joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Leping

Leping on tehing kahe või enama isiku (lepingupoole) vahel, millega lepingupool kohustub või lepingupooled kohustuvad midagi tegema või tegemata jätma.

Leping on lepingupooltele täitmiseks kohustuslik (pacta sunt servanda). Lepingu võib sõlmida suuliselt, kirjalikult või mistahes muus vormis, kui seaduses ei ole sätestatud lepingu kohustuslikku vormi.

Lepingu sisu peab olema vastavuses kehtiva seadusandluse, heade kommete ning isiku põhiõigustega.

Lepingu elemendid
Lepingu elemendid on: 
Tahe - poolte tahe muudab lepingud siduvateks. 
Tahteavaldus - tavapäraselt koosneb see element pakkumusest (ofert) ja nõustumusest (aktsept).
Kokkulepe on tahete kooskõla, milleni on jõutud tahteavalduste vahetamisega.
Vastutasu on lepingu element üldises õiguses.

Lepingutüübid võlaõigusseaduses
Võõrandamislepingud
Müügileping
Vahetusleping
Faktooringuleping
Kinkeleping
Kasutuslepingud
Üürileping
Rendileping
Liisinguleping
Litsentsileping
Frantsiisileping
Ehitise ajutise kasutamise leping
Tasuta kasutamise leping
Laenuleping ja krediidilepingud
Kindlustusleping
Kahjukindlustus
Elukindlustus
Õnnetusjuhtumikindlustus
Toetamislepingud
Elurendis
Ülalpidamisleping
Kompromissileping
Seltsinguleping
Teenuste osutamise lepingud
Käsundusleping
Töövõtuleping
Maaklerileping
Agendileping
Komisjonileping
Maksekäsund ja arveldused
Tervishoiuteenuse osutamise leping
Veoleping
Ekspedeerimisleping
Pakettreisileping
Hoiuleping
Väärtpaberid
Veksel
Tšekk

Lepingu täitmise tagatised 
Lepingu täitmist võib tagada järgmiste vahenditega:
 pant: hüpoteek või vallaspant
 kinnipidamisõigus
 käendus
 garantii
 käsiraha
 leppetrahv
 viivis

Vaata ka

Kirjandus
Kull, Irene. "Lepinguõigus I." (Tallinn: Juura 1999). ISBN 9985-75-014-4
Volens, Urmas. "Müügileping." (Tallinn: Äripäeva Kirjastus, 2006). ISBN 9985-9690-1-4
Kull, Irene, Käerdi, Martin, Kõve, Villu. "Võlaõigus. I. Üldosa." (Tallinn: Juura 2004) ISBN 9985-75-155-8

Välislingid
Võlaõigusseadus
Katrin Hendrikson. "Lepingute tõlgendamine." (Tartu Ülikooli õigusteaduskond, tsiviil- ja kaubandusõiguse õppetool, kursusetöö 1996. Juhendaja Irene Kull)

Õigusteadus
Tsiviilõigus
Võlaõigus
Assembler

Assembler on kompilaator, mis tõlgib assemblerkeeles programmi masinkoodiks. 

Enamik assemblereid oskab teha seda ka objekti- või käivitusfailiks. Objektifailid ja teegid saab üheks tervikuks ühendada linkuri abil. Assembler ei optimeeri koodi, kuna teisendamine assemblerkeelest masinkoodi käib "sõna-sõnalt" (üksüheselt).

Igapäevaselt kasutatakse sõna "assembler" tihti ka assemblerkeele kohta.

Vaata ka 
GNU Binutils

Tarkvaraarendus

en:Assembly language#Assembler
pt:Assembly#Montador
Teooria

Teooriaks ehk teaduslikuks teooriaks nimetatakse empiirilistes teadustes seletus- ja ennustusjõuga väidete ja argumentide üldistatud süsteemi, mis hõlmab väiteid vaadeldavate objektide kohta ja mida saab  katsega kinnitada või ümber lükata. Kehtiv teaduslik teooria on selline teooria, mida katsed kinnitavad. Teooria on        (katsega) kinnitust leidnud hüpotees. Hüpotees on arenemisjärgus teooria. Kui hüpotees on teoreetiline oletus, siis teooria on katsetele tuginevate faktide üldistusjõuga veendumus, tõdemus. Teooria seletab loodusseaduste põhjuseid.

Vaata ka
Falsifikatsioon
Hüpotees

Kirjandus
Rein Vihalemm. Teaduslik teooria kui teadusfilosoofia kategooria. – Studia Philosophica Estonica, 2009, 2(1), lk 32–46. Veebiversioon

Välislingid

Teadus
Ezra Pound

Ezra Weston Loomis Pound (30. oktoober 1885 Hailey Idahos – 1. november 1972 Veneetsia) oli ameerika luuletaja, muusik ja kriitik.

Elukäik 
Ezra Pound õppis USA-s Pennsylvanias, kus ta sai väga põhjaliku filoloogilise hariduse, mida ta hiljem täiendas provanssaali, itaalia, hiina, jaapani ja teiste vanade kultuurrahvaste kirjanduse uurimisega.

Tähtsus 
Ezra Pound oli angloameerika moodsa luule üks kõige mõjukamaid esindajaid. Ta oli imažismi looja ja üks esimesi, kes vabavärssi õnnestunult pikkades luuleteostes kasutas.

Kriitiku ja toimetajana on ta palju kaasa aidanud William Butler Yeatsi, Thomas Elioti, Robert Frosti, Ernest Hemingway, James Joyce'i, David Herbert Lawrence'i ning paljude teiste kirjanike edule. Tugevalt on ta mõjutanud Allen Ginsbergi ja kogu biitnike põlvkonna luulet ning objektiviste. On arvatud, et tema mõjusid on kõikide 20. sajandi eksperimentaalsete luuletajate loomingus.

Ta tegi tõlkijana väga palju provanssaali ja hiina kirjanduse tutvustamiseks Euroopas, ehkki ta neid keeli arvatavasti väga hästi ei vallanud. Ta elustas huvi Kong Fuzi loomingu vastu ning tutvustas Läänes jaapani klassikalist draamat ja luulet. Samuti tõlkis ta inglise keelde kreeka, ladina ja anglosaksi klassikuid ajal, mil klassikalisele haridusele järjest vähem tähelepanu pöörati.

Muusikakriitikuna oli ta üks esimesi, kes hakkas 1920. aastatel Antonio Vivaldi loomingut ülistama (varem ei pööratud Vivaldile tähelepanu). 

Pound äratas suurt tähelepanu oma fašistlike ja juudivaenulike vaadetega ning toetusega Benito Mussolinile. Sageli jäetakse tähele panemata, et umbes sama palju kui antisemitismi leidub tema loomingus kiriku- ja budismivastasust.

Teosed 
"Cantos" (1911)
"Ripostes" (1912)
"Hugh Selvyn mauberly" (1920)

Välislingid 
Ezra Poundi luuletusi eesti keeles

Ameerika Ühendriikide kirjanikud
Sündinud 1885
Surnud 1972
Eepika

Eepika (kreeka sõnast epos) on üks ilukirjanduse kolmest põhiliigist. Ainestiku ja selle ulatuse, kujutamislaadi järgi jaguneb eepika žanrideks: eepos, romaan (suurvormid) ja jutustus, novell, lühijutt, valm, muinasjutt, anekdoot (väikevormid).

 
Eepiline teos kujutab tavaliselt üksikasjalikult, rahulikult ja objektiivselt tõepäraseid või tinglikult tõepäraseid sündmusi, olukordi ja tegelasi. Autor sekkub harva teostesse või on ise tegelane. On proosa- ja värsskõnes eepilisi teoseid. Neis on esikohal jutustav element, mis seondub kirjeldava või dialoogilise esitusega.

Kirjandus
Novell

Novell on tiheda sündmustiku ja väheste tegelastega jutustus, mis piirdub harilikult ühe keskse teemaga, lõpus on puänt.

Novelližanri looja on itaalia kirjanik Giovanni Boccaccio.

