joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Alar

Alar on eesti mehenimi.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Alar 1693 mehel. Alar on Eestis populaarsuselt 103. mehenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Alar vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 28,40 ning Põlva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 22,48. Alar on keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus on 45).

Nime kandjaid
Alar Abram, lastearst ja orienteeruja
Alar Aksalu , peakokk
Alar Alve, jalgpallur
Alar Astover, põllumajandusteadlane
Alar Karis, molekulaargeneetik ja arengubioloog
Alar Kask, laevakapten
Alar Kivilo, eesti päritolu USA filmioperaator
Alar Kotkas, helilooja
Alar Kotli, arhitekt
Alar Laats, teoloog
Alar Laneman, sõjaväelane
Alar Läänelaid, maastikuökoloog ja dendrokronoloog
Alar Olljum, diplomaat
Alar Pikkorainen, karikaturist, luuletaja, koomiksi- ja reklaamikunstnik
Alar Pink, ärijuht
Alar Rikberg, eesti võrkpallitreener
Alar Rosentau, geoloog
Alar Sepp, arstitealdane
Alar Sikk, alpinist
Alar Streimann, diplomaat
Alar Sudak, harrastusnäitleja ja performansi-kunstnik
Alar Toomre, astrofüüsik ja rakendusmatemaatik
Alar Varrak, korvpallur ja treener

Viited

Mehenimed
Alari

Alari on eesti mehenimi. Nime variant on Alar.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Alari 639 mehel. Alari on Eestis levikult 231. mehenimi.

Kõige levinum on eesnimi Alari vanuserühmas 30–34, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,47 ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 13,02. Alari oli keskmiselt 37 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 37).

Nime kandjaid
Alari Janson, poeet ja laulukirjutaja
Alari Kivisaar, raadio- ja telesaatejuht ning loodusfotograaf
Alari Lell, jalgpallur
Alari Lindmäe, lauatennisist
Alari Piispea, muusik
Alari Purju, majandusteadlane
Alari Põldoja, laulja
Alari Remmelg, laskesuusataja

Mehenimed
Alvar (eesnimi)

Alvar on eesti ja soome mehenimi.

Nime kandjaid
Alvar Aalto, soome arhitekt, disainer, maalikunstnik ja akadeemik
Alvar Loog, kultuurikriitik
Alvar Olm, põllumajandustehnikateadlane
Kaarlo Alvar Päätalo, soome kirjanik
Alvar Reinumägi, filmiprodutsent
Alvar Reisner, kunstnik
Alvar Räägel, sõudja
Alvar Sammal, ettevõtja ja kokk
Alvar Soesoo, geoloog
Alvar-Risto Vürst, räppar

Eesti mehenimed
Pärnu raudteepeatus

Pärnu raudteepeatus oli raudteepeatus Tallinna–Pärnu raudteeliinil Pärnumaal Pärnus. Peatus asus Tallinnast 139,9 kilomeetri kaugusel. Lähitulevikus rajatakse Pärnu raudteepeatuse asemel Rail Balticule vastav Pärnu reisiterminal.

Aastal 2013 kavandati senise Raekülas asunud Pärnu raudteejaama asemele uus raudteepeatus, mis asub Papiniidul sealse silla juures Liivi tee ääres. Peatust ühendab linnaga bussiliin nr. 3. Raudteepeatus avati 1. jaanuaril 2014. Piletihinnalt kuulus peatus Pärnu piirkonda. Lelle-Pärnu raudtee trassi seisukord muutus aga järjest halvemaks ja Eesti Valitsus otsustas 2017. aastal, et ei investeeri Pärnu-Lelle 70km raudtee trassile 17 miljonit eurot raudtee remondiks. Liinirongide liiklus Pärnu ja Lelle vahel lõpetati 8. detsembril 2018, nii et Pärnu jäi rongiühendusest ilma.

Edelaraudtee on esitanud palve valitsusele, et Lelle-Pärnu raudteetrassil oleva Pärnu kaubajaama ja Pärnu raudteepeatuse vaheline lõik demonteeritakse Rail Balticu raudteetrassi jaoks. Rail Balticu jaam on kavandatud hetkel olemasoleva Pärnu raudteepeatuse asemele.

Rail Baltic 
Rail Balticu teine rahvusvaheline jaam asub Pärnus, mis asub hetkel olemasoleva Edelaraudtee halduses oleva Lelle–Papiniidu raudteelõigu Pärnu raudteepeatuse krundil. Pärnu saab tulevikus ajakohase ja ainulaadse raudteejaama, mida Pärnus senini pole. Ühtlasi on see ka Ülemiste raudteejaama kõrvalt teine uusim raudteejaam Eestis. 

19. aprillil 2022 kuulutas Rail Baltic Estonia välja nimekonkurssi leidmaks Pärnu reisiterminalile omapärane ja ajalooga väärikas nimi. Sama tehti ka Ülemiste ühisterminali "Linda" puhul.

Vaata ka 
 Tallinna–Pärnu rongiliin
 Pärnu raudteejaam
 Rail Baltic

Viited

Välislingid
 Blogi, pildid, videod: viimane rongisõit Pärnust; Pärnu Postimees, 08.12.2018
 Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
 YouTube'i video: Hüvasti Pärnu rong!

Eesti raudteejaamad
Pärnu ehitised
Tooni Kroon

Tooni Kroon (sünninimi Antonie Laamann; 16. veebruar 1909 Narva – 27. detsember 1994 Kohtla-Järve) oli eesti ooperilaulja (sopran), näitleja ja muusikapedagoog.

Nooruses kuulus talle Eesti naiste kõrgushüppe rekord.

Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna Konservatooriumi professor Aino Tamme lauluklassi. Samal aastal võitis esimese eesti naislauljana hõbemedali rahvusvahelisel lauljate võistlusel Viinis.

Aastatel 1932–1933 töötas ta Narva teatri Võitleja näitlejana. 1933–1934 oli Ugalas operetilaulja, 1934–1936 Vanemuise ooperilaulja. Aastatel 1936–1939 esines kontsertlauljana Eestis ja välismaal (Helsingis, Kaunases, Varssavis, Berliinis, Viinis). 

Aastatel 1939–1941 töötas ta Tartu Muusikakoolis klassikalise laulu õpetajana ja laulis külalissolistina Vanemuises. 

1941. aastal ta arreteeriti NKVD poolt ja oli 1950. aastani vangis, 1966. aastal rehabiliteeriti.

Aastatel 1950–1953 oli Vanemuises koorilaulja. 1953–1977 töötas Kohtla-Järve Laste Muusikakoolis klaveriõpetajana. 

