Aasta keskkonnategu

Aasta keskkonnategu on Eesti Keskkonnaministeeriumi välja antav tunnustus.

Keskkonnaministeeriumi aasta keskkonnateo konkursil osalevad eraisikud, asutused, ettevõtted ja organisatsioonid, kes on andnud oma panuse keskkonna puhtamaks muutmiseks Eestis. Konkursi võitjat ootab 5000 euro suurune preemia ja keskkonnamärgise kasutusõigus. Konkurss toimub kahes põhikategoorias:
Aasta keskkonnategu, milleks on konkursi välja kuulutamisele eelnenud 12 kuu jooksul keskkonnakaitse või keskkonnateadlikkuse suurendamise valdkonnas ulatuslikku mõju avaldanud tegu;
 Aasta keskkonnasõbralik ettevõte, milleks on konkursi väljakuulutamisele eelnenud 12 kuu jooksul keskkonnasaaste vähendamise ja keskkonnahoiu suurendamise nimel enam panustanud ettevõte.  Aasta Keskkonnasõbraliku Ettevõtte konkurss jaguneb omakorda kolmeks valdkondlikuks alamkategooriaks:
 keskkonnajuhtimine;
 keskkonnasõbralik toode või teenus;
 keskkonnasõbralik protsess.

Laureaadid

2004 
Esimene preemia – Laulu-ja Tantsupeo SA projekt "Las jääda ükski mets"
Teine preemia – MTÜ Kiideva Külaselts loodusturismi arendamise eest Kiidevas
Kolmas preemia – Koonga Looduse SA ja selle juht Kaljo Brandt Nedrema puisniidu taastamise ja korrashoiu eest
Keskkonnateokese preemia – Ala Põhikool, Kabala Põhikool, Ruth Rang ja Erla Soots MTÜ-st Võrkorav, Viljandi lasteaed Mesimumm, MTÜ Peraküla Teater ja MTÜ Ökokratt

2005 
Peapreemia – Jaan Riisi Looduse Omnibussi ja loodusõhtute korraldamise eest
Teine preemia – Riina Kallas Tartu Taaskasutuskeskuse käivitamise eest
Kolmas preemia – MTÜ Loodushariduse Ühendus Fenolo interaktiivse looduskalendri loomise eest, MTÜ Timur projekti eest "Mets puhtaks 2005" ning Hiiumaa Tarbijate Ühistu leidliku pakendi tagatisraha süsteemi käivitamise eest aastal 2005
Keskkonnateokese preemia – Torma lasteaed "Linnutaja" mitmekülgse keskkonnaharidusliku tegevuse eest; Tartu Hiie Kool keskkonnaprojektides osalemise ja nende läbiviimise eest; Tallinna Lastekodu Kopli keskusele Männiku karjääri ümbruse prügikoristustalgutel osalemise eest; MTÜ Hared "Aiatuulik: keskkonnateadliku arengukava-ja õppekavaarenduse eest
Eripreemia – eeskujuliku tagatisraha süsteemi käivitamise eest AS Eesti Statoil, keskkonnavaldkonna populariseerimise eest MTÜ Ökokratt

2006 
Peapreemia – Põlva Maavalitsuse ökofestival "Rohelisem elu"
Teine preemia – SA Eestimaa Looduse Fond ja MTÜ Nõva Tuletõrjeselts aktiivse tegevuse eest Loode-Eesti naftareostuse likvideerimisel
Kolmas preemia – Loodussõbraliku toote kampaania korraldamise eest MTÜ Eesti Rohelisele Liikumisele
Keskkonnateoke – MTÜ Eesti Koolimetsade Ühendus õuesõppe idee propageerimine ETV telesaate "Õpiõu!" kaudu