Friedebert Tuglase sõnul on novell nagu sonett proosas.

Tuntud novellimeistrid:
 August Gailit
 Nikolai Gogol
 Franz Kafka
 August Mälk
 Edgar Allan Poe
 Anton Tšehhov
 Friedebert Tuglas
 Peet Vallak
 Arvo Valton

Viited

Kirjandusžanrid
Proosa
Bernard Williams (kergejõustiklane)

Bernard Williams (sündinud 19. jaanuaril 1978 Baltimore'is) on USA kergejõustiklane (sprinter).

Saavutused

Olümpiamängud 

2000 Sydneys olümpiavõitja 4x100 m (37,61)
2004 Ateenas hõbemedal 200 m (20,01)

Maailmameistrivõistlused 

2001 Edmontonis maailmameister 4x100 m (37,96) ja pronksmedal 100 m  (9,94)
2003 Pariisis  maailmameister 4x100 m  38,06

Isiklikud rekordid 

100 m jooks - 9,94 (2001)
200 m jooks - 20,01 (2003)

Isiklikku 

Bernard Williams on 182 cm pikk ja kaalub 83 kg.

Välislingid 
 

Ameerika Ühendriikide jooksjad
Sündinud 1978
Juri Borzakovski

Juri Borzakovski (Юрий Михайлович Борзаковский; sündinud 12. aprillil 1981 Žukovskis) on Venemaa kergejõustiklane (800 m jooksja). Olümpiavõitja (2004).

Saavutused

Olümpiamängud 

2004 olümpiavõitja 800 m jooksus 1.44,45

Maailmameistrivõistlused 

2001 sisemaailmameister 800 m jooksus 1:44,49 Lissabon
2003 hõbemedal 800 m jooksus 1:44,4 Saint-Denis's

Kuldliiga võistlus 

2001 1. koht 800 m jooksus 1:42,47 Brüssel 
2001 2. koht 800 m jooksus 1:44,02 Rooma 
2001 2. koht 800 m jooksus 1:43,76 Saint-Denis 
2001 2. koht 800 m jooksus 1:43,17 Monaco 
2003 1. koht 800 m jooksus 1:43,94 Saint-Denis 
2004 1. koht 800 m jooksus 1:44,41 Bergen 
2004 3. koht 800 m jooksus 1:44,19 Rooma

Grand Prix' võistlus 

2001 1. kpht 800 m jooksus 1:44,80 Stockholm 
2003 2. koht 800 m jooksus 1:43,93 Sevilla 
2004 2. koht 800 m jooksus 1:44,79 Sevilla

Super Grand Prix' võistlus 

2003 1. koht 800 m jooksus 1:43,97 Trkala
2003 2. koht 800 m jooksus 1:44,36 Ostrava 
2003 2. koht 800 m jooksus 1:45,89 Stockholm 
2004 1. koht 800 m jooksus 1:43,92 Irákleio

Isiklikud rekordid 
 
200 m jooks – 22,56
400 m jooks – 45,84 Tula 24. juuli 2000
800 m jooks – 1:42.47 (Brüssel 24. august 2001)
1000 m jooks – 2:17,40 (2000) 
1500 m jooks – 3:43,36 (Moskva 11. veebruar 2003)

Isiklikku 

Juri Borzakovski on 180 cm pikk ja kaalus tippsportlasena 62 kg. 1997. aastal tutvus Juri oma tulevase naise Irinaga, kellega abiellus 17. novembril 2000. 2002. aastal sündis poeg Jaroslav.

Välislingid 

Koduleht
Infot Juri Borzakovskist

Venemaa jooksjad
Sündinud 1981
Andid

Andid (hispaania keeles Andes) on Lõuna-Ameerika mäestik, mille ahelikud kulgevad mandri läänerannikul ligikaudu 7000 km pikkuselt ja läbivad Panamat, Ecuadori, Colombiat, Boliiviat, Peruud, Tšiilit ja Argentinat.

Andid on maailma pikim mäestik. Andide mitmed tipud on rohkem kui 6000 m kõrgused (näiteks Ojos del Salado, Illampu, Jerupaja), kõrgeim neist on Aconcagua (6969 m). Andid on noor alpikurrutusse kuuluv mäestik, kus on palju tegevvulkaane ja maavärinaid. Mäestik koosneb mitmest põhja-lõunasuunalisest mäeahelikust, mille järgi jagatakse Andid Põhja-, Kesk-, Lõuna- ja Patagoonia Andideks. Neid eraldavad kiltmaad ja orud. Ande katavad ulatuslikud metsad, kiltmaadel laiuvad pool- ja mägikõrbed, orgudes on kultuurmaistu.

Colombias jagunevad Andid nelja ahelikku. Sierra Nevada de Santa Marta asub maa põhjaosas, kus paiknevad ka Colombia kõrgemad tipud. Selle piirkonna ahelike kõrgemad mäed asuvad Keskahelikus ja neid lähestikku paiknevaid tippe kutsutakse ühise nimega Sierra Nevada del Cocuy. Paljud Colombia tipud on vulkaanid, need paiknevad eraldatult ja neile pääseb kergesti ligi.

Kesk-Andid Peruus on kõrged, astanguliste graniittippudega mäed, mis kerkivad jäiste ribide ja segipaisatud liustike kohale. Lumi ja jää moodustab ribidel suuri karniise.

Peruu Andid on jagunenud mitmeks ahelikuks, mägironijate hulgas on populaarsemad Cordillera lanca ja Cordillera Huayhuash.

Tšiili piki rannikuserva kulgev territoorium on ääristatud üpris madalate rannikumägedega. Paljud sealsed mäed on vulkaanid ja vähemalt viiskümmend neist on aktiivsed.

Pinnavormi teke 
Andid on tekkinud ookeanilise laama sukeldumisel mandrilise laama alla.

Pinnavormi mõju inimtegevusele 
Andides leidub hulganisti maavarasid (nt vaske, tina, hõbedat, kulda) ja mäestiku orgudes saab kasvatada põllukultuure (nt pärineb sealt kartul).

Kuna Andid hõlmavad väga ulatusliku ala, varieerub ka mäestiku kliima. Andide keskosa on väga kuiva kliimaga, seal asub üks maailma kuivemaid kohti, Atacama kõrb. Mäestiku põhja- ja lõunaosas sajab seevastu palju. Enne eurooplaste Ameerikasse saabumist elasid Andides inkad.

Transport on raskendatud eriti lõuna pool, kus mäed ulatuvad rannikuni ja muudavad maismaal liikumise võimatuks. Mandri lõunatippu (Tšiili territoorium) minekuks tuleb kasutada meretransporti või sõita läbi Argentina. Suur hulk asulaid paikneb rohkem kui 3000 m kõrgusel. Üldiselt on asutus koondunud orgudesse ja kiltmaadele. Andid on meelepärane koht mägironijatele.

Vaata ka
Andide mäetipud kõrgusega üle 6500 m

Lõuna-Ameerika mäestikud
Tartumaa vapp

Tartumaa vapp on Eestis asuva Tartu maakonna vapp.

Tartumaa vapp kinnitati Riigivanem Konstantin Pätsi otsusega 5. veebruaril 1937.

Vapp on registreeritud 25. septembril 1996.

Vapi kirjeldus 
Kaldjaotusega vasakult poolitatud sini-rohelisel kilbil (sinine PMS 285 C, roheline 355 C) hõbedane laineline tala, milles kaks sinist lainelist varrast. Saatetunnusena ülemisel, sinisel väljal kuueharuline kuldne täht ja alumisel, rohelisel väljal kolme lehe ja kahe tõruga kuldne tammeoks. 

Vapi praegune kujundus pärineb aastast 1937, kui maakondade vappe ühtlustati, ja selle joonistas Günther Reindorff.