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Osi 
Marion (Bromme Marion, 1932)
Tosca (Puccini Tosca, 1933 Ugalas)
Tatjana (Tšaikovski Jevgeni Onegin, 1934)
Mimi (Puccini Boheem, 1935)
Juta (Aava Vikerlased, 1935)
Nedda (Leoncavallo Pajatsid, 1935)
Violetta (Verdi Traviata, 1940 Vanemuises)
Austajanna (Dunajevski Klouni poeg, 1951)

Helikandjaid 
Eesti lauljad Viini rahvusvahelisel konkursil 1933–38 (LP, 1990)
Eesti lauljate arhiivisalvestisi III (CDR, 2003)

Kirjandus 
E. Uuli. Tooni Kroon 60-aastane. – Edasi, 16. veebruar 1969
E. Kampus. Kunagisele vanemuislasele mõeldes. – Edasi, 17. veebruar 1979
Tooni Kroon oli „Ugala" ooperisolist. Intervjueerinud Ü. Alo. – Tee Kommunismile, 11. veebruar 1984
E. Kampus. Särasilmne lauljatar. – Edasi, 19. veebruar 1989
H. Pedusaar. Eesti esimene rahvusvahelisel konkursil premeeritud laulja. – Muusikaleht 1999, 2
K. Haan. Tooni Krooni diplom. – Variatsioone eesti muusikale. Tallinn, 2009 (Aegkiri; 3)

Viited

Eesti lauljad
Eesti näitlejad
Eesti muusikapedagoogid
Eesti kõrgushüppajad
Eestistatud nimega inimesed
Eesti represseeritud isikud
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1909
Surnud 1994
Rahvatantsurühm

Rahvatantsurühm on rahvatantsuga tegelev huvialane või kutseline rühm.  

Eesti rahvatantsurühmad tantsivad eeskätt eesti rahvatantsu, sealhulgas pärimuslikke tantse ja nende seadeid, teiste rahvaste rahvatantse tantsitakse vähem.

Eesti rahvatantsurühmi
Leigarid
Sõprus
Tarvanpää

Viited

Rahvatants
Organisatsioonid
Ümberasumisliikumine

Ümberasumisliikumine (ka väljarändamisliikumine) oli 19. ja 20. sajandil Venemaa keisririigis talurahva uutele, vabadele maadele minek; ühtlasi osa keisririigi koloniseerimispoliitikast. 

Balti kubermangudest tehti esimesi katseid ümber asuda 1830. ja 1840. aastatel, samuti 1860. aastate algul. Et nendele katsetele olid kohalikud võimud vastu, siis asus ümber vähe inimesi. Eesti alalt lahkusid esimesed loaga ümberasujad 1855 Väimelast Saraatovi kubermangu. Ümberasumine muutus laialdasemaks pärast 1863. aasta uut passiseadust. 

1897. aasta andmete järgi elas Eesti alalt ümberasunud eestlasi Venemaa eri paigus umbes 110 000.

Vaata ka
eesti külad välismaal
eestlased Venemaal
usuvahetusliikumine

Viited

Talurahvas
Venemaa Keisririik
19. sajand Lätis
Laulu sõber

"Laulu sõber" on 1961. aastal valminud Tallinna Kinostuudio mängufilm.

Sisu
Agronoomia üliõpilane Tõnu sõidab praktikale Kalevi kolhoosi. Kuigi kolhoosi töötajate hulgas on palju häid lauljaid, on kolhoosiklubi suletud ja lauluväljakust on tehtud seakoppel. Kolhoosi esimees Palk peab laulmist tööaja- ja jõu raiskamiseks. Tõnu on aga väga hea dirigent ja paneb peagi lauluharjutused uuesti käima.  Laulukoor jätab Tallinnast saabunud komisjonile sedavõrd hea mulje, et neid kutsutakse osalema vabariiklikul olümpiaadil. Eksikombel peetakse koori organisaatoriks aga just kolhoosiesimeest Palki. Ajakirjanik kirjutab temast lehes artikli kui suurest laulu sõbrast. Tegelikult takistab esimees igati lauluharjutusi ja keelab olümpiaadile sõidu. Kuid tänu kollektiivi väga arukale kriitikale mõistab esimees Palk lõpuks oma vigu.

Osatäitjad
Ilmar Tammur – Palk, kolhoosi esimees
Leili Jäärats – Mall, esimehe tütar, seatalitaja
Ramon Keppe – Tõnu Kanarbik, üliõpilasest praktikant
Karl Kalkun – Oskar Kallak, brigadir
Betty Kuuskemaa – Mari, Oskari ema
Aino Seep-Breede – Linda, brigadiri naine
Eve Kivi – Aime, ajakirjanik
Valter Soosõrv – Sammas, koorivanem
Valdeko Ratassepp – Kivi, partorg
Jüri Järvet – Ott Kuu, traktorist
Reet Krosman – Sillak, komnoor
Endel Nõmberg – dirigent
Ljubov Aller – raamatupidaja
Jaan Saul – Roland
Laine Mesikäpp – naine komisjonist
Juhan Viiding – Oskari poeg

Eesti filmid
1961. aasta filmid
Biržai rajoon

Biržai rajoon on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus endise Panevėžysi maakonna aladel. Rajoon piirneb põhjas Lätiga.

Rajooni pindala on 1476 km². 2014. aasta seisuga elas seal 26 479 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Biržai (linnavald), Nemunėlio Radviliškise, Pabiržė, Pačeriaukštė, Papilysi, Parovėja, Širvėna ja Vabalninkase vald.

Halduskeskus on Biržai linn. Teised tähtsamad asulad on Vabalninkase linn ning Kupreliškise, Nemunėlio Radviliškise, Pabiržė ja Papilysi alev. 2011. aasta seisuga olid elanikest 97,83% leedulased, 0,84% venelased, 0,19% lätlased, 0,16% ukrainlased, 0,14% poolakad, 0,13% valgevenelased ja 0,71% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurimad jõed on Mēmele ja selle lisajõgi Apaščia, samuti Tatula. Kõrgeim koht (88 meetrit) jääb Einoriai külla, madalaim koht (21 meetrit) Mēmele äärde. Rajoonis esineb arvukalt karsti. Rajooni territoorium jääb osaliselt Biržai regionaalpargi territooriumile.

Välislingid 

 Rajooni koduleht (leedu keeles)

Leedu omavalitsused
Kaljo Räästas

Kaljo Räästas (3. november 1934 Tallinn – 2. november 1992 Tallinn) oli eesti laulja (bassbariton).

Lõpetas 1961. aastal Tallinna Muusikakooli ja 1967. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi Alice Roolaiu lauluklassis.

Aastatel 1957–1992 oli Riikliku Akadeemilise Meeskoori (1989. aastast Eesti Rahvusmeeskoori) laulja, 1963. aastast solist. Ta laulis ka meeskvartetis RAM-3 ja esines soolokontsertidega nii Eestis kui ka välismaal.