2007 
Peapreemia – AS Triip, Väätsa Prügila AS ja Silbet AS
Esimene preemia – Tartu Keskkonnahariduse Keskus Läti-Eesti koostööprojekti "Looduse õppimine ja õues õpetamine läbi piiriülese koostöö" eduka juhtimise eest ning MTÜ Matsalu Filmifestival rahvusvahelise loodusfilmide festivali järjepideva eduka korraldamise eest
Teine preemia – MTÜ Roheline Rood, Tallinna pensionäride kaasamine teavitamaks säästuvõimalustest majapidamistes ja MTÜ Studio Viridis Loodusharidus, Muraste Looduskooli rajamine
Keskkonnateoke – Elva lasteaed Murumuna järjepideva ja põhjaliku keskkonnaalase kasvatustöö eest ja viis Roosna-Alliku Põhikooli tüdrukut projekti "Minu kodukoha allikaala korda!" läbiviimise eest
II preemia – Puhja Gümnaasium, keskkonnateadlikkuse kasvatamine erinevate tegevuste kaudu ja Adala Põhikool, õuesõppe võimaluste arendamise eest koolis – õuesõppeklassi, putukate hotelli ja päikesekella rajamine

2008 
Peapreemia – MTÜ Fenolo www.looduskalender.ee veebikaamerate (Kurekaamera, Kotkakaamera, Sea TV) projekti idee ja teostamise eest; Rainer Nõlvak ja tema meeskond "Teeme ära!" prügikoristuskampaania korraldamise eest
Keskkonnateoke – Viljandimaa Omavalitsuste Liit, Viljandi maakonna õpilastele 1.- 6. klassini keskkonnahariduse programmi koostamise eest, mis ühtlustaks maakonna koolide loodus- ja keskkonnahariduse taset; Pühajärve Põhikool õpilasprojekti "Pühajärve Põhikool keskkonnateadlikumaks" eest, mille käigus toimusid tunnid väljaspool kooli ning pesakasti paigutati veebikaamera, mille abil elati kaasa Tihase Tiina ja Metstiku Märdi tegemistele
Laureaadi nimetuse ja keskkonnamärgise kasutamise õigus – AS Ecoprint tervikliku keskkonnajuhtimissüsteemi juurutamise ja keskkonnasõbraliku trükiteenuse Roheline Trükis eest; Silbeti Plokk poorbetoonist seinaplokkide tootmise eest, mille tehnoloogia vähendab loodusliku savi ja lubjakivi kasutamist, sest taaskasutatakse elektritootmisest ülejäänud põlevkivituhka.
Keskkonnaministeeriumi tänukiri – Viljandi Linnavalitsus, keskkonnasäästliku tehnoloogia leidliku kasutamise eest Viljandi linna muruväljakute uuendamisel; MTÜ Ökokratt, rahvusvahelise keskkonnamüra-teemalise konverentsi korraldamise eest; Jüri Ratas, algatuse eest hakata korraldama Euroopa Rohelise Pealinna konkurssi; Kristiine Rebane (Sampo Pank), Tuuli Keerberg (Ragn-Sells) ja Mairi Enok (Lehola keskkonnahariduskeskus) projekti eest, mille käigus valmis Tallinnas Lehola lasteaia õuesõppemajake, mida saavad keskkonnaharidustundideks kasutada kõik Tallinna lasteaiad; MTÜ Türi Avatud Noortekeskuses koondunud keskkonnahuvilised noored (Sänni Noormets, Annika Nõulik, Jaanus Polli, Martin Urve, Andrus Lukjanov, Janell Lohvart, Reino Mänd, Tanel Eensoo, Maria Wagner, Eret Püvi ja Agnes Müürsepp) noortele mõeldud keskkonnateemaliste uurimis- ja teavitustööde läbiviimise eest; Eskaro esimese Eestis EÜ ökomärgisega pärjatud laevärvi Primo 2 väljatöötamise eest; AS Ökosil Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla saneerimisprojekti eest.

2009 
Keskkonnamärgi kasutamise õigus – MTÜ JCI GO Koda algatusel teostunud teavituskampaania "Killerkott tapab. Säästa elusid, kasuta riidest kotti".
Keskkonnaministeeriumi tänukiri – MTÜ Ökomeedia säästvat eluviisi propageeriva portaali Bioneer asutamise eest; MTÜ Emajõe Lodjaselts Emajõe märgalasid tutvustavate loodushariduslike lodjaretkede korraldamise eest
Keskkonnateoke keskkonnamärgi kasutamise õigus – Torma lasteaed Linnutaja keskkonnahariduse projektide teostamise eest; AS Ragn-Sells jäätmete sorteerimisjaamadesse õppeekskursioonide korraldamise eest
Keskkonnaministeeriumi tänukiri – Noorteprojekti NETT ehk Nõnda Edastame Taaskasutust Teieni keskkonnasäästliku mõtteviisi levitamise eest noorte hulgas läbi mitmekülgsete tegevuste (kasutatud rõivaste, mööbli, paberi ümbertöötlemise õpitoad jne)
Keskkonnategija keskkonnamärgi kasutamise õigus – Paekivitoodete Tehase OÜ keskkonnasõbraliku toote juurutamise eest (paekivisõlmetest paeliiva tootmine); AS Ecoprint keskkonnasõbraliku tootmisprotsessi juurutamise eest (ettevõtte trükikoja niisutussüsteemis kasutatakse kogutud sademevett)

2010 
Keskkonnategu – MTÜ JCI GO Koda – Lasnamäe rohestamine ja puuistutustalgud Tondiloo pargis (rahaline preemia 15 000 krooni); MTÜ Arenguprogrammide Keskus EMI-ECO – venekeelsete pensionäride keskkonnateadlikkuse suurendamine (rahaline preemia 15 000 krooni)
Keskkonnateoke 2010 tunnustus – Tallinna Tehnikagümnaasium – vanadest autorehvidest jalgrattahoidjad (rahaline preemia 10 000); Rakvere lasteaed Triin – vee-ja keskkonnanädal lasteaias (rahaline preemia 10 000); Tallinna lasteaed Kiikhobu – Laps Linnakeskkonnas (rahaline preemia 10 000); Tarvastu lasteaed Naeruvõru – muusikaline moeetendus MASU (rahaline preemia 10 000); EMI-ECO ja Tallinna Keskkonnaamet – Aegna loodusmaja (tunnustus).
Keskkonnategija – Tallinna Vesi – tarbijate keskkonnaalane harimine; Ecometal – naatriumsulfaadi kristalliseerimisprotsessi väljatöötamise ja juurutamine; MTÜ Viru Folk – jäätmekäitlus suurüritustel; AS Pühajärve Puhkekodu – mahetoidu propageerimine.

2011 
 Aasta Keskkonnategu 2011 – MTÜ Eesti Loodushoiu Keskus – projekt "Happy Fish" Projekti eesmärk on taastada Emajõe kalade koelmualad ning suurendada Emajõe vanajõgede suudmeid setetest ja luhtadelt võsa puhastamise kaudu. Projektist ei saa kasu mitte ainult kalad, vaid ka looduskaitsjad, kalastajad ja paadimatkajad. Hindamiskomisjon leidis, et nii suurejoonelist looduskaitse projekti pole Eestis enne olnud ning projektis on esindatud nii teaduse pool, keskkonnahariduse pool, sel projektil on ulatuslik positiivne keskkonnamõju.
 Aasta Keskkonnateoke 2011 – JCI GOKoda "Laste teadlikkuse tõstmine prügi teemal". Projekti eesmärgiks on tõsta laste teadlikkust prügi teemal. Põhirõhk on prügil, prügi sorteerimisel ning prügi taaskasutamise võimaluste näitamisel. Enamus lastele suunatud jäätmeteemalisi projekte on piirkonnakesksed ning kampaaniapõhised, kus erinevad keskkonnamaskotid kannavad laias laastus ühte sõnumit. Eesmärgiks on ühtlustada olemasolevate keskkonnategelaste poolne sõnum, tuues nad kokku nukuetendusse "Prügihunt ja Superjänes" ning keskkonnahoiule kutsuvatesse õppematerjalidesse. Projekti raames valminud nukuetendust näidati pea 6000-le lapsele koolides ja lasteaedades üle Eesti 50-l korral. Etendus salvestati DVD-le, mida jagati kõikidele Eesti lasteaedadele ja koolidele tasuta, tundides kasutamiseks. DVD-l on muuhulgas õppematerjali prügi sorteerimise kohta kodus, infot, mis saab jäätmetest edasi, kuidas taaskasutada prügi ning muud vahvat prügiteemalist materjali.

2012 
 Aasta keskkonnategu 2012 – mittetulundusühingu Eesti Ornitoloogiaühing keskkonnaõppe projekt "Linnuõpe loodusainete õpetajatele" (rahaline preemia 1000 eurot)
 Aasta Keskkonnateoke 2012 – MTÜ JCI GO Koda vabaõhuetendus "Naksitrallide metsakool", üldvõitja Etenduse lavastamisel kasutati nukkude ja dekoratsioonide juures ainult jäätmeid või taaskasutusele võetud materjale. Lavastust etendati üle Eesti 67 korral ja pealtvaatajaid oli ca 32 000 inimest. Projekti raames toodeti ja jagati 15 000 pakki prügisorteerimise kaardimängu "Superjänese prügimäng".

2013 
 Aasta Keskkonnategu 2013 – MTÜ Eesti Ornitoloogiaühing, projektiga "Talvine aialinnuvaatlus". Tegemist on suurim kodanikuteaduse projekt Eestis, milles osales 2013. aastal 2501 vaatlejat. Projekti raames tuleb jaanuarikuu viimasel nädalavahetusel leida üks tund, minna aeda (parki) ja märkida üles seal kohatud linnuliigid. Aialinnuvaatluse käigus õpivad inimesed talviseid aialinde määrama, toitma neid õigesti ja vastutustundlikult. Samuti on võimalik saadud andmeid analüüsida ning parandada lindude heaolu.

2014 
 Aasta Keskkonnategu 2014 – MTÜ Eesti Ornitoloogiaühing, projektiga "Aasta Lind 2014 – jäälind". Jäälinnuaasta algatuse eesmärk oli tutvustada jäälindu kui Eesti üht kaunimat lindu, täiendada teadmisi selle kaitsealuse liigi leviku, arvukuse ja elupaigavaliku kohta ning tõhustada tema kaitse korraldamist. Jäälinnuaasta paistis silma oma tegevuste mitmekesisuse, laia haarde ja kaasamisega ning omas ka olulist looduskaitselist tulemust. Jäälind sai sel aastal tuttavaks kümnetele, kui mitte sadadele tuhandetele inimestele, tegevustes osalesid sajad koolid ja lasteaiad, asutused ja kohalikud kogukonnad. 
 Aasta Keskkonnategu 2014 – SA Things, projektiga Kuhuviia.ee – Kuhuviia.ee on jäätmete ja asjade kogumispunktide kaardirakendus, kust inimene saab infot kuidas vabaneda talle ebavajalikest asjadest nagu vanad riided, elektroonika, mööbel, nõud või taaskasutatavatest jäätmetest nagu taara, vanapaber, pakendid, ehituspraht jms. Tänaseks on veebilehele koondatud üle 5300 kogumiskoha andmed.

2015 
 Aasta Keskkonnategu 2015 – Eesti Kalastajate Selts, projektiga "Kudevate lõhete kaitsmine röövpüüdjate eest". Keskkonnateo eesmärgiks oli suurendada lõhelaste võimalusi kudeajal kudeda ning läbi selle tõsta kalade arvukust. Kokku valvati kalu üle 2000 tunni ja pea 50 vabatahtlikuga. Tabati mitmeid röövpüüdjaid ja samuti saad kätte keelatud vahendeid. Tegu on eelkõige suunatud kaladele ja nende arvukusele, kuid kindlasti ka kümnetele tuhandetele harrastus- ja kutselisele kalurile, kes kalade arvukuse suurenemisest rõõmu tunnevad.

2016 
 Aasta Keskkonnategu 2016 – Peeter Hermik, kes on taastanud ja hooldanud Matsalu rahvuspargi alal Ullaste külas 12 aasta jooksul umbes 10 ha puisniitu

2017 
 Aasta Keskkonnategu 2017 – MTÜ Väikese Väina Selts, kes puhastas Tillunire oja. Preemiaks oli 5000 eurot.
 Aasta Keskkonnateo konkursi tunnustus 2017 – Keskühistu Eramets, kes korraldas metsataimede ühishanke.
 Aasta Keskkonnateo rahvalemmik 2017 – Eesti Metsa Abiks, kes oli pidevalt väljas keskkonna heaolu eest.
 Aasta Keskkonnasõbralik Ettevõte 2017 – AS Advanced Sports Installations Europe, kes rajab kunstmuruväljakuid taaskasutatavast materjalist

Viited 

Eesti aunimetused
Eesti keskkonna- ja looduskaitse