustused 
 Lenini orden
 Punalipu orden
 Isamaasõja orden (1. järk)
 Punatähe orden
 orden Austuse märk

Viited

Kirjandus 
 Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003

Eesti NSV ministrid
8. Eesti Laskurkorpuse koosseis
Lenini ordeni kavalerid
Punalipu ordeni kavalerid
Punatähe ordeni kavalerid
Ordeni "Austuse märk" kavalerid
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1896
Surnud 1967
Lane'i maakond

Lane'i maakond (Lane County) on maakond USA-s Oregoni osariigis.

Maakonna halduskeskus on Eugene.

Maakonna pindala on 12 230 km², millest 435 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 351 715. Aastal 2000 oli elanike arv 322 959.

Naabermaakonnad 
 Lincolni maakond (loodes)
 Bentoni maakond (põhjas)
 Linni maakond (loodes)
 Douglase maakond (lõunas)
 Deschutesi maakond (idas)
 Klamathi maakond (kagus)

Ajalugu 
Lane'i maakond moodustati 29. jaanuaril 1851. aastal Linni, Bentoni ja Umpqua maakonna osadest. Maakond sai nime esimese Oregoni kuberneri Joseph Lane'i järgi.

Kaitsealad 
 Oregon Islands National Wildlife Refuge (osa)
 Siuslawi metsakaitseala (osa)
 Umpqua metsakaitseala (osa)
 Willamette'i metsakaitseala (osa)

Viited

Välislingid 
 Lane'i maakonna koduleht (inglise keeles)

Oregoni maakonnad
Dakota maakond

Dakota maakond (Dakota County) on maakond USA-s Minnesota osariigis.

Maakonna halduskeskus on Hastings ja suurim linn Eagan.

Maakonna pindala on 1519 km², millest 43 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 398 552. Aastal 2000 oli elanike arv 355 904.

Naabermaakonnad 
 Ramsey maakond (põhjas)
 Washingtoni maakond (kirdes)
 Pierce'i maakond (idas)
 Goodhue maakond (kagus)
 Rice'i maakond (edelas)
 Scotti maakond (läänes)
 Hennepini maakond (loodes)

Ajalugu 
Dakota maakond moodustati 27. oktoobril 1849. Maakond on nime saanud dakota rahva järgi.

Kaitsealad 
 Minnesota Valley National Wildlife Refuge (osa)

Viited

Välislingid 
 Dakota maakonna koduleht (inglise keeles)

Minnesota maakonnad
Kameruni vapp

Kameruni vapp on Kameruni riigivapp. Vapp on kasutusel aastast 1986.

Vapikilp on lipuvärvides (roheline, punane ja kollane). Punasel laiul on sinisega riigi kujutis, õiglust sümboliseerivad kaalukausid ja võimu sümboliseeriv mõõk. Nende kohal on riigi ühtsust tähistav kollane viieharuline täht. Vapikilbi taga on diagonaalselt kaks vitste külge kinnitatud kirvest, mis tähistavad vabariiki. Kilbi all on riigi nimi inglise ja prantsuse keeles. Kilbi kohal on inglis- ja prantsuskeelne rahvuslik deviis "rahu, töö, isamaa".

Vaata ka
 Kameruni lipp

Kameruni sümboolika
Vapid riigiti
Mali vapp

Mali vapp on Mali riigivapp. Praeguse kujundusega vapp on kasutusel aastast 1982.

Helesinise taustaga vapi keskel on Djenné mošee, mis sümboliseerib usku. Selle kohal on vabadust tähistav lendav kotkas, all tulevikku sümboliseeriv tõusev päike ja kaks vibu nooltega, mis märgivad kaitsetahet. Ülaservas on riigi prantsuskeelne nimi ja allservas rahvuslik deviis "Un peuple, un but, une foi" ('üks rahvas, üks eesmärk, üks usk').

Vaata ka
Mali lipp

vapp
Vapid riigiti
Dominiiklaste Kloostri Muuseum

Dominiiklaste Kloostri Muuseum oma varasemal kujul tegutses aastatel 1994-2009 
Rooma-Katoliku Kiriku Tallinna Peeter-Pauli kogudusele kuuluvates endistes kloostri ruumides ja kloostri idatiivas. 