Tunnustus
1972 Eesti NSV teeneline kunstnik
1981 Udmurdi ANSV teeneline kunstnik

Viited

Eesti Rahvusmeeskoori lauljad
Eesti NSV teenelised kunstnikud
Sündinud 1934
Surnud 1992
Tarbijakaitse

Tarbijakaitse on kaupade tarbijaid kaitsev riiklike ja ühiskondlike meetmete süsteem. 

Maailma esimene tarbijakaitseorganisatsioon (Tarbijate Liiga) moodustati 1891 New Yorgis.

Eesti tarbijakaitse
Eestis tegutseb Eesti Tarbijakaitseamet ja Eesti Tarbijakaitse Liit. 1993 võeti Eestis vastu tarbijakaitseseadus.

Vaata ka
Tarbijakaitseliikumine
Tarbijakaitse ja lepingutingimuste selgus
Tarbijakaitse ja ebaõiglased lepingutingimused
Tarbija õigused online tehingust taganemisel (näiteid madratsi tagastamisest)

Viited

Tarbimine
Aavo Keerme

Aavo Keerme (2. juuni 1948 – 23. detsember 2015) oli eesti omavalitsusjuht.

Ta on olnud Jõhvi linnapea (1991–2007), Järve Bussipargi direktor (2007), Jõhvi vallavolikogu liige ja Jõhvi Motoklubi juhatuse liige.

Ta on kuulunud Tuleviku Eesti Erakonda, Rahvaliitu, erakonda Mõõdukad ja Reformierakonda.

Tunnustused
2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
2013 Jõhvi valla aukodanik

Viited

Allikad
In memoriam
Jõhvi linnapea tülitseb auto pärast, Delfi, 8. november 2001
Jõhvi linnapeaks sai taas Aavo Keerme, Põhjarannik, 6. november 2002 
Jõhvi linnapea vahetas taas erakonda, Põhjarannik, 22. jaanuar 2004 
Jõhvi linnapea isepäisus pahandas Reformierakonda, Postimees, 12. august 2005
Jõhvi saadab presidenti valima Aavo Keerme, Põhjarannik, 15. september 2006 
Aavo Keerme karjäär Järve Bussipargis jäi lühikeseks, Põhjarannik, 22. märts 2007 
Jõhvi ekslinnapeale Keermele esitati kahtlustus, Postimees, 15. juuli 2008
Lõpetati Jõhvi endise linnapea kriminaalasi, Postimees, 16. september 2009
Aukodaniku valimine tekitas Jõhvi volikogus tormi, Põhjarannik, 22. veebruar 2013

Eesti vallavanemad
Jõhvi linnapead
Eesti poliitikud
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1948
Surnud 2015
Batakiai vald

Batakiai vald (leedu keeles Batakių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 102 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1392 inimest. Valla keskuseks on Batakiai alev (2011. aastal 246 elanikku), vallamaja aadress on Ateities g. 18. Vallavanem on Jonas Juozapaitis. Lisaks alevile ja küladele moodustab eraldi asula veel Batakiai raudteejaam (aastal 2011 oli seal 91 elanikku).

Viited

Välislingid 
Valla kodulehekülg (leedu keeles)

Tauragė rajoon
Leedu vallad
Gaurė vald

Gaurė vald (leedu keeles Gaurės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 218 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2424 inimest. Valla keskuseks on Gaurė alev (2011. aastal 418 elanikku), vallamaja aadress on Gaurės g.17. Vallavanem on Vidmantas Skirius.

Viited

Välislingid 
Valla kodulehekülg (leedu keeles)

Tauragė rajoon
Leedu vallad
Lauksargiai vald

Lauksargiai vald (leedu keeles Lauksargių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 64 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1271 inimest. Valla keskuseks on Lauksargiai küla, vallamaja aadress on Beržų g. 1. 18. Vallavanem on Jonas Gedminas.

Viited

Välislingid 
Valla kodulehekülg (leedu keeles)

Tauragė rajoon
Leedu vallad
EVEA Pank

EVEA Pank oli Eesti pank. Panga asutas 4. juulil 1989 Eesti Väike- ja Keskmiste Ettevõtjate Assotsiatsioon (EVEA).

1999 läks pank pankrotti.

Viited

Välislingid
EVEA Pank - finantsjuutide mängumaa, Äripäev, 05.10.1998

Eesti pangad
Nyons

Nyons [ni'ons] on linn Prantsusmaal Drôme'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 234–940 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapeaks on Pierre Combes Sotsialistlikust Parteist (Parti socialiste).

Sõpruslinnad 
  Mechernich, Saksamaa (1967)
  Manciano, Itaalia (1991)
  Nyon, Šveits (1991)
  Nules, Hispaania (1995)
  Borca, Rumeenia (1995)

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Drôme'i departemangu vallad
Jonzac

Jonzac [žon'sak] on linn Prantsusmaal Charente-Maritime'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 26–87 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapeaks on Claude Belot Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP).

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Charente-Maritime'i departemangu vallad
Millau

Millau [mi'jo] on linn Prantsusmaal Aveyroni departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 340–888 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapeaks on Christophe Saint-Pierre Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP).

Sõpruslinnad 
  Louga, Senegal (1962)
  Bad Salzuflen, Saksamaa (1975)
  Bridlington, Suurbritannia (1992)
  Sagunto, Kataloonia (2006)
  Mealhada, Portugal (2010)

Vaata ka 
 Millau viadukt

Viited

Välislingid 
 Linna koduleht (inglise keeles)

Prantsusmaa linnad
Prantsusmaa vallad
Aveyroni departemang
Villefranche-de-Rouergue

Villefranche-de-Rouergue [vill'franš de ruerg] on linn Prantsusmaal Aveyroni departemangus. Ta on departemangu alam-prefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 237–544 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapeaks on Serge Roques Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP).

Sõpruslinnad 
  Sarzana, Itaalia
  Pula, Horvaatia
  Bihać, Bosnia ja Hertsegoviina

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Prantsusmaa vallad
Aveyroni departemang
Mauriac (Cantal)

Mauriac [mo'riak] on linn Prantsusmaal Cantali departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 351–760 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapeaks on Gérard Leymonie Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP).

Sõpruslinn 
  Ingersheim, Haut-Rhin

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Cantali departemangu vallad
Põllumajandusmaa

Põllumajandusmaa (ka põllumajanduslik maa) on maa, kus kasvatatakse põllumajandussaadusi või kus on head põllumajanduslikud ja keskkonnatingimused millegi kasvatamiseks. Intensiivse kasutusega põllumajandusmaad nimetatakse haritavaks maaks. Põllumajandusmaa alla arvatakse muu hulgas põllumaa, püsirohumaa, viljapuu- ja marjaaiad, puukoolid, koduaiad .

Viited 

Põllumajandus
Saint-Jean-d'Angély

Saint-Jean-d'Angély [sän žan danželi] on linn Prantsusmaal Charente-Maritime'i departemangus. Ta on departemangu alam-prefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 27–112 meetri kõrgusel üle merepinna.