Endine vapp

Kuni 1937 oli Tartu maakonnal erinev vapp, kuigi sarnaste kujunduselementidega. Vapi kujunduselemendid pärinevad 1920. aastatest, mil Eesti maakondade liidu moodustatud nõukogu hakkas maakondade vappide kavandeid välja töötama. Kavandite autoriks peetakse ajaloolast Paul Johanseni. Detsembriks 1926 valmis Tartumaa vapi kavand: "pool põiki üle kilbi laineline pael, üleval täht, all tamm. Värvid: põhi kollane, pael sinine, täht hõbedane, tamm roheline. Pael kilbil tähendab Emajõge, mis maakonna poolitab, täht tuletab Tartu ülikooli meele, mis kultuuri ja hariduse Eestis laiali laotab, kuna tamm rahvalauludes Emajõega ühteviisi tuttawat Taara tammikut kujutab. Et ülikool rootslaste poolt asutatud, on põhivärvideks Rootsi sinine-kollane võetud." ("Postimees" 19. detsember 1926) Kujunduse kinnitas 14. juulil 1930 Tartu maavolikogu ja oktoobris 1930 ka Vabariigi Valitsus.

Vaata ka 
Tartumaa lipp

Kirjandus 
 Tartumaale otsitakse uut vappi. Uus Eesti, 24. juuli 1936, nr. 197, lk. 2.

Välislingid 
Tartu maakonna sümboolika
Endine (1930–1937) Tartumaa vapp
Emakeelepäev

Emakeelepäev on riiklik tähtpäev, mida tähistatakse alates 1996. aastast luuletaja Kristjan Jaak Petersoni sünniaastapäeval, 14. märtsil. 

Emakeelepäevaks valiti Kristjan Jaak Petersoni sünnipäev, kuna Peterson oli üks esimesi eestikeelseid kirjanikke. Ka pööras ta oma oodis "Kuu" tähelepanu just eesti keelele kui kirjanduskeelele.

Ajalugu 
1995. aastal alustas Sonda kooli endine direktor ja emakeeleõpetaja Meinhard Laks allkirjade kogumist emakeele kaitseks. Ta on ise väitnud, et sai innustust 1994. aastal Kadrinas avatud emakeele ausambast.

7. detsembril 1995 andis Meinhard Laks Riigikogu kultuurikomisjoni esimehele üle ettepaneku keelepäeva riiklikuks tähtpäevaks muutmiseks. Ettepaneku lisas oli 185 lehekülge toetuskirju ja -allkirju. Toetusallkirju oli kokku 175. Riigikogu kultuurikomisjon aga loobus ettepanekuga edasi tegelemisest.

Mitteametlikult tähistati emakeelepäeva mõnes paigas juba 1995. aastal ja veel laiemalt alates 1996. aastast. Ametlik tunnustamine jäi aga tulemata. Kui 1998. aastal võeti Riigikogus arutlusele riigipühade seaduse muutmine ning eesti emakeele ja rahvuskultuuri päeva seal ei olnud, esitas Meinhard Laks sama aasta detsembris Raoul Üksvärava kaudu küsimuse emakeelepäeva riikliku staatuse kohta.

22. detsembril 1998 toetas valitsus esitatud ettepanekut ja 11. veebruaril 1999 kinnitas Riigikogu ühehäälselt emakeelepäeva riiklikuks tähtpäevaks. President Lennart Meri kuulutas seaduse välja 17. veebruaril 1999 ja see jõustus 24. veebruaril 1999. Samal aastal tähistati emakeelepäeva esmakordselt riikliku tähtpäevana.

Rahvusvaheline emakeelepäev 

1999. aasta sügisel nimetas UNESCO rahvusvaheliseks emakeelepäevaks 21. veebruari. Selle eeskujuks olid aga 1952. aasta sündmused Bangladeshis, kus hukkusid mitmed tudengitest meeleavaldajad, kes nõudsid bengali keele üheks Pakistani riigikeeleks kuulutamist.

Sündmused 
Emakeelepäeva puhul korraldatakse mitmesuguseid üritusi, näiteks: 

 2004. aastast toimub Tallinnas Estonia Talveaias koolieelikute etlemiskonkursi "Eesti keele kaunis kõla" lõppvoor;
 2006. aastast annab Eesti Haridus- ja Teadusministeerium välja aasta keeleteo auhinda eelmisel aastal eesti keelele enim kasu toonud teo eest;
 2008. aastast toimub Vikerraadios e-etteütlus.

Vaata ka 
 Rahvusvaheline emakeelepäev
Meinhard Laks
keelepäev

Viited

Välislingid
 "Emakeelepäev – 14. märts" Berta: Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas
 Emakeelepäev, koolielu.ee
 Malle Malling "Emakeelepäev" Õhtuleht, 14. märts 2003
 "Emakeelepäev on Eestis lipupäev" Virumaa Teataja/BNS, 12.03.2010
 Emakeelepäev 2011, Eesti Instituut
 Kärt Jänes-Kapp "Emakeelepäev Horisondiga Tallinna Teadlaste Majas" Horisont, 11. märts 2011
 "Emakeelepäev on eriti oluline paikades, kus eestlased on vähemuses" Põhjarannik, 23. märts 2011
 "Vikerraadio kutsub viiendat korda osalema e-etteütluse võistlusel" Vikerraadio pressiteade, 10. märts 2012

Tähtpäevad
Kommunistliku partei manifest

"Kommunistliku partei manifest" on Karl Marxi ja Friedrich Engelsi teos, mis ilmus esmakordselt 21. veebruaril 1848 Londonis saksa keeles.

Manifest valmis 1847 Kommunistide Liidu II kongressi ülesandel Kommunistide Liidu programmina, mis andis tegevusjuhised kapitalismi kukutamiseks ning klassideta ühiskonna loomiseks.

Manifesti sisu 

Manifest on tegevusjuhis kommunistidele ja sotsialistidele, kuidas muuta riik ideaalühiskonnaks - kommunismiks, milles puuduvad nii klassid kui riik. Manifesti on kommunistlikes parteides läbi aegade erinevalt ja tihtipeale vaid omakasu silmas pidades tõlgitsetud (Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei).

Manifestis on kirjeldatud meetmeid, mida ka praegused demokraatlikud riigid kasutavad, näiteks 
 progressiivne tulumaks
 laste tööjõu kasutamise lõpetamine
 tasuta haridus riiklikes koolides
 keskpanga süsteem laenude juhtimiseks

I peatükis "Kodanlased ja proletaarlased" põhjendatakse ühiskondlik-majanduslike formatsioonide vahetumise seaduspärasust, kapitalismi vastuolude teravnemist ning kapitalistliku ühiskonna kadumist. Lähtudes seisukohast, et ühiskonna ajalugu pärast ürgkogukondlikku korda on klassivõitluse ajalugu, selgitatakse, et proletariaat on revolutsiooniline klass.

II peatükis "Proletaarlased ja kommunistid" selgitatakse, et kommunistide lähim eesmärk on proletariaadi kujundamine klassiks, kodanluse võimu kukutamine ja poliitilise võimu siirdumine laiemale grupile inimestele ehk rahvale. Selles peatükis on ka proletariaadi diktatuuri idee, kavandatakse majanduslikke abinõusid, mida proletariaat peab pärast võimuletulekut rakendama, ning selgitatakse suhtumist perekonda, omandisse ja isamaasse.

III peatükis "Sotsialistlik ja kommunistlik kirjandus" käsitletakse ideoloogilist võitlust, kritiseeritakse sotsialistlikena esinevaid kodanlikke ja väikekodanlikke voole ning määratakse kindlaks suhtumine utopistlikku sotsialismi, väikekondanlikku sotsialismi ja muudesse ideoloogiliselt lähedal seisvatesse poliitilistesse rühmitustesse.

IV peatükis "Kommunistide suhtumine opositsioonilistesse parteidesse" esitatakse teiste parteide suhtes rakendatava taktika põhimõtted. Programm lõpeb hüüdlausega "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!".

Eesti keeles avaldati "Kommunistliku partei manifest" esimest korda 1917 Hans Pöögelmanni tõlkes.