Sagedased olid vanamuusika ansambli Rondellus esinemised ja gregoriaani koraalide laulmised. Kunagise kloostri aias ja aeda ümbritsevates ristikäikudes korraldasid Ülle ja Vambo Käeri ajaloohõngulisi üritusi ja esinemisi.

Tänapäeval on muuseumina avatud endises idatiivas asunud klausuur ehk munkade elu- ja tööruumid. Seal tegutseb Mauritiuse Instituudi kureeritav muuseum ja galerii, www.1246.eu 
Kapiitlisaalis ja dormitooriumis on erinevate kunstnike vahelduvad näitused, peamiselt fotokunst. 

Ülemises idaristikäigus ja kabelis saab vaadelda 16.-17. sajandi raidkive. 

Omaette vatamisväärsus on aga väike romantiline sisehoov, sissepääsuga Müürivahe 33.

Viited

Välislingid
 Galerii koduleht

Tallinna muuseumid
Arseni Blum

Arseni Blum (2. september 1915 Omsk – 6. aprill 2003) oli Eesti NSV riigitegelane.

Ta lõpetas aastal 1933 Omski teedetehnikumi ja aastal 1942 Omskis Siberi Autoteede Instituudi. Seejärel Teise Maailmasõja ajal töötas ta Leningradis kaitseliinide ehitamisel ja hiljem aastani 1949 ehitustel Omskis ja Valgevenes. Seejärel asus ta Eestisse.

Aastatel 1950–1954 oli ta  asetäitja. Aastatel 1954–1957 oli ta Eesti NSV kommunaalmajanduse minister, aastatel 1958–1963 Eesti NSV kohaliku majanduse minister ja aastatel 1963–1979 Eesti NSV kommunaalmajanduse ja elanikkonna elukondliku teenindamise minister. Seejärel siirdus ta pensionile.

Ta oli aastast 1949 NLKP liige, ta on olnud EKP Keskkomitee liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VI ja VII koosseisu saadik.

Arseni Blum suri 6. aprillil 2003 ja ta maeti 10. aprillil 2003 Metsakalmistule.

Tunnustused 
 Tööpunalipu orden
 orden Austuse märk

Viited

Kirjandus 
 Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
 "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.

Eesti NSV ministrid
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1915
Surnud 2003
Rudolf Vester

Rudolf Vester (17. aprill 1909 Pihkva kubermang – 5. august 1963 Tallinn) oli Eesti NSV kaubandus- ja riigitegelane.

Ta töötas aastatel 1927–1937 metsatööstuses ja 1927–1950 NSV Liidu Riigipanga süsteemis.

5. juulist 1950 kuni 5. augustini 1963 oli ta Eesti NSV kaubandusminister.

Ta oli valitud Eesti NSV Ülemnõukogu III ja VI koosseisu saadikuks. Ta oli EKP Keskkomitee liikmekandidaat.

Rudolf Vester suri 5. augustil 1963 Tallinnas ja maeti 9. augustil 1963 Metsakalmistule.

Tunnustused 
 Tööpunalipu orden
 medal "Vapra töö eest Suures Isamaasõjas aastail 1941–1945"

Viited

Kirjandus 
 "Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000" AS Kirjastus Ilo, 2003
 "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.

Eesti NSV ministrid
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1909
Surnud 1963
Steele'i maakond

Steele'i maakond (Steele County) on maakond USA-s Minnesota osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Owatonna.

Maakonna pindala on 1119 km², millest 7 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 36 576. Aastal 2000 oli elanike arv 33 680.

Naabermaakonnad 
 Rice'i maakond (põhjas)
 Dodge'i maakond (idas)
 Moweri maakond (kagus)
 Freeborni maakond (lõunas)
 Waseca maakond (läänes)

Ajalugu 
Steele'i maakond moodustati 20. veebruaril 1855. aastal Blue Earthi, Le Sueuri ja Rice'i maakonna osadest. Maakond sai nime Franklin Steele'i järgi.

Viited

Välislingid 
 Steele'i maakonna koduleht (inglise keeles)

Minnesota maakonnad
Steele'i maakond (Põhja-Dakota)

Steele'i maakond (Steele County) on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Finley.

