Panevėžys

Panevėžys ( on Leedu suuruselt viies linn, Panevėžysi rajooni, Velžysi valla ja Panevėžysi valla keskus. Asub Leedu põhjaosas Nevėžyse jõe kaldal, Via Baltica ääres. Panevėžys asub merepinnast 61 meetri kõrgusel. Linna läbib Radviliškise ja Daugavpilsi vaheline raudtee, ka algab sealsest raudteejaamast Aukštaitija kitsarööpmeline raudtee.

Linna vana saksakeelne nimi on Ponewiesch, poolakeelne nimi on Poniewież. Žemaidikeelne nimekuju on Panevėžīs või Paneviežis.

Panevėžys on tähtis tööstuskeskus, kus valdavad tootmisalad on toiduainetetööstus ja kergetööstus. Linnas valmistatakse õlut (Kalnapilis), jahu ja suhkrut, töödeldakse liha, piima ja lina. Panevėžysis on ka kaableid valmistav firma AB "Lietkabelis", radiaatoreid ja termostaate valmistav UAB "ADAX" ja UAB "Panevėžio Aurida", mis valmistab autodele mootorikompressoreid. Aastani 2006 oli suurimaks ettevõtteks kineskoope valmistav firma AB "Ekranas".

Vaatamisväärsusteks on aastal 1929 valminud Panevėžysi katedraal, Püha Kolmainu kirik aastast 1803, Peeter-Pauli kirik aastast 1835, kabel aastast 1939, õigeusu kirik aastast 1892, vanausuliste kirik aastast 1926, luteri kirik aastast 1854, draamateatri hoone aastast 1925 ja Senvagė skulptuuride park Nevėžysi kaldal.

Ajalugu 

Linna on esmakordselt mainitud 1503. aastal, mil Aleksander andis Nevėžysi ja Lėvuo jõe vahel asunud ja seni Panevėžysi mõisale kuulunud maad Ramygala kihelkonnale. Aastal