Kokkuvõte

I. Kodanlane ja proletaarlane
Kogu senise ühiskonna ajalugu on olnud klassivõitluste ajalugu. Rõhuja ja rõhutu on olnud vastamisi, katkematult kord varjatult, kord avalikult võidelnud; võitlus on lõppenud kogu ühiskonna revolutsioonilise ümberkorraldamisega või võitlevate klasside ühise hävimisega. Varem on ühiskond peaaegu kõikjal liigendunud mitmekesisteks seisusteks. Moodsas kodanlikus ühiskonnas on klassivastandused lihtsustunud: ühiskond lõheneb üha enam kaheks suureks, teineteisega leppimatus vastasseisus olevaks klassiks: kodanluseks ja proletariaadiks.

Vaata ka 

Kommunism
Marksism
Sotsialism
Karl Marx 
Friedrich Engels

Välislingid 

Originaaltekst saksa keeles
Eestikeelne tõlge

Kommunism
1848
Johann Strauß

Johann Straußi nime kandsid kolm tuntud Austria heliloojat:

Johann Strauß (isa) - 1804–1849, valsi populariseerija
Johann Strauß (poeg) - 1825–1899, tuntud ka kui "valsikuningas", eelmise poeg
Johann Strauß III - 1866–1939, Eduard Straußi poeg ja esimese lapselaps
Pagan

Pagan (ladina keeles paganus 'maamees, talupoeg' < pagus 'maapiirkond') on nimetus, mida kasutasid algkristlased nende kohta, kes keeldusid omaks võtmast ristiusku ja jäid vanade traditsiooniliste kohalike usundite juurde. Keskajal laienes pagana mõiste kõigile mittekristlastele, kuid kohati tehti erand teiste aabrahamlike religioonide esindajatele (judaism, islam). Paganateks võidakse nimetada ka mittejuute judaismi ning mittemoslemeid islami seisukohast vaadatuna.

Kristlikus maailmas omandas pagana mõiste halvustava varjundi, seondudes "ebausu" ja kultuurilise mahajäämusega. Uuemal ajal on mõned vanade mittekristlike usundite taaselustajad ja mitte ühtki usku tunnistajad etableerunud kristlusele vastandudes end ise paganateks nimetanud, kasutades seda sõna neutraalses või positiivses tähenduses.

Eesti tavakeeles kasutatakse sõna 'pagan' kirumissõnana tähenduses 'kurat', 'kurivaim'.

Eesti folklooris on vanapagan tegelane, kelles on kokku sulanud hiiu ja kuradi jooned.

Vaata ka

Paganlus
Uuspaganlus
Vanapagan
Kurat

fi:Pakana
en:Pagan

Religioon
Paganlus
Mbulaeni Mulaudzi

Mbulaeni Mulaudzi (8. september 1980 Muduluni, Limpopo provints – 24. oktoober 2014) oli venda päritolu Lõuna-Aafrika Vabariigi kergejõustiklane (800 m), 2009. aasta maailmameister 800 m jooksus.

Mulaudzi oli esimene Lõuna-Aafrika Vabariigi mustanahaline sportlane, kellest sai maailma tiitlivõistluste võitja. Mulaudzi kandis Ateena olümpiamängude avatseremoonial 2004 Lõuna-Aafrika Vabariigi lippu.

Ta hukkus autoõnnetuses.

Saavutused

Olümpiamängudel 

2004 Ateenas hõbemedal 800 m 1.44,61

Maailmameistrivõistlustel 

2003 Saint-Denis's pronksmedal 800 m 1.44,90
2004 Budapestis sisemaailmameister 800 m 1.45,71
2009 Berliinis kuldmedal 800 m 1.45,29

Kuldliiga võistlus 

2001 3. koht 800 m 1.45,04 Oslo  
2003 1. koht 800 m 1.44,11 Oslo  
2003 1. koht 800 m 1.44,00 Rooma  
2003 1. koht 800 m 1.44,12 Zürich  
2003 2. koht 800 m 1.44,12 Saint-Denis 
2003 2. koht 800 m 1.42,89 Brüssel  
2003 3. koht 800 m 1.45,00 Berliin

Grand Prix võistlus 
 
2001 1. koht 800 m 1.45,30 Doha  
2001 3. koht 800 m 1.45,46 Stockholm 
2003 2. koht 800 m 1.44,19 Lille

Super Grand Prix Võistlus 
 
2003 1. koht 800 m 1.44,42 Madrid
2004 3. koht 800 m 1.45,95 London

Isiklik rekord 

800 m 1.42,89 (5. september 2003 Brüssel)

Isiklikku 

Mbulaeni Mulaudzi oli 176 cm pikk ja kaalus 65 kg.

Välislingid
 
IAAF-i nekroloog piltidega

Lõuna-Aafrika Vabariigi jooksjad
Sündinud 1980
Surnud 2014
Wilson Kipketer

Wilson Kosgei Kipketer (sündinud 12. detsembril 1972 Kapsabetas Keenias) on Taani kergejõustiklane (800 m jooksja). Neljakordne maailmameister ja endine maailmarekordiomanik (1.41,11).

Ta on kõigi aegade teine 800 meetri jooksja. 1997. aastal Kölnis jooksis Kipketer üle Sebastian Coe nimel 16 aastat püsinud maailmarekordi (1.41,73) ajaga 1.41,11. Ta domineeris kümmekond aastat 800 m distantsil, jäädes kolme aasta jooksul võitmatuks. Ehkki ta ei saanud 1996. aasta olümpial võistelda oma karjääri tipphetkel, sai ta 2000. aastal Sydneys hõbeda ja 2004. aastal Ateenas pronksi. Kipketeri 800 meetri jooksu maailmarekord püsis peaaegu 13 aastat. See ületati 22. augustil 2010, kui David Rudisha edestas seda 0,02 sekundiga, joostes 1.41,09. Rudisha suutis lõpuks 800 meetri jooksu maailmarekordi veelgi ületada, olles esimene ja ainus alla 41-sekundilise jooksuga. Kipketer hoiab endiselt 800 meetri jooksu sisemaailmarekordit.

Kipketer esindas oma jooksukarjääri jooksul nii Spartat kui ka KIF-i.

Saavutused

Olümpiamängud 
 
2000 hõbemedal 800 m jooksus 1:45.14 Sydney
2004 pronksmedal 800 m jooksus 1:44.65 Ateena

Maailmameistrivõistlused 
 
1995 maailmameister 800 m jooksus 1:45.08 Göteborg 
1997 sisemaailmameister 800 m jooksus 1:42.67 Pariis 
1997 maailmameister 800 m jooksus 1:43.38 Ateena 
1999 2. koht (sise-MM) 800 m jooksus 1:45.49 Maebashi 
1999 maailmameister 800 m jooksus 1:43.30 Sevilla 
2003 2. koht (sise-MM) 800 m jooksus 1:45.87 Birmingham

Kuldliiga 

2002 1. koht 800 m jooksus 1:42.74 Brüssel 
2002 1. koht 800 m jooksus 1:43.76 Monaco 
2002 2. koht 800 m jooksus 1:43.59 Zürich 
2003 3. koht 800 m jooksus 1:44.36 Zürich 
2004 1. koht 800 m jooksus 1:43.88 Rooma

Maailmarekordid 

1.41,73 7. juuni 1997 Stockholm 
1.41,24 13. juuli 1997 Zürich 
1.41,11 24. juuli 1997 Köln

10 paremat tulemust 

1:41,11 24. juuli 1997 Köln 
1:41,24 13. juuli 1997 Zürich 
1:41,73 7. juuni 1997 Stockholm 
1:41,83 1. september 1996 Rieti 
1:42,17 16. september 1996 Tōkyō 
1:42,20 22. juuli 1997 Brüssel 
1:42,27 3. september 1999 Brüssel 
1:42,32 8. september 2002 Rieti 
1:42,51 10. juuni 1996 Nice 
1:42,57 4. juuli 1999 Monaco

Isiklikku 

Wilson Kipketer on 182 cm pikk ja kaalub 62 kg.