Maakonna pindala on 1852 km², millest 8 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1975. Aastal 2000 oli elanike arv 2258.

Naabermaakonnad 
 Grand Forksi maakond (põhjas)
 Trailli maakond (idas)
 Cassi maakond (kagus)
 Barnesi maakond (edelas)
 Griggsi maakond (läänes)
 Nelsoni maakond (loodes)

Ajalugu 
Steele'i maakond moodustati 2 juunil 1883. aastal. Maakond sai nime Red River Land Company fiantsjuhi Edward H. Steele'i järgi.

Viited

Välislingid 
 Steele'i maakonna koduleht (inglise keeles)

Põhja-Dakota maakonnad
Ramsey maakond

Ramsey maakond (Ramsey County) on maakond Ameerika Ühendriikides Minnesota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 45°02' N, 93°10' W. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Minnesota osariigi pealinn Saint Paul. 

Maakonna pindala on 441 km², millest 37 km² moodustab veepindala.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 508 640. Aastal 2000 oli elanike arv 511 035.

Naabermaakonnad
Anoka maakond (põhjas)  
Washingtoni maakond (idas)
Dakota maakond (lõunas)
Hennepini maakond (läänes)

Ajalugu
Ramsey maakond moodustati 27. oktoobril 1849. aastal. Maakond sai nime Minnesota kuberneri Alexander Ramsey järgi.

Välislingid
Ramsey maakonna koduleht (inglise keeles)

Minnesota maakonnad
Ramsey maakond (Põhja-Dakota)

Ramsey maakond (Ramsey County) on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis.

Maakonna halduskeskusja suurim linn on Devils Lake.

Maakonna pindala on 3370 km², millest 300 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 451. Aastal 2000 oli elanike arv 12 066.

Naabermaakonnad 
 Cavalieri maakond (põhjas)
 Walshi maakond (idas)
 Nelsoni maakond (kagus)
 Bensoni maakond (edelas)
 Towneri maakond (loodes)

Ajalugu 
Ramsey maakond moodustati 4. jaanuaril 1873. aastal. Maakond sai nime Minnesotast pärit USA senaatori Alexander Ramsey järgi. Maakonna valitsus organiseeriti 25. jaanuaril 1883.

Kaitsealad 
 Lake Alice National Wildlife Refuge (osa)
 Silver Lake National Wildlife Refuge (osa)

Viited

Välislingid 
 Ramsey maakonna koduleht (inglise keeles)

Põhja-Dakota maakonnad
Thurstoni maakond

Thurstoni maakond (Thurston County) on maakond USA-s Washingtoni osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Olympia.

Maakonna pindala on 2005 km², millest 122 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 252 264. Aastal 2000 oli elanike arv 207 355.

Naabermaakonnad 
 Pierce'i maakond (kirdes)
 Lewise maakond (lõunas)
 Grays Harbori maakond (läänes)
 Masoni maakond (põhjas ja loodes)

Ajalugu 
Thurstoni maakond moodustati 12. jaanuaril 1852. aastal Lewise maakonna osast. Samal aasta 22. detsembril moodustati Thurstoni maakonna osadest Pierce'i, Kingi, Islandi ja Jeffersoni maakond. Maakond sai nime poliitiku Samuel Thurstoni järgi.

Kaitsealad 
 Capitol State Forest
 Nisqually National Wildlife Refuge (osa)

Viited

Välislingid 
 Thurstoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Washingtoni osariigi maakonnad
Miami-Dade'i maakond

Miami-Dade'i maakond (Miami-Dade County) on maakond USA-s Florida osariigi kaguosas. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Miami. 

Maakonna pindala on 6297 km². Veepindala on 1382 km².  

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 2 701 767. Aastal 2010 oli elanikke 2 496 435 ja 2000. aastal 2 253 362. 

Miami-Dade'i maakond on elanike arvult Florida suurim ja USA seitsmes maakond. Pindalalt Florida kolmas maakond.

Naabermaakonnad
Browardi maakond (põhjas)  
Monroe maakond (lõunas ja läänes)
Collieri maakond (kirdes)

Ajalugu
Miami-Dade'i maakond moodustati 18. jaanuaril 1836. Maakond on nime saanud Francis L. Dade'i järgi.