Tema linnapeaks on Françoise Mesnard Sotsialistlikust Parteist (Parti socialiste).

Sõpruslinnad 
  Saint-Sulpice, Québec (1974)
  Koumondé, Togo (1988)
  New Iberia, Louisiana (1993)
  Mondsee, Austria (1999)

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Charente-Maritime'i departemangu vallad
Saint-Amand-Montrond

Saint-Amand-Montrond [sänt aman montron] on linn Prantsusmaal Cheri departemangus. Ta on departemangu alam-prefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 148–312 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapeaks on Thierry Vinçon.

Sõpruslinnad 
  Nottuln, Saksamaa
  Otwock, Poola
  Riobamba, Ecuador

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Prantsusmaa vallad
Cheri departemang
Brive-la-Gaillarde

Brive-la-Gaillarde [briv la gajard] on linn Prantsusmaal Corrèze'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on nelja kantoni keskuseks.

Linn on rahvaarvult departemangu suurim.

Linna territoorium asub 102–315 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapeaks on Frédéric Soulier Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP).

Sõpruslinnad 
  Dunstable, Suurbritannia (1967)
  Joliette, Québec (1985)
  Lauf an der Pegnitz, Saksamaa (1985)
  Reus, Kataloonia (1985)
  Guimarães, Portugal (1990)

Viited

Välislingid 

 Linna ametlik koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Prantsusmaa vallad
Corrèze'i departemang
Lannion

Lannion [lan'jon] on linn Prantsusmaal Côtes-d'Armori departemangus. Seeon departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 0–107 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapeaks on Paul Le Bihan Sotsialistlikust Parteist (Parti socialiste).

Sõpruslinnad 
  Günzburg, Saksamaa
  Viveiro, Galicia
  Caerphilly, Suurbritannia

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Côtes-d'Armori departemangu vallad
Sarlat-la-Canéda

Sarlat-la-Canéda (hääldus [sar'la la ka'ne'da]) on linn Prantsusmaal Dordogne'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 102–319 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapeaks on Jean-Jacques de Peretti Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP).

Sõpruslinnad 
  Gouda, Holland

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Prantsusmaa vallad
Dordogne'i departemang
Nogent-le-Rotrou

Nogent-le-Rotrou [no'žä le rotru] on linn Prantsusmaal Eure-et-Loiri departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 97–213 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapeaks on François Huwart.

Sõpruslinnad 
  Baiersbronn, Saksamaa
  Midhurst, Suurbritannia

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Prantsusmaa vallad
Eure-et-Loiri departemang
Condom

Condom [kon'dom] on linn Prantsusmaal Gersi departemangus. Ta on departemangu alam-prefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna varasemad nimekujud on Condom-en-Armagnac ja Condom-sur-Baïse.

Linna territoorium asub 62–190 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapeaks on Gérard Dubrac Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP).

Sõpruslinnad 
  Grünberg, Hesseni liidumaa
  Toro, Zamora provints

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Prantsusmaa vallad
Gersi departemang
Dole (Jura)

Dole [dol] on linn Prantsusmaal Jura departemangus. Ta on departemangu alam-prefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 196–341 meetri kõrgusel üle merepinna.

Tema linnapeaks on Jean-Marie Sermier Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP).

Sõpruslinnad 
  Northwich, Suurbritannia (1959)
  Lahr/Schwarzwald, Saksamaa (1962)
  Carlow, Iirimaa (1982)
  Sestri Levante, Itaalia (1983)
  Kostroma, Venemaa (1993)
  Tábor, Tšehhi (1997)
  Olesa de Montserrat, Hispaania
  Taza (تازة), Maroko (2007)

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Jura departemangu vallad
Vallakantselei

Vallakantselei on vallavalitsuse struktuuriüksus; kantselei liike. Vallakantselei ülesannete seas on muu hulgas ametlik asjaajamine, sh kirjavahetus, õigusalase tegevuse koordineerimine, personalitöö.

Vallakantselei isikkoosseisu moodustavad (Räpina vallakantselei näitel): vallasekretär, registripidaja, sekretär-asjaajaja, volikogu asjaajaja-arhivaar.

Viited

Haldus
Mažonai vald

Mažonai vald (leedu keeles Mažonų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 221 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3120 inimest. Valla keskuseks on Mažonai küla, vallamaja aadress on Tujų g. 13. Teine tähtsam asula on Pagramantise alev (2011. aastal 434 elanikku).

Suur osa valla territooriumist asub Pagramantise regionaalpargis. Kõrgeim koht ulatub 120 meetrit üle merepinna, madalaim koht asub Tauragė piiril ja ulatub 16 meetrit üle merepinna.

Vallavanem on Jonas Samoška.

Viited

Välislingid 
Valla kodulehekülg (leedu keeles)

Tauragė rajoon
Leedu vallad
Ülgase mõis

Ülgase mõis (saksa keeles Ilgas) oli Kostivere mõisa kõrvalmõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Jõelähtme valda.

Ülgase mõis rajati 1824 Jägala mõisast eraldatud alast. 20. sajandi algul sai mõisast Kostivere mõisa kõrvalmõis.

Viited

Välislingid

Harjumaa mõisad
Jõelähtme kihelkond
Jõelähtme vald
Nutria

Nutria (Myocastor coypus, kirjeldaja Juan Ignacio Molina, 1782) on suur taimetoiduline poolveeline näriline, sugukonna Myocastoridae ainus liik. Looduses subtroopilisest ja parasvöötmelisest Lõuna-Ameerikast pärinevat liiki on majanduslikel kaalutlustel introdutseeritud Põhja-Ameerikasse, Euroopasse, Aasiasse ja Aafrikasse. Ehkki teda hinnatakse endiselt karusnaha tõttu, peetakse nutriat võõrliigina valdavalt ohtlikuks kohalikele ökosüsteemidele.

Nutriad elavad veeäärsetes urgudes ja toituvad taimedest.

Eestis on nutriat kasvatatud põllumajanduslikult. 2016. aastal kanti nutria Euroopa Liidus koduspidamiseks keelatud liikide nimekirja.

Nimetused eri keeltes 
Endise NSV Liidu aladel, Põhja-Ameerikas ja Aasias nutriana tuntud looma kohta kasutatakse inglise keeles ka mapudunguni keelest päris sõna coypu, mis on levinud Lääne-Euroopas ja Ladina-Ameerikas; hispaaniakeelsetes maades tähendab nutria saarmast. Prantsuse keeles nimetatakse nutriat ragondin, hollandi keeles beverrat ("kobrasrott") ja saksa keeles Wasserratte ("vesirott", mis eesti keeles tähistab teist liiki). Itaalias on levinuim nimetus nutria, kuid looma kutsutakse ka castorino ("väike kobras"), samuti kui nutrianahka. Rootsi keeles nimetatakse nutriat sumpbäver ("sookobras"). Brasiilias on kasutusel kolm nimetust: ratão-do-banhado, nútria ja tupikeelne laensõna caxingui.