Välislingid 
 
Pilte Wilson Kipketerist

Taani sportlased
Keenia jooksjad
Sündinud 1972
Ymittós

Ymittós (kreeka Υμηττός; vanakreeka ῾Υμηττός (Hymettos)) on mäeahelik Atikas, mis piirab Atika tasandikku kagust. Ymittós kerkib üle 1000 m.

Antiikajal saadi Ymittósest metsa, mett ning valget ja sinist marmorit.

Euroopa mäestikud
Kreeka mäestikud
Paul Neumann

Paul Neumann (13. juuni 1875 – 9. veebruar 1932) oli Austria ujuja, Austria esimene olümpiavõitja. Klubi: I. Wiener Amateur-Schwimm-Club.

Neumann tuli 1893 Austria meistriks läbi Viini ujumises (umbes 5 km), 1894 kaitses tiitlit (distants oli seekord üle 510 m). 11. aprillil 1896 tuli ta Ateenas olümpiavõitjaks 500 m ujumises.

Kogu olümpiamängude ujumisprogramm kestis ainult paar tundi. Alfréd Hajós võitis 100 m vabalt (1.22,2) ja 1200 m vabalt ujumise (18.22,2). Vahepeal peetud 500 m vabalt jättis ta vahele. Kui Hajós ujunuks 500 m samas tempos kui 1200 m, olnuks tema aeg 7.40. Neumanni võiduaeg oli 8.12,6. Neumann osales edutult ka 1200 m distantsil.

Neumann õppis Viinis ja Ameerika Ühendriikides meditsiini ning tuli 1897/1898 kolm korda USA meistriks 440 jardi, 880 jardi ja 1 miili ujumises. 1898 sai ta ajakirja Sport im Bild korrespondendiks USA-s. Esimese maailmasõja ajal, kui ta oli sõjaväearst, tekkis tal probleeme USA-st saadud diplomi tõttu. Pärast sõda oli ta kooliarst Viinis.

Vaata ka
Ujumine 1896. aasta suveolümpiamängudel

Austria sportlased
Sündinud 1875
Surnud 1932
Ujujad
Punkt

Punkt on mitmetähenduslik sõna:
 punkt on "•" - kujuline märk
 punkt ehk geograafiline punkt on geograafias koht punkt on matemaatikas ruumi element 
 punkt on kirjavahemärk, mis lõpetab jutustava lause
 punkt on muusikas helivältust pikendav noodikirja märk
 punkt on muusikas stakaatot tähistav noodikirja märk
 punkt on arvestusühik punktiarvestuses
 punkt on tüpograafias pikkusühik (1 punkt = 0,3759 millimeetrit)
 punkt oli Venemaal kasutatud pikkusühik (1 punkt = 254 μm)
 punkt, tähisega ".'''", on Interneti aadressruumis juurdomeen

Vaata ka 
 Piksel
Arkoos

Arkoos on suure päevakivisisaldusega liivakivi.

Arkoos, nagu ka tavaline liivakivi, koosneb põhiliselt kvartsist, kuid selle päevakivisisaldus peab olema vähemalt 25%. Arkoos on enamasti jämedateraline, punakat või roosakat värvi ja nõrgalt tsementeerunud. Arkoos tekib graniidi või graniitse koostisega kivimite murenemissaaduste kivistumisel. Tsementeeriva materjali (kaltsiit, ränioksiid, savimineraalid, rauaoksiidid, vilgud jmt.) osatähtsus on üldiselt väike (enamasti alla 15%).

Termin "arkoos" tuleb prantsuse keelest ja selle võttis kasutusele Alexandre Brongniart aastal 1823.

Vaata ka
Grauvakk

Viited

Settekivimid
Morfoloogia

Morfoloogia ehk vormiõpetus on keeleteaduse osa, mis uurib sõnavorme – nende moodustamist, sisemist struktuuri ja nende omavahelisi suhteid.

Morfoloogia põhimõisted

Morfeem

Morfeem on keele kõige väiksem tähendust kandev üksus. Iga sõna koosneb vähemalt ühest morfeemist. Mõned sõnad koosnevadki ainult ühest morfeemist, st neid ei saa enam väiksemateks üksusteks jaotada. Sellised sõnad on näiteks:
kiik 
koer 
poiss

Peale selliste lihtsate sõnade leidub ka keerukamaid sõnu, mida saab jaotada väiksemateks tähendust kandvateks üksusteks, st mis koosnevad mitmest morfeemist:
 kiiktool – koosneb morfeemidest kiik ja tool 
 koerad – koosneb morfeemidest koera (tüvi koer ja tüvevokaal -a) ja -d, viimane viitab mitmusele
 poisilik – koosneb morfeemidest poisi ja -lik, viimane teeb nimisõnast omadussõna
   
Allomorfideks nimetatakse ühe ja sama morfeemi eri variante. Ühe morfeemi allomorfid kannavad kõik seega sama tähendust, erinevad üksteisest aga näiteks häälikulise koosseisu poolest.
 
Eesti keeles on allomorfid näiteks -le (koera/le) ja -lle (ta/lle), mille mõlemaga antakse edasi alaleütlevat käänet.

Vabad ja seotud morfeemid

Vabadeks morfeemideks nimetatakse morfeeme, mis võivad fraasis esineda iseseisva sõnana, nagu näiteks sõna "koer" lauses "koer hammustas poissi".
Seotud morfeemid seevastu ei saa esineda iseseisvalt, vaid peavad olema alati seotud mõne teise morfeemiga. Mitmust tähistavad morfeemid ning "-lik" morfeem peavad näiteks alati olema seotud nimisõnaga, nagu eelpooltoodud näidetes. 

Seotud morfeemide hulka kuuluvad afiksid ehk liited. 
Afikseid nimetatakse prefiksiteks ehk eesliideteks, kui nad liituvad teise morfeemi ette, ning sufiksiteks ehk järelliideteks, kui nad lisanduvad morfeemi lõppu. Peale prefiksite ja sufiksite on olemas veel infiksid, mis liituvad morfeemi keskele; tsirkumfiksid, mis liituvad morfeemi ümber jne.

Sõnaliigid

Sõnaliik määrab, millised morfeemid võivad omavahel liituda. Näitena eesti keele sõnaliikidest võib tuua nimisõnad, tegusõnad ja omadussõnad.

Sõnaliigid ei ole universaalsed. See tähendab, et mõnes keeles esineb sõnaliike, mida teistes keeltes ei esine. Erinevalt eesti keelest on inglise ja saksa keeles näiteks artikkel (inglise keeles "a" ja "the", saksa keeles "der", "die" "das", "ein" ja "eine").

Suletud ja avatud sõnaliigid

Sõnadest rääkides eristatakse mõnikord suletud ja avatud sõnaliike, või ka vastavalt sisusõnu ja funktsioonisõnu.

Avatud sõnaliikide hulka kuuluvad näiteks tegusõnad, omadussõnad ja nimisõnad ning nende "avatus" seisneb asjaolus, et teoreetiliselt ei ole nende sõnade arv piiratud, st nendesse liikidesse on väga kerge lisada uusi sõnu. 

Suletud sõnaliikide hulka kuuluvad sõnad, mis täidavad mingisugust grammatilist funktsiooni (näiteks eessõnad, sidesõnad, asesõnad); need liigid on aja jooksul küllaltki muutumatud ning sisaldavad üksnes piiratud arvul sõnu.

Eesti keele morfoloogia uurimise alal on silmapaistvaid tulemusi saavutanud Mati Hint, Ülle Viks, Toomas Help.

Kirjandus
 Adrian, Akmajian (1990). Linguistics, et al, MIT Press. ISBN 0-262-51123-1.
Tõlliste vald

Tõlliste vald oli Valga maakonna haldusüksus.

Vald piirnes põhjas Hummuli, Õru ja Sangaste vallaga, lõunas Valga linna ja Karula vallaga, idas Võru maakonna Antsla vallaga, edelas Läti Valka piirkonna Valka vallaga.