Rahvastik

Linnad
Aventura (2020. aasta seisuga 40 242 elanikku)
Bay Harbor Islands (5922 elanikku)
Coral Gables (49 248 elanikku)
Cutler Bay (45 425 elanikku)
Doral (75 874 elanikku)
Florida City (13 085 elanikku)
Golden Beach (961 elanikku)
Hialeah (223 109 elanikku)
Hialeah Gardens (23 068 elanikku)
Homestead (80 737 elanikku)
Medley (1056 elanikku)
Miami (442 241 elanikku)
Miami Beach (82 890 elanikku)
Miami Gardens (111 640 elanikku)
Miami Lakes (30 467 elanikku)
Miami Springs (13 859 elanikku)
North Bay Village (8159 elanikku)
North Miami (60 191 elanikku)
North Miami Beach (43 676 elanikku)
Opa-locka (16 463 elanikku)
South Miami (12 026 elanikku)
Sunny Isles Beach (22 342 elanikku)
Surfside (5689 elanikku)
Sweetwater (19 363 elanikku)
West Miami (7233 elanikku)

2000. aasta rahvaloenduse andmed

Miami-Dade'i maakonnas oli 2 253 362 inimest, 776 774 leibkonda ja 548 402 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 447 in/km². 

Elamuühikuid (housing units) oli 852 278 (keskmine tihedus 169/km²). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
valgeid 69,7%
mustanahalisi 20,3%
põlisameeriklasi 0,20% 
aasialasi 1,4%
Vaikse ookeani saarte rassist 0,01%  
teistest rassidest 4,60% 
kahest või enam rassist 3,80%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 57,3%.  

776 774 leibkonna seas oli 
33,80% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
47,70% koos elavaid abielupaare; 
17,20% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
29,40% neid, mis ei olnud perekonnad. 

23,30% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
8,60% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,84 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,35 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
24,80% alla 18-aastasi; 
9,10% 18–24-aastasi; 
31,00% 25–44-aastasi; 
21,70% 45–64-aastasi; 
13,30% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 36 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 93,50 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 90,20 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 35 966 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 40 260 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 30 120 dollarit, naistel 24 686 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 18 497 dollarit.  

18,00% elanikkonnast ja 14,50% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 22,90% alla 18-aastasi ja 18,90% üle 65-aastasi.

2050 elab Miami-Dade'i maakonnas prognooside kohaselt 3 179 655 inimest.

Viited

Välislingid
Miami-Dade'i maakonna koduleht (inglise keeles)

Florida maakonnad
Bradfordi maakond

Bradfordi maakond (Bradford County) on maakond USA-s Pennsylvania osariigis.

Maakonna halduskeskus on Towanda ja suurim linn Sayre.

Maakonna pindala on 3007 km², millest 26 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 62 622. Aastal 2000 oli elanike arv 62 761.

Naabermaakonnad 
 Chemungi maakond (põhjas)
 Tioga maakond (New York) (põhjas)
 Susquehanna maakond (idas)
 Wyomingi maakond (kagus)
 Sullivani maakond (lõunas)
 Lycomingi maakond (edelas)
 Tioga maakond (Pennsylvania) (läänes)

Ajalugu 
Bradfordi maakond moodustati 21. veebruaril 1810. aastal Lycomingi ja Luzerne'i maakonna osadest. Maakond sai nime USA justiitsministri William Bradfordi järgi. Kuni 1812. aastani oli maakonna nimi Ontario maakond.

Viited

Välislingid 
 Bradfordi maakonna koduleht (inglise keeles)

Pennsylvania maakonnad
Naatriumfluoriid

Naatriumfluoriid on anorgaaniline aine keemilise valemiga NaF, fluorhappe naatriumisool.

Tavalistes tingimustes on NaF värvitu ja lõhnatu tahke aine. Selle tihedus on 2,558 g/cm3, sulamistemperatuur 993 °C, keemistemperatuur 1704 °C.

Vees lahustub naatriumfluoriid Na+ ja F− ioonideks. Nagu ka naatriumkloriid (NaCl ehk söögisool), moodustab see kuubikujulisi kristalle. Kristallvõre tihedus on mõnevõrra suurem kui NaCl puhul, vahed sõlmede vahel on umbes 462 pm. Mineraalsel kujul, villiaumiidina, esineb NaF suhteliselt harva.