Viited

Välislingid 
 

Närilised
Eesti võõrliigid
Dax

Dax [daks] on linn Prantsusmaal Landesi departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 2–46 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linna esimene, roomlaste pandud nimi oli Aquæ Tarbellicæ, mis tähendas 'Tarbelli veed'. Paikkond on juba vanemast antiikajast tuntud oma kuumaveeallikate poolest. Ka tänapäeval on linna peamiseks majandusharuks terviseturism.

Linnapeaks on Gabriel Bellocq Sotsialistlikust Parteist (Parti socialiste).

Sõpruslinn
 Logroño, La Rioja (1963)

Viited

Välislingid 
Linna koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Landesi departemangu vallad
Vienne

Vienne [vienn] on linn Prantsusmaal Isère'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskus.

Linna territoorium asub 140–404 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linna nimi kirjutatakse prantsuse keeles samamoodi Austria pealinna Viini nimega.

Lnnapea on Thierry Kovacs Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP).

Sõpruslinnad 
  Albacete, Hispaania (1986)
  Esslingen am Neckar, Saksamaa (1958)
  Goris (Գորիս), Armeenia (1992)
  Greenwich, Connecticut (2007)
  Neath Port Talbot, Suurbritannia (1958)
  Piotrków Trybunalski, Poola (2005)
  Schiedam, Holland (1966)
  Udine, Itaalia (1958)
  Velenje, Sloveenia (1974)
  Emirdag, Türgi

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Isère'i departemangu vallad
Kratt (ballett)

"Kratt" on Eduard Tubina ballett, mis kanti esimest korda ette 31. märtsil 1943 Vanemuises. See on ühtlasi esimene eesti ballett.

Balleti kirjutamist alustas Tubin 1938. aastal. Libreto autor oli Elfriede Saarik.

Estonias esietendus ballett 1944. aasta 24. veebruaril. 
Sama aasta 9. märtsil toimunud neljanda etenduse katkestas märtsipommitamise käigus toimunud õhurünnak, milles hävis teatri hoone.

Ballett on kahes vaatuses, selle ainestik ja muusika tuginevad rahvaluulele.

Viited

Balletid
Brioude

Brioude [bri'ud] on linn Prantsusmaal Haute-Loire'i departemangus. Ta on departemangu alam-prefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 414–622 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnas on kaks kirikutː Püha Julieni basiilika (basilique Saint-Julien) ja Notre-Dame de la Borie-Darlesi kirik.

Linnapeaks on Jean-Jacques Faucher.

Sport 
Linnas tegutseb ragbiklubi SC Brioude.

US Brioude on linna jalgpalliklubiks, mis on olnud ka edukas regionaalses liigas.

Linna läbis Tour de France'i 2008. aasta 7. etapp 11. juulil.

Samuti tegutsevad linnas veel lisaks motospordiklubi, lauatennise klubi TT Brivadois ning käsipalli meeskond HBCB (HandBall Club Brivadois).

Sõpruslinnad 
  Aberteifi, Suurbritannia (1972)
  Laufen, Saksamaa (1982)
  Suzzara, Itaalia (1995)
  Moreira, Portugal (2007)

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Prantsusmaa vallad
Haute-Loire'i departemang
Lääne-Viru Rakenduskõrgkool

Lääne-Viru Rakenduskõrgkool (lühend LVRKK) oli rakenduskõrgkool Lääne-Virumaal Vinni vallas Mõdriku külas. Kooli haldas Haridus- ja Teadusministeerium. 

Kool moodustati 2001. aastal Mõdriku Tehnikumi ja Rakvere Pedagoogikakooli liitmisel ning see tegutses aastani 2007 kutseõppeasutusena (Lääne-Virumaa Kutsekõrgkool).

Seisuga 1. september 2015 õppis koolis 1162 õpilast.

Kooli töö ümberkorraldamine oli arutluse alla alates 2016. aastast, mil alustati läbirääkimisi Tallinna Ülikooliga.
2019. aastal liideti Lääne-Viru Rakenduskõrgkool Tallinna Tehnikakõrgkooliga ning alates 1. septembrist oli õppeasutus Tallinna Tehnikakõrgkooli teenusmajanduse instituut.

2018/19 õppeaastal oli rakenduskõrgkoolis 922 tudengit ning õppida sai ärinduse ja halduse ning sotsiaalteenuste õppekavagruppidesse kuuluvatel õppekavadel.

Viited

Eesti kõrgkoolid
Lääne-Viru maakonna koolid
Vinni vald
Rakvere koolid
Roanne

Roanne [ro'ann] on linn Prantsusmaal Loire'i departemangus. Ta on departemangu alam-prefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 257–304 meetri kõrgusel üle merepinna.

Tema linnastu moodustavad lähiümbruse 40 valda.

Alates juulist 2008 jagati linn kaheksaks linnaosaksː Clermont, Mulsant, Paris, Arsenal, Le Parc, Charlieu, Bords de Loire ja Kesklinn (Centre)). Neist igaüks omab 40 liikmega linnaosavalitsust, mille liikmed valitakse kaheks aastaks.

Tema linnapeaks on Yves Nicolin Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP).

Sõpruslinnad 
  Nuneaton, Suurbritannia (1956)
  Reutlingen, Saksamaa (1959)
  Guadalajara, Hispaania (1980)
  Montevarchi, Itaalia (1988)
  Piatra Neamț, Rumeenia (1992)
  Legnica, Poola (2006)

Viited

Välislingid 

 Linna ametlik koduleht (prantsuse keeles)
 Linna kodulehe variant (inglise keeles)

Prantsusmaa linnad
Loire'i departemangu vallad
Skaudvilė vald

Skaudvilė vald (leedu keeles Skaudvilės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 120 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3811 inimest. Valla keskuseks on Skaudvilė linn (2011. aastal 1720 elanikku), vallamaja aadress on Upynos g. 3. Vallavanem on Virginijus Būdvytis.

Viited

Välislingid 
Valla kodulehekülg (leedu keeles)

Tauragė rajoon
Leedu vallad
Argentan

Argentan [ar'žön'tan] on linn Prantsusmaal Orne'i departemangus. See on departemangu alam-prefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskus.

Linna territoorium asub 152–228 meetri kõrgusel üle merepinna.

Argentani linnapea on Pierre Pavis Sotsialistlikust Parteist (Parti socialiste).

Argentani Valdade Liitu kuulub 33 linna ümbruse valda.

Linnaga seotud isikud 
 Jean II d'Alençon (1409–1476) linnas sündinud prantsuse prints 
 Marguerite de Lorraine-Vaudémont (1463–1521), linnas surnud Alençoni hertsoginna
 Charles Dufresne (1611–1684), linnas sündinud prantsuse koomik ja näitetrupi juht
 Charles François de Charleval (1667–1747), linnas sündinud prantsuse luuletaja
 Jacques-André-Simon Le Fessier (1735–1805), linnas sündinud piiskop ja usutegelane
 Auguste du Moulin de La Fontenelle (1786–1863), linnas sündinud Prantsuse sõjaväelane
 Charles Lautour-Mézeray (1801–1861), linnas sündinud ja surnud prantsuse ajakirjanik ja toimetaja
 Charles Letellier-Valazé (1812–1876), linnas sündinud Prantsuse kindral ja poliitik
 Eugène de Lonlay (1814–1886), linnas sündinud ja surnud prantsuse luuletaja ja romaanikirjanik
 Jacques-Ferdinand Prévost (1819–1883), linnas sündinud Prantsuse kindral ja arheoloog
 Gustave Le Vavasseur (1819–1896), linnas sündinud prantsuse luuletaja ja proosakirjanik
 Louise Eudes de Guimard (1826–1904), linnas sündinud prantsuse kunstnik
 Vincent Muselli (1879–1956), linnas sündinud prantsuse luuletaja
 Fernand Léger (1881–1955), linnas sündinud prantsuse maalikunstnik
 André Mare (1885–1932), linnas sündinud prantsuse kunstnik
 André Rouyer (1929–1994), linnas sündinud prantsuse näitleja
 Gérard Saint (1935–1960), linnas sündinud prantsuse jalgrattur
 Richard Peduzzi (1943–,) linnas sündinud prantsuse kunstnik, disainer ja mööblilooja
 Michel Onfray (1959–), linnas sündinud prantsuse filosoof
 Fabien Debotté (1963–), linnas sündinud prantsuse jalgpallur
 Franck Berrier (1984–), linnas sündinud prantsuse jalgpallur
 Murielle Huet des Aunay (1984–), linnas sündinud prantsuse näitlejanna
 Nicolas Hervieu (1986–), linnas sündinud prantsuse jurist
 Madame guillotine, linnas 1995. aastal loodud hard rock'i bänd

Sõpruslinnad
 Abingdon, Inglismaa (1975)
 Baja, Ungari (1998)
 Rotenburg an der Fulda, Saksamaa (1975)

Viited

Välislingid 

Linna koduleht (inglise keeles)
Linna ametlik koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Orne'i departemangu vallad
Issoire

Issoire (hääldus iss'oar) on linn Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus. Ta on departemangu alam-prefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 360–560 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linn asub endise piirkonna pealinnast Clermont-Ferrandist lõunas ja jagab temaga ühtset linnaruumi (espace urbain).

Tema linnapeaks on Bertrand Barraud Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP).

Sõpruslinnad 
  Neumarkt, Saksamaa (1971)
  Veroli, Itaalia (2012)

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Puy-de-Dôme'i departemangu vallad
Riom

Riom (hääldus ri'om) on linn Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 314–505 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linna teenindab neli regulaarset ühistranspordi linnaliini.

Linnapeaks on Pierre Pécoul.

Sõpruslinnad 
  Adur, Suurbritannia (1992)
  Algemesí, Hispaania (1984)
  Dolisie, Kongo Vabariik (1975)
  Nördlingen, Saksamaa (1969)
  Viana do Castelo, Portugal (1982)
  Żywiec, Poola (1985)
  Lääne-Sussex, Suurbritannia

Viited

Välislingid 
 Linna koduleht (prantsuse keeles)
 Linna ja tema ümbruse turismiinfo (inglise keeles)
 Info linna ühistranspordi korralduse kohta (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Puy-de-Dôme'i departemangu vallad
Thiers

Thiers (hääldus ti'er) on linn Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus. Ta on departemangu alam-prefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 283–793 meetri kõrgusel üle merepinna.

Ta asub 37. km departemangu keskusest Clermont-Ferrandist idas.

Tema linnapeaks on Claude Nowotny Prantsuse kommunistlikust parteist (Parti communiste français (PCF)).

Sõpruslinnad 
  Bridgnorth, Suurbritannia (1978)
  Schrobenhausen, Saksamaa (1986)

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Puy-de-Dôme'i departemangu vallad
Charolles

Charolles [ša'roll] on linn Prantsusmaal Saône-et-Loire'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskus.

Linna territoorium asub 272–355 meetri kõrgusel üle merepinna.

Piirkonnas on välja aretatud šarolee tõugu veis, mille liha on appellation d'origine contrôlée (Bœuf de Charolles).

Linnapeaks on Pierre Berthier.

 Viited 

 Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles'')

Prantsusmaa linnad
Saône-et-Loire'i departemangu vallad
Draguignan

Draguignan [dra'gi'njan] on linn Prantsusmaal Vari departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 153–603 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linn oli aastatel 1790–1974 Vari departemangu halduskeskus. Pärast seda, kui departemangu prefektuuriks ehk halduskeskuseks sai Toulon, on see lihtsalt ringkonna keskus.

Draguignani linnapeaks on Richard Strambio.

Draguignani linnastu valdade liit koosneb 19. vallast.

Sõpruslinn 
  Tuttlingen, Saksamaa (1989)

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Vari departemangu vallad
Hiie Ivanova

Hiie Ivanova (sündinud 8. augustil 1953) on eesti bioloog ja karikaturist.

Ta lõpetas 1976. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna, sai 2002. aastal Eesti Maaülikoolis taimefüsioloogia alal magistrikraadi ning kaitses 2016. aastal maaülikoolis taimefüsioloogia alal doktorikraadi. Praegu töötab ta maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudis teadurina. 

Karikaturistina on ta koos karikatuuriloolase Viljar Anskoga avaldanud karikatuure ka Vilja Hiieri pseudonüümi all.

Näitused
 2014 Pärnu Haigla galeriis Vello Agorile (Gori) pühendatud poliitilise karikatuuri näitus (esines seal koos Priit Koppeli, Heiki Maibergi, Marko Pikkati, Viljar Ansko, Mati Michelise, Hugo Hiibuse, Eduard Tüüri, Erki Evestuse, Harris Raudami, Kuulo Vahteri, Ester Lauringsoni, Liivi Pihlasalu ja Linda Maasikaga)
 2016 isikunäitus Eesti Huumorimuuseumis Purkus 
 2017 näitus Harku raamatukogus

Tunnustus
 2010 IX Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, I koht
 2014 XI Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, II koht
 2014 Vello Agori (Gori) mälestusele pühendatud poliitilise karikatuuri võistluse Pärnu Linnavalitsuse ja ajalehe Pärnu Postimees preemia
 2015 Vello Agori (Gori) mälestusele pühendatud II poliitilise karikatuuri võistluse Pärnu Linnavalitsuse ja ajalehe Pärnu Postimees preemia
 2015 XII Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, 
 2016 XIII Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, ergutuspreemia
 2018 XV Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, ergutuspreemia
 2019 XVI Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, III koht

Raamatud
Enn Kasaku „Paradoksid: must auk mõtlemises“ (Argo 2018), toimetaja Triin Olvet, illustreerija Hiie Ivanova, kujundaja Kaspar Ehlvest, ISBN 9789949607563 
Eduard Tüüri ja Viljar Kaarna „Raha tüürib...“ (seeria pealkiri „Pilkaja raamatukogu nr 5“; Vebelex 2016), koostaja ja toimetaja Viljar Ansko, sarja toimetaja Andrus Tamm, Hugo Hiibuse šarž, kaanekujundus Hiie Ivanova, ISBN 9789949940080

Viited

Välislingid
Hiie Ivanova Eesti Teadusinfosüsteemis
Hiie Ivanova doktoritöö „Responses of respiratory and photorespiratory decarboxylations to internal and external factors in C3 plants (Respiratoorse ja fotorespiratoorse dekarboksüülimise vastused sisemiste ja väliste faktorite toimele C3 taimedes)“ (EMÜ 2016)
Gert Kiiler „Tallinlanna tegi pilapiltide võistlusel ajalugu“ Sakala, 10. aprill 2010

Eesti bioloogid
Eesti karikaturistid
Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1953
Eesti Huumoriliit

Eesti Huumoriliit (EHL) on mittetulundusühing, mis koondas ja koondab Eestis tegutsevaid humoriste, karikaturiste ja kõiki teisi, kes tegelevad huumori loomisega.

Eesti Huumoriliit loodi 1990. aastate alguses. Ühingu au- ja juhatuse liikmed olid siis Raimo Aas, Rein Tomingas, Hardi Tiidus, Harald Zharens, Lembit Sibul (tegevdirektor), Mati Jakson ja Toivo Tootsen.

Liidu tegevus taastati 26. märtsil 2013. Ühingu juhatusse kuuluvad  Priit Koppel, Andrus Tamm, Tarmo Vaarmets, Tiiu Anton.

Tegevus
Eesti Huumoriliit on korraldanud järgmised rahvusvahelised karikatuurivõistlused: 
 2013 – "Linlane naerab"
 2014 – "Elavad tänavad"
 2017 – "Juubel – Eesti Vabariik 100"
 2020 - "Kliimatehnika"

2015. aastal organiseeris EHL Tallinnas Euroopa Karikatuurikeskuse (Belgia, Kruishoutem) koostatud Belgia karikaturistide paremiku näituse ning Rahvusarhiivi galeriis näituse "Ajakirja Pikker karikatuurid 1957‒1995".

Eesti Huumoriliit asutas koos MTÜ Purculiga Purkusse Eesti Huumorimuuseumi.

Raamatud
"Linlane naerab". 2013. ISBN 9789949330928
"Elavad tänavad. Living Streets". 2014. ISBN 9789949956401
"Juubel – Eesti Vabariik 100"

Viited

Välislingid
Facebook – Eesti Huumoriliit
Eesti Huumoriliit avab Tallinna XXXIII Vanalinnapäevade raames 24. mail 2014.a Kiek in de Kökis, Tallinnas, kl.15.00 rahvusvahelise karikatuurinäituse „Elavad tänavad“. Kalender24.ee, 2014
"Rahvusarhiivi galeriis avatakse näitus "Ajakirja "Pikker" karikatuurid 1957‒1995". Pealinn, 2. juuni 2015

Eesti huumor
Eesti organisatsioonid
Žygaičiai vald

Žygaičiai vald (leedu keeles Žygaičių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 215 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2611 inimest. Valla keskuseks on Žygaičiai alev (2011. aastal 542 elanikku), vallamaja aadress on Žygaičių g. 27. Vallavanem on Vytautas Juška.

Viited

Välislingid 
Valla kodulehekülg (leedu keeles)

Tauragė rajoon
Leedu vallad
Anadõri rajoon

Anadõri rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuktšimaal.

Rajoonis on 13 kohalikku omavalitsusüksust ja 15 asulat.

Viited

Välislingid 

 Anadõri rajooni kodulehekülg (vene keeles)

Tšuktšimaa rajoonid
Anne Tuuling

Anne Tuuling (aastani 1965 Anne Tanner; sündinud 14. oktoobril 1938 Tallinnas) on eesti näitleja, ajakirjanik ja režissöör.

Ta lõpetas aastal 1957 Tallinna 2. Keskkooli. Aastatel 1959–1960 õppis ta Draamateatri õppestuudios, aastal 1965 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri.

Aastatel 1965–1978 oli ta Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri näitleja, 1978–1981 Tallinna Pedagoogilises Instituudi kaugõppeosakonna dispetšer ja režiiõppejõud, 1981–2003 Eesti Televisiooni teatrisaadete toimetaja. Tema toimetatud saatesarjade hulka kuuluvad näiteks "Imet tabamas" (1981–1985), "Käidud teed" (1983–1985), "Teatrivara" (1986–1990), "Lennud" (1991–2000, koos Reet Neimariga), "Tähe valgus" (1989–1992, "Premjäär" (1992–1994), "Teatriilm" (1994–1995), "Pärast eesriide langemist" (1996–1997), "Siin ja praegu" (1995–2001), ent ta on teinud ka portreesaateid näitlejatest, lavastajatest ja teatrikunstnikest. Samuti on ta koostanud teatriraamatuid („Kaamel vapiloomaks I”, 2000, koos Anneli Saro ja Iivi Lepikuga, „Ma jutustan teile oma loo”, 2006; „GITIS : Eesti stuudio Moskvas 1948–1953”, 2011, mõlemad koos Iivi Lepikuga, „Sulev Nõmmik: „Kui näeme, siis teretame!””, 2011, koos Gerda Kordemetsaga, „ENSV Teatriühingu Lavakunsti Stuudio 1961–1971 Tallinnas”, 2015, koos Anne Margistega).

Rolle 
 1964 George Bernard Shaw "Tagasi Metuusala juurde" (diplomilavastus, Kirjanike majas) – Eeva
 1965 Nikolai Gogol "Revident" (diplomilavastus) – Anna Andrejevna
 1966 Jevgeni Švarts "Lumekuninganna" – Naisröövlipealik
 1967 Maksim Gorki / Voldemar Panso "Ema" – Ludmilla
 1968 August Kitzberg "Libahunt" – Mari
 1969 Shakespeare "Romeo ja Julia" – sinjoora Capuletti
 1970 A. H. Tammsaare / Voldemar Panso / Mari-Liis Küla "Inimene ja revolutsioon" – emand Lohk
 1974 Aleksis Kivi "Nõmmekingsepad" – Kreeta
 1976 Agatha Christie / Mati Unt "Kümme neegrit" – missis Rodgers
 1977 Fernand Crommelynck "Suurepärane sarvekandja" – Florence
 1979 August Kitzberg / Priit Aimla "Rätsep Õhu meenutused" – Tiiu Ellerhein
 1979 Harri Vasar / Kalju Komissarov "Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi" – Unimüts

Isiklikku 
Tema isa oli mööblitisler ja ema õmbleja. Oli abielus näitleja Margus Tuulinguga. Nende tütar Mari Tuuling on teatriteadlane, toimetaja ja dramaturg.

Eesti näitlejad
Tallinna Reaalkooli vilistlased
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia vilistlased
Sündinud 1938
1 (Tallinna trammiliin)

1. trammiliin on Tallinna trammiliin, mis teenindab reisijaid liinil Kopli – Kadriorg.

Peatused

Kadriorg – Kopli
Kadriorg, J. Poska, Tallinna Ülikool, Hobujaama, Mere puiestee, Kanuti, Linnahall, Põhja puiestee, Balti jaam, Telliskivi, Salme, Volta, Krulli, Angerja, Sitsi, Maleva, Sirbi, Marati, Sepa, Kopli

Kopli – Kadriorg
Kopli, Sepa, Marati, Sirbi, Maleva, Sitsi, Angerja, Krulli, Volta, Salme, Telliskivi, Balti jaam, Põhja puiestee, Linnahall, Kanuti, Mere puiestee, Hobujaama, Tallinna Ülikool, L. Koidula, Kadriorg

Vaata ka
Trammiliiklus Tallinnas
Tallinna ühistranspordiliinid

Tallinna trammiliinid
5 (Tallinna trammiliin)

5. trammiliin oli Tallinna trammiliin, mis teenindas reisijaid liinil Kopli – Vana-Lõuna 2000. aasta oktoobrist jaanuarini 2004.

Vaata ka
Trammiliiklus Tallinnas
Tallinna ühistranspordiliinid

Tallinna trammiliinid
6 (Tallinna trammiliin)

6. trammiliin on Tallinna trammiliin, mis teenindab reisijaid liinil Kopli – Tondi. Liini kasutatakse ainult teiste trammiliinide asendamiseks remondi ajal.

Vaata ka
Trammiliiklus Tallinnas
Tallinna ühistranspordiliinid
Tallinna trammiliinid
3 (Tallinna trammiliin)

3. trammiliin on Tallinna trammiliin, mis teenindab reisijaid liinil Tondi–Kadriorg. 

1. juulist 2009 31. maini 2012 töötas liin ainult tööpäevistel tipptundidel.

Peatused

Kadriorg–Tondi
Kadriorg, J. Poska, Tallinna ülikool, Hobujaama, Viru, Vabaduse väljak, Kosmos, Vineeri, Tallinn-Väike, Tondi

Tondi–Kadriorg
Tondi, "Kalev", Tallinn-Väike, Vineeri, Kosmos, Vabaduse väljak, Viru, Hobujaama, Tallinna ülikool, L. Koidula, Kadriorg

Vaata ka
Trammiliiklus Tallinnas
Tallinna ühistranspordiliinid

Tallinna trammiliinid
Tšauni rajoon

Tšauni rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuktšimaal.

Rajoonis on 5 kohalikku omavalitsusüksust ja 12 asulat.

Viited

Välislingid 

 Tšauni rajooni kodulehekülg (vene keeles)

Tšuktšimaa rajoonid
Tauragė vald

Tauragė vald (leedu keeles Tauragės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 127,6 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4835 inimest. Valla keskuseks on Tauragė linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja aadress on Prezidento g. 7. Vallavanem on Danguolė Jatautienė.

Viited

Välislingid 
Valla kodulehekülg (leedu keeles)

Tauragė rajoon
Leedu vallad
Iultini rajoon

Iultini rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuktšimaal.

Rajoonis on 8 kohalikku omavalitsusüksust ja 10 asulat.

Viited

Välislingid 

 Iultini rajooni ametlik kodulehekülg (vene keeles)

Tšuktšimaa rajoonid
Angerja tänav

Angerja tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Karjamaa asumis. Angerja tänav algab Kopli tänavalt ja lõpeb Karjamaa tänaval. Angerja tänav on 361 meetri pikkune ja kannab registrinumbrit 7840638.

Tänava nimi 

Angerja tänav sai nime 31. juulil 1959. Algselt oli Angerja tänav planeeritud kulgema Kopli tänava ja Tööstuse tänava vahel, kuid aja jooksul ehitati algne tänavakoridor kinni. Angerja tänavaks peeti enne tänava leviala täpsustamist 2016. aastal kahte visuaalselt tajutavat osaliselt paralleelset tänavakoridori Kopli tänava ja Karjamaa tänava ning Karjamaa tänava ja Erika tänava vahel.

2016. aastal plaaniti Angerja tänava Kopli tänava ja Karjamaa tänava vaheline ala jagada Angerja tänavaks ja Vingerja tänavaks, kuid  plaan leidis elanike vastuseisu ja sellest kavatsusest loobuti.

26. oktoobril 2016 täpsustas Tallinna linnavalitsus Angerja tänava leviala ja edaspidi loetakse Angerja tänavaks siiski kogu Kopli tänava ja Karjamaa tänava vahelist osa. Karjamaa tänava ja Erika tänava vaheline eraldiseisev lõik liideti Karjamaa tänavaga.

Hoonestus ja taristu 
Angerja 3, asub	1960. aastal tüüpprojekt 1-317-7	alusel ehitatud 3-kordne korterelamu (hruštšovka)	
Angerja 4,	 asub	1960. aastal tüüpprojekt 1-317A-16	alusel ehitatud 4-kordne korterelamu (hruštšovka)	
Angerja 5,	asub	1960. aastal tüüpprojekt 1-317-20	alusel ehitatud 4-kordne korterelamu (hruštšovka)	
Angerja 6, 7, 8, 9, 10, aastatel 1960-1964	 tüüpprojekti 1-317A-16	alusel ehitatud 4-kordsed korterelamud
Angerja 11 ja 13,  tüüpprojekti 1-464	alusel ehitatud 5-kordsed korterelamud (paneelelamud)

Galerii

Viited

Välislingid 

Põhja-Tallinna tänavad
Vilma Kukrus

Vilma Kukrus (5. juuni 1948 Kaisma, Pärnumaa – 24. november 1999 Tallinn) oli eesti füüsik ja õpetaja.

Lõpetas 1966. aastal Vändra Keskkooli hõbemedaliga. 1971. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli.

Ta töötas aastatel 1971–1999 Tallinna 1. Keskkooli (hiljem Gustav Adolfi Gümnaasiumi) füüsikaõpetajana. Mitmed tema õpilased olid edukad füüsika olümpiaadidel. Ta oli füüsika-matemaatika süvaõppega klasside füüsika programmi üks koostajatest.

Tunnustused
1997 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

Viited

Eesti füüsikud
Eesti õpetajad
Gustav Adolfi Gümnaasiumi õpetajad
Vändra Gümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna vilistlased‎
Valgetähe medaliklassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1948
Surnud 1999