Tõlliste vallavanem oli Madis Gross.

Ajalugu 
Tõlliste valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.

Asustus

Alevikud 
Tsirguliina (502 elanikku) ja Laatre (242 elanikku)

Külad 
Sooru – Tagula – Iigaste – Jaanikese – Korijärve – Muhkva – Paju – Rampe – Supa – Tinu – Tõlliste – Vilaski – Väljaküla.

Loodus 
Tõlliste valla iseloomulikuks maastikuks olid lainjad metsased tasandikud. Valda läbis Väikse Emajõe org, millesse suubub Pedeli ürgorg. Jõeoru madalaimas osas asub Korva luht, endine Sangaste mõisa kuivendatud katseheinamaa, kus kasvab haruldane kobarpea. Maad on valdavalt savised, valla idaosas on kohaliku tähtsusega liivavarusid.

Vaata ka 
Tõlliste valla aumärk
Laatre raamatukogu
Sooru raamatukogu
Tagula raamatukogu
Tsirguliina raamatukogu

Viited

Eesti endised vallad
Tellis

Tellis ehk telliskivi on ehitusel kasutatav väike risttahukakujuline tehiskivi.

Telliseid hakati ehituses kasutama arvatavasti 3.-2. aastatuhandel eKr Egiptuses ja Mesopotaamias.

Eestis 
Eestis hakati telliseid valmistama 13. sajandil, eeskätt Lõuna-Eestis, kus puudus kättesaadav paekivi. Siinse tellisgootika huvitavateks näideteks on 14. sajandi esimesest veerandist pärinev Tartu Jaani kirik ja veidi vanema Tartu toomkiriku varemed. Keskajast ka Eestis Pärnu toomkirik, Viljandi ordulinnus, Otepää ja Vastseliina piiskopilinnus. 

Esimene teade Eestis tegutsevast telliselöövist pärineb 1365. aastast Tallinnast. Traditsiooniliselt vormiti telliseid käsitsi. Keraamilise tellise valmistamiseks segati esmalt omavahel savi, liiv ja vesi ühtlaseks seguks, millest vormiti toortellised ehk plonnid. Seejärel lasti plonnidel mõnda aega kuivada. Kõige tähtsam etapp oli tellise põletamine, mis kestis mitu päeva. Telliseid põletati kas neistsamadest plonnidest laotud löövis või hilisemal ajal ka spetsiaalselt rajatud tellispõletusahjudes. Kuumust tõsteti ahjus järk-järgult, et vältida pragude teket tellistes. Põletamisele järgnes vähemalt nädal kestev rahulik jahtumine, misjärel valmis toodang välja laoti.

18. sajandil võeti kasutusele press, mis surus valtside vahelt läbi savilindi, millest lõigati vajaliku suurusega plonnid. Plonnid kuivatati ning põletati ringi- või siksakikujulises puudega köetavas ahjus. 1870. aastatest alates töötasid tellisepressid auru jõul. 20. sajandi alguseks tegutses Eestis üle 100 tellisetööstuse ja aastas toodeti 50 miljonit tellist. Suurim praegu tegutsev tellisetööstus asub Aseris. 

Enne teist maailmasõda asutati Eestis A/S "Telliskivi Tehased" ja tehased: Sindi-Lodja Reiu jõe suudme lähistel vasakkaldal asunud tellisetehas mis rajati 1936. aastal ja taaskäivitati tööstus Aseri telliskivitehases ning 1938 avati endise Vene-Balti laevaehitustehase territooriumil uus Kopli telliskivitehas.

Ehitustellise tavalised mõõdud on 65×120×250 mm. 20. sajandi I poolel kasutati Eestis enamasti kive mõõdus 27x13x7 cm.  Alates 1941. aastast sai Eesti NSV-s ehitustellise standardmõõduks 25x12x6,5 cm. 

Lisaks savitellistele tuntakse silikaattelliseid, mille valmistamisel pressitakse kokku lubja ja liiva segu ning kuumutatakse seda autoklaavis veeaurus, nii et moodustub hüdrosilikaatidest sideainekivi. Tehnoloogia pärineb 1880. aastatest, Eestis valmistatakse silikaattelliseid 1910. aastast.

Vaata ka
Savitellis
Silikaattellis
Šamott-tellis
Klinkertellis
Ahjutellis
Kärgtellis
Dinastellis
Glasuurtellis
Telliskivisein
Mudatellis

Viited 

Ehitusmaterjalid
Oru vald

Oru vald oli kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Lääne maakonnas. Oktoobris 2013 ühinesid Oru, Risti ja Taebla vald Lääne-Nigula vallaks.

Oru valla naabrid olid Noarootsi, Risti, Taebla ja Ridala vald. Edelas ulatus vald mereni.

Ajalugu 
Valla algne nimi oli Linnamäe vald. See moodustati 1991. aasta 19. detsembril. Otsus nimetada vald ümber Oru vallaks tehti 30. aprillil 1992.

Asustus 
Vallas oli 15 küla:

Auaste, Ingküla, Jalukse, Keedika, Kärbla, Linnamäe, Niibi, Oru, Mõisaküla, Salajõe, Saunja, Seljaküla, Soolu, Uugla ja Vedra.

Vaata ka
Salajõe maastikukaitseala

Viited

Eesti endised vallad
Leedu-Valgevene NSV

Leedu-Valgevene NSV (Litbel) oli veebruarist augustini 1919 eksisteerinud riik. 

Moodustati Leedu ja Valgevene bolševike poolt 27. veebruaril 1919. Mõnedel andmetel lõpetas eksisteerimise 6. juunil 1920. Vabariigi likvideerimise akti ei ole.

Pealinn oli 27. veebruarist Vilnius, 20. aprillist Minsk ja 8. augustist 1919 kuni 6. juunini 1920 Smolensk.

Territoorium
Riigi koosseisu arvati järgmiste kubermangude maad:
Vilniuse kubermang
Hrodna kubermang
Kaunase kubermang
Minski kubermang
Suwałki kubermang

Valitsemine
27. veebruarist 1919 kuni 19. aprillini 1919 oli riigipeaks Kesktäitevkomitee esimees Kazimierz Cichowski (Kazimir Tsihhovski) ja valitsusjuhiks Rahvakomissaride Nõukogu esimees Vincas Mickevičius-Kapsukas

19. aprillil 1919 läks nii sõjaväeline kui ka täitevvõim üle Leedu-Valgevene NSV Kaitsenõukogule, mille esimeheks sai senine valitsusjuht Vincas Mickevičius-Kapsukas.

Ajalugu
27. veebruaril 1919 moodustati Leedu NSV-st ja Valgevene NSV-st Valgevene nõukogude I kongressi ja Leedu nõukogude I kongressi otsuse põhjal Vilniuses Leedu-Valgevene NSV; riigi moodustamise soovituse andis Venemaa Kommunistliku (bolševike) Partei Keskkomitee
märtsis 1919 moodustati Leedu-Valgevene Kommunistlik Partei, mille keskkomitee poliitbüroo esimees oli 8. märtsist 1919 kuni 5. septembrini 1920 Vincas Mickevičius Kapsukas, kes veebruarist aprillini oli Rahvakomissaride Nõukogu esimees ja aprillist juulini juhatas Leedu-Valgevene Kaitsenõukogu
8. aprillil kuulutati Leedu-Valgevene NSV-s välja sõjaseisukord 
19. aprillil vallutasid poola väed Nõukogude-Poola sõja käigus Vilniuse, kogu võim Leedu-Valgevenes läks Kaitsenõukogule 
1. juunil 1919 läksid Leedu-Valgevene relvajõud Vene SFNV Kesktäitevkomitee dekreediga Punaarmee koosseisu
17. või 19. juulil 1919 likvideeriti Leedu-Valgevene kaitsenõukogu; selle funktsioonid võttis üle Minski Revolutsiooniline Sõjanõukogu
8. augustil 1919 hõivasid Poola väed Minski, vabariigi valitsus asus ümber Smolenskisse; poolakate edasitung jätkus 25. augustini
25. augustil 1919 kaotati Zarasai, mis oli viimaseks Leedu-Valgevene võimude poolt kontrollitud linnaks Leedus
6. juunil 1920 Leedu-Valgevene NSV likvideeriti (mõnedel andmetel); Valgevene NSV taastati 31. juulil 1920 Poola poolt Riia rahulepinguga Vene SFNV-le loovutatud aladel
12. juulil 1920 tunnustas Vene SFNV Leedu Vabariigi iseseisvust

Vaata ka
Leedu NSV
Valgevene NSV
Valgevene Rahvavabariik
Eesti Töörahva Kommuun

Välislingid
Sissekanded veebilehel worldstatesmen.org

Euroopa ajaloolised riigid
20. sajand Valgevenes
20. sajand Leedus
1919
1920
Mumbai

Mumbai (marathi मुंबई (Muṁbaī); varem tuntud nimega Bombay) on linn Indias. Ta asub India läänerannikul ja on Maharashtra osariigi pealinn.