NaF saadakse fluorhapet või heksafluororänihapet (H2SiF6) naatriumhüdroksiidi või naatriumkarbonaadiga neutraliseerides; happed tekivad superfosfaatväetise tootmisel kõrvalsaadusena.

Naatriumfluoriidi kasutatakse paljudes valdkondades, näiteks hambapastas hambaemaili tugevdamiseks; sel otstarbel müüakse seda mõnes riigis ka tablettidena. See on odavam ja vähem niiskustimav kui keemilistelt omadustelt lähedane kaaliumfluoriid. 1986. aastal tarvitati maailmas kokku mitu miljonit tonni naatriumfluoriidi.

Nagu teistest fluoriididest, võib ka naatriumfluoriidist saada fluorimürgituse. Surmav annus on 70 kg kaaluva inimese puhul umbes 5–10 grammi.

Fluoriidid
Siiri Lauk

Siiri Lauk (16. veebruar 1956 – 9. september 2012) oli eesti raamatukogutöötaja ja terminoloog.

Alates 2003. aastast oli ta Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu terminoloogiatoimkonna sekretär. Samaaegselt töötas ta Eesti Rahvusraamatukogus juhtiva spetsialistina, panustades neil ametikohtadel oluliselt eesti raamatukogundusterminoloogia arengusse ja olles üks elektroonilise raamatukogusõnastiku väljatöötajaid.

Alates 2007. aastast oli ta ühtlasi Eesti Terminoloogia Ühingu juhatuse esimees.

Tema isa oli näitleja Eero Tari. Tema vend Villu Tari on samuti endine näitleja.

Eesti filoloogid
Eesti raamatukogundustegelased
Pärnamäe kalmistule maetud
Sündinud 1956
Surnud 2012
Otto Rupski

Otto Rupski (23. oktoober 1913 Peterburi – 9. mai 1988 Tallinn) oli Eesti NSV side- ja riigitegelane.

Ta lõpetas aastal 1938 Prof. M. A. Bontš-Brujevitši-nim. Leningradi Elektrotehnika Sideinstituudi. Aastatel 1938–1944 töötas ta juhtivatel kohtadel Leningradi oblasti Sidevalitsuses.

Aastast 1944 töötas ta Eesti NSV sidesüsteemis. Aastatel 1946–1955 oli ta NSV Liidu Sideministeeriumi volinikuks Eesti NSV-s. Aastatel 1955–1969 oli ta Eesti NSV sideminister. Aastast 1969 töötas ta Eesti NSV Sideministeeriumis konsultandina.

Ta oli NLKP liige.

Otto Rupski suri 9. mail 1988 Tallinnas ja ta maeti 12. mail 1988 Metsakalmistule.

Tunnustused 
 Tööpunalipu orden
 orden Austuse märk
 Eesti NSV teeneline sidetöötaja

Viited

Kirjandus 
 Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003

Välislingid 
 http://isekiri.blogspot.com/2011/07/ja-ideoloogiavoitlus-paisus-kulmaks.html

Eesti NSV ministrid
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1913
Surnud 1988
Kiilassilmlased

Kiilassilmlased (Chrysopidae) on putukate sugukond võrktiivaliste seltsist.

Sugukonnas on umbes 85 perekonda kokku 1300–2000 liigiga.

Eesti liigid
Eestis elab 12 liiki kiilassilmlasi.

Perekond Anisochrysa
Anisochrysa ventralis

Perekond Chrysopa
Chrysopa abbreviata
Chrysopa altaica
Chrysopa dasyptera
Chrysopa dorsalis
Chrysopa pallens (sün. C. septempunctata) – seitsetäpp-kiilassilm
Chrysopa perla – võsa-kiilassilm
Chrysopa phyllochroma

Perekond Chrysoperla
Chrysoperla carnea - harilik kiilassilm 

Perekond Chrysotropia
Chrysotropia ciliata

Perekond Dichochrysa
Dichochrysa prasina
Dichochrysa ventralis

Viited

Välislingid
Kiilassilma munad
"Lugeja küsib: kes on talviti toas ringi lendavad pikkade tiibadega putukad?" ERR Novaator, 13. jaanuar 2022

Võrktiivalised