Kärdla

Kärdla (rootsi keeles Kärrdal; saksa keeles Kertel) on Hiiu maakonna halduskeskus ja Hiiumaa valla sisene linn. Tegemist on ainsa linnaga maakonnas. Läbi linna voolavad Nuutri jõgi, Lumumba jõgi (Kammioja) ja Kärdla oja (Liivaoja).

Paul Ariste on Kärdla rootsikeelset nime Kärrdal tõlkinud kui "Võsaoru".

Hiidlaste seltside jaotuses nimetatakse Kärdla rahvast kohvilähkriteks. "Kärdla alevi mehi on hüütud kohvilähkriks, kuna nad vabrikusse tööle minnes lähkriga kohvi kaasa võtnud," põhjendab seda Emmaste kihelkonnast 1971. aastal kogutud teade.

Aastal 2011 valiti telekanali TV3 saates Kärdla Eesti laulupealinnaks. 

2013. aasta sügisel ühines linn Kõrgessaare vallaga Hiiu vallaks, ning Kärdlast sai vallasisene linn. 

2017. aasta haldusreformiga moodustati kogu Hiiumaad hõlmav Hiiumaa vald, misjärel sai Kärdla osavalla staatuse. Kärdla osavallal on oma osavallakogu, osavallavanem ning lipp ja vapp.

Ajalugu
Kärdlat on esmakordselt mainitud 1564. aastal, kui seal asus 24 perekonnast koosnev rootslaste asundus. Aastaks 1810 oli enamik rootsi peresid lahkunud ja Partsi mõis rajas sinna karjamõisa. Kärdla küla hakkas kasvama tänu 1830. aastal sinna Suuremõisast üle toodud Hiiu-Kärdla kalevivabrikule. Aastast 1847 kuni 1890. aastateni moodustas piirkond vabrikuvalla. Kärdla kirik valmis 1863. aastal peamiselt annetuste toel. 

Aastal 1920 sai Kärdla aleviks, Lääne maakonnas. Kolmanda astme linnaks sai Kärdla 1. mail 1938 jõustunud Linnaseadusega.

Aastal 1946 sai Kärdla maakonnalinnaks, aastal 1950 Hiiumaa rajooni keskuseks. 1990. aastast on Kärdla taas Hiiu maakonna maakonnalinn.

Loodus
Umbes 450 miljonit aastat tagasi langes praeguse Kärdla asukoha lähedale meteoriit. Selle tagajärjel tekkis neljakilomeetrise läbimõõduga ja 400–500 m sügavune Kärdla kraater. Meteoriidikraater on mattunud ja praeguses reljeefis vähemärgatav. Linna järgi on nime saanud kraatrisse kujunenud Haljala lademe Kärdla kihistu.

Kärdla asub Tareste lahe (Kärdla lahe) lõunakaldal. Põhiosas jääb rannikumadalikule, kuid linna idaosa ulatub aluspõhjalisele Põllumäele. Linna läbivad Nuutri jõgi (Kärdla jõgi), Lumumba jõgi (Kammioja), Kärdla oja (Liivaoja). Linna lääneosas on arteesia allikaid. Oma olemuselt on Kärdla parklinn: on palju kõrghaljastust, hooned on valdavalt väiksed, on palju aedu.

Kärdla supelrannas asub Kärdla rannakivi.

Rahvastik

2010. aasta 1. jaanuaril oli statistikaameti andmeil Kärdla rändega rahvaarv 3381 ja rändeta rahvaarv 3634.

Rahvuslik koosseis oli 2011. aastal: 98,2% eestlasi ja 1,8% muid rahvusi ning 2000. aastal: 97,64% eestlasi ja 1,4% venelasi.

Kärdla elanikkonna rahvuslik koosseis aastatel 1970–2011

Transport
Linna läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee. Kärdla lennujaam asub linnast umbes 4 km ida pool Hiiessaare külas.

Pildid

Vaata ka
FC Hiiumaa
Kärdla Nukuteater
Kärdla tänavate loend
Kärdla Põhikool
Hiiu-Kärdla kalevivabrik
Hiiumaa Gümnaasium
Kärdla alevivolinike loend 1934
Kärdla linnavolinike loend 1939
Kärdla staadion
Kärdla linnapark
Kärdla rannapark
Kärdla pritsumaja
Kärdla lipp
Kärdla vapp
Kärdla kalmistu
Kärdla hiiurootslaste kalmistu
Hiiumaa haigla
Rudolf Tobiase nimeline Kärdla muusikakool
Kärdla linnapea
Ljudmilla torn

Viited

Välislingid

Kärdla koduleht
Kärdla 360° aeropanoraam / aerofoto. 14. juuni 2012
Kärdla kaardil

 
Hiiumaa vald
Eesti linnad