See on oma umbes 15 miljoni elanikuga India kõige rahvarohkem linn ja rahvaarvult teine linn maailmas. Koos ümbritsevate linnaaladega (linnad Navi Mumbai ja Thane) on see üks rahvarohkeim linnastu maailmas.

Linna nimed
Mumbai on eponüüm. Nimi on etümoloogiliselt tuletatud hindu jumalanna Mumbadevi kohalikust nimest Mumba ja sõnast Aai, mis tähendab marathi keeles "ema". 16. sajandil andsid portugallased alale nime Bom Bahia, mis tähendab "hea laht". Hiljem see lühenes Bomaímiks, ja pärast Briti Impeeriumi kätte minekut omandas inglispärase kuju Bombay. Linna ametlikuks nimeks sai 1995. aastast Mumbai, kuid endist nime (Bombay) kasutatakse lääneriikides tänini, samuti kasutavad seda endiselt paljud linna elanikud ja ka ametiasutused.

Majandus
Mumbai on India tähtsaim finantskeskus, seal asub India suurim väärtpaberibörs. Mumbai sadama kaudu käib enam kui pool India merekaubandusest. Mumbai on India rikkaim linn ja sellel on suurem SKT kui ühelgi teisel linnal Lõuna-, Lääne- või Kesk-Aasias, moodustades 5% kogu India SKT-st.

Sündmused
26. novembril 2008 toimusid mitmes Mumbai hotellis relvastatud terrorirünnakud, mille eest võttis vastutuse islamirühmitus Deccan Mujāhidīn. Surma sai vähemalt 200 inimest, neist paljud pantvangi võetud välisturistid.

Viited

Välislingid
 Heiki Suurkask: Al-Qaida näitas Indias oma verist ümbersündi, EPL, 28. november 2008

India linnad
Maharashtra
Sadamalinnad
Index Librorum Prohibitorum

Index Librorum Prohibitorum ("Keelatud raamatute nimekiri") on Rooma katoliku kiriku poolt keelatud raamatute nimekiri. Nimekirjas loetletud raamatud olid katoliiklastele lugemiseks keelatud, kuna nad olid kas ebamoraalsed, sisaldasid teoloogilisi vigu või olid usu suhtes eksitavad.

Index Librorum Prohibitorum kehtestati 1559. aastal Paulus IV poolt ning seda täiendati regulaarselt kuni 32. väljaandeni, mis ilmus 1948. aastal ja mis sisaldas selleks ajaks üle 4000 nimetuse.

Nimekirjas sisalduvate raamatute autorite hulgas olid näiteks Laurence Sterne, Voltaire, Daniel Defoe, Kopernik, Honoré de Balzac, Jean-Paul Sartre, aga ka Hollandi seksuoloog Theodoor Hendrik van de Velde, "Abielutehnika" autor.

Nimekirja ei kuulunud Karl Marx ega Charles Darwin.

Index Librorum Prohibitorumi kaotas oma moraalse kohustuslikkuse Paulus VI korraldusel 14. juunil 1966.

Indexis leiduvaid autoreid 
 Daniel Defoe
 Conrad Gesner
 Edward Gibbon
 Thomas Hobbes
 Victor Hugo (kuni 1959)
 Johannes Kepler
 Martin Luther
 Niccolò Machiavelli
 Ernst Renan
 Alfred Rosenberg
 George Sand
 Voltaire

Tsensuur
Rooma-Katoliku Kirik
Aukoodeks

Aukoodeks on reeglistik, mille abil hinnatakse kellegi ausust tema tegevusalal.

Aadlike aukoodeks oli aadlike üldine käitumisreeglistik, mis määratles piirangud, mida aadlik pidi täitma. Aukoodeksi järgija oli auväärne, samuti perekond, mis oli seda kaua aega täitnud. Aadlik pidi aukoodeksit täitma ka eraelus.

Aukoodeksi täitmine lisas tiitleid / kõrgendas seisust, selle rikkumine mõjus vastupidi. Perekondadest, mille mõni liige aukoodeksit rikkus, visati vastav liige välja (ristisõdade ajal lendasid paljudest vanematest perekondadest välja kõik, kes lasid endale mõjuda kristlikul propagandal ja läksid sõtta). Selline süsteem oli ülemaailmne ja ka enamik koodeksi aluseid – indiaanlastel näitasid seisust tootemipostidel olevad sümbolid jm. Sellise põhimõtte kõrval oli vanimates kultuurides ka teine tiitlite omandamise viis – karu tapmisel tehti endale karukihvadest kee jms, mis põhimõtteliselt näitas sama.

Aadliaja lõpus, uusaadli tekkides omas aukoodeks järjest väiksemat mõju ja asendus järk-järgult etiketiga, samuti järjest kindlama tiitlite päritavusega, millele hiljem lisandus ka tiitlite ostmise võimalus – seda seetõttu, et määratleti kindel seadustik, millele allus selgelt sõnastatud hierarhiline struktuur ja aukoodeksi täitmist hakkasid asendama mingid "teened kuningale" jms. Samas perioodis tekkis maksusüsteem (varem rakendati mõnikord ajutisi maksusid sõjaperioodil).

Aadlike aukoodeks käsitles järgmisi valdkondi:
 Sõjaeetika (millal tohib sõda alustada, millal tuleb võiduseisus võidust loobuda, millal tuleb võimaldada vaherahu)
 Eetika (kuidas käituda igapäevaelus; keda toetada; kuidas asjadesse suhtuda)
 Haridus
 Duellireeglid (vastane valib relvad; kasutada tuleb samu relvi, mida vastane, aga paremini jne...) – hilisem tuletis sõjaeetikast, kaheldava väärtusega kuivõrd tegu on üldistuse ja kirjapandud reeglitega, ent annab hea lihtsustatud pildi sõjakoodeksist
 Valitsemise reeglid
 Ja muu

Kuna autunnet peeti paljuski kaasasündinud omaduseks, võis reaalne aus tegutsemine erineda suvalise kirjutatud aukoodeksi sisust, olla sellega vastuolus.

Aukoodeksi eesmärgid:
 Võimaldada rahulikku elu
 Määratleda üldine seadusandlus, mis on kirjutatud seadusest kõrgemal (kuna aadlikel oli õigus kirjutatud seadusi oma aladel muuta, siis pidi olema miski nendest kõrgemal, mille järgi teised võisid mõnele asjale näiteks sõjaga reageerida)
 Võimaldada tegevuse tulemuslikkus (suurem osa aukoodeksit oli mõeldud pigem tegevusjuhendite kui seadustena)

Eetika

ar:ميثاق الشرف
de:Ehrenkodex
en:Honor code
es:Código de Honor
lt:Garbės kodeksas
Michael Curtiz

Michael Curtiz (sünninimi Manó Kertész Kaminer, kasutusel on olnud ka nimekujud Mihály Kertész, Michael Kertész, Michael Kertes, Michael Courtice; 24. detsember 1886 Budapest, Austria-Ungari – 10. aprill 1962 Hollywood, California, USA) oli ungari (juudi) päritolu USA filmirežissöör.

17-aastaselt jooksis ta kodust ära ning liitus tsirkusega. Seejärel õppis ta näitlemist ning temast sai Ungari teatri üks juhtfiguure. Oma filminäitleja- ja lavastajakarjääri alustas ta 1912. aastal filmiga "Az Utolsó Bohém", mis oli üldse esimene Ungari täispikk film. Ungaris jõudis linale 43 tema filmi, nii näiteks 1917. aastal lavastas ta vähemalt 17 filmi. 

Pärast I maailmasõda 1919. aastal natsionaliseeriti Ungari filmitööstus, mille järel ta jätkas lavastamist Viinis ja ka Saksamaal. Viinis valmis muuhulgas ka monumentaalne tummfilm "Sodom und Gomorrha" (1922). 1926. aastal emigreerus Curtiz USAsse. Inglise keelt ta aga korralikult selgeks ei saanudki. See andis põhjust lugematuteks anekdootideks: tänu David Niveni mälestusteraamatule sai tuntuks tema lause "Bring on the Empty Horses", millega ta nõudis ilma ratsaniketa hobuseid.

Tema Hollywoodi-perioodi tuntumad filmid olid "The Adventures of Robin Hood" (1938, eestikeelne pealkiri "Robin Hoodi seiklused"), "Casablanca" (1942) ja "White Christmas" (1954).

"Casablanca" eest pälvis Curtiz ka parima lavastaja Oscari. Lisaks sellele pälvis ta ka veel neli Oscari nominatsiooni, seda filmide "Captain Blood" (1935, mitteametlik nominatsioon), "Four Daughters" (1938), "Angels with Dirty Faces" (1938, eestikeelne pealkiri "Räpased inglid") ja "Yankee Doodle Dandy" (1942).

Curtiz on ilmselt üks viljakamaid filmirežissööre üldse: 49 aasta jooksul valmis tal vähemalt 172 filmi.

Välislingid
 Michael Curtize Euroopa filmograafia (ungari/inglise keeles)

Ameerika Ühendriikide filmilavastajad
Ungari inimesed
Sündinud 1886
Surnud 1962
Perseiidid (mütoloogia)

Perseiidid on Perseuse järeltulijad, Argolise printsid ja printsess selle pealinnast Tirynsist.
poeg Perses oli kõigi pärslaste esiisa (see rahvas saigi oma nime Persese järgi).
poeg Alkaios Tirynsi kuningas. Ta oli abielus Kreoni ja Iokaste õega ning neil oli poeg Amphitryon, Heraklese isa.
poeg Heleos
poeg Mestor
poeg Elektryon oli Mükeene kuningas. Tal oli poeg Likymnios ja tütar Alkmene, Heraklese ema.
poeg Sthenelos oli Mükeene kuningas ja Eurystheuse isa.
tütar Gorgophone abiellus Perieresega ja sai temalt pojad Leukippose ja Aphareuse. Pärast mehe surma abiellus ta Oebalosega ja sai temalt pojad Hippokooni, Tyndareose ja Ikariose.

Vanakreeka mütoloogia tegelaskujud
Kuusalu

Kuusalu alevik, mis on Kuusalu valla keskuseks, asub Ida-Harjumaal ning paikneb Tallinna–Narva maantee ääres 39 km kaugusel Tallinnast. 

Paikkond tekkis 13.–14. sajandil kihelkonna keskusena.

Kuusalu alevikus elas 2007. aasta 1. jaanuari seisuga 1246 ja 2008. aasta 1. jaanuari seisuga 1216 inimest.

Kuusalus asub Lauritsakivi.

Vaatamisväärsused 
Kuusalu kirik
Kuusalu 7-haruline mänd
Kuusalu kalmistu
Kuusalu külanõukogu

Vaata ka
Kuusalu aardeleid
Kuusalu JK Rada
Kuusalu Meeskoor
Kuusalu Raamatukogu

Viited 

Eesti alevikud
Kuusalu vald
Kuusalu kihelkond
Rasestumisvastased vahendid

Rasestumisvastased vahendid ehk kontratseptiivid (ka eostumisvastased vahendid) on rasestumist ärahoidvad vahendid seksuaalvahekorra puhul.

Rasestumisvastaste vahendite tõhususe võrdlus
Tabelis on toodud rasestumisvastaste vahendite efektiivsuse võrdlus. 

Allikad: FDA ja PPH

Märkus.
Tabelis nimetatud rasestumisvastaste vahendid ei kaitse osapooli sugulisel teel levivate haiguste ehk suguhaiguste (nt viirus-, bakteriaalsete, seen- ja algloomnakkuste) eest (v.a kondoom, teatav kindlus juhul, kui ei rebene).

Vaata ka
Viljakusmonitor
Viljakusteadlikkuse meetod

Välislingid 
FDA Office of Womens Health (USA),FDA poolt heakskiidetud rasestumisvastased vahendid (nii naistele kui meestele, veebiversioon vaadatud 12.04.2013 (inglise keeles)

 Taimed ja taimesaadused ning toimeained, mis võivad inhibeerida suukaudsete rasestumisvastaste ravimite toimet
 Liht-naistepuna ürt : Ain Raal, " Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 454–455, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010
 Silümariin (hariliku maarjaohaka seemnetest) : Carsil, 22,5 mg kaetud tabletid, veebiversioon vaadatud 17.10.2014
Kuusalu vald

Kuusalu vald on kohalik omavalitsusüksus Eestis Harju maakonnas. See asub Harju maakonna idaosas Tallinna–Narva maantee ääres. Üldjoontes kattub valla ala endise Kuusalu kihelkonna alaga. Pindalalt on Kuusalu vald Harju maakonna suurim vald.

20. oktoobril 2005 liitus Kuusalu vallaga Loksa vald.

Alates 4. novembrist 2020 on Kuusalu vallavanem Terje Kraanvelt.

Rahvastik

Demograafilised näitajad 
Eesti statistikaameti andmetel elas 1. jaanuaril 2018 vallas 6451 inimest.

Asustus 
Kuusalu vallas on kolm alevikku ja 64 küla.

Alevikud 
Kuusalu, Kiiu, Kolga

Külad 
Allika, Andineeme, Aru, Haavakannu, Hara, Hirvli, Ilmastalu, Joaveski, Juminda, Kaberla, Kahala, Kalme, Kasispea, Kemba, Kiiu-Aabla, Kodasoo, Koitjärve, Kolga-Aabla, Kolgaküla, Kolgu, Kosu, Kotka, Kupu, Kursi, Kuusalu küla, Kõnnu, Külmaallika, Leesi, Liiapeksi, Loksa, Murksi, Mustametsa, Muuksi, Mäepea, Nõmmeveski, Pala, Parksi, Pedaspea, Pudisoo, Põhja, Pärispea, Rehatse, Rummu, Salmistu, Saunja, Sigula, Soorinna, Suru, Suurpea, Sõitme, Tammispea, Tammistu, Tapurla, Tsitre, Turbuneeme, Tõreska, Uuri, Vahastu, Valgejõe, Valkla, Vanaküla, Vihasoo, Viinistu, Virve.

Vaatamisväärsused 
 Lahemaa rahvuspark, sh Viru raba, Majakivi, Jaani-Tooma suurkivi
 Kuusalu kirik ja pastoraat
 Kiiu mõis
 Kolga mõis
 Kiiu Mungatorn
 Viinistu kunstimuuseum ja Viinistu külamuuseum
 Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala

Haridus 
Vallas tegutseb kolm üldhariduskooli: Kuusalu Keskkool, Kolga Kool ja Vihasoo Lasteaed-Algkool.

Lisaks tegutseb vallas Hugo Lepnurme Kuusalu Kunstide Kool.

Vaata ka 
 Kaitseväe keskpolügoon

Viited

Välislingid 

 Kuusalu valla koduleht

Harju maakonna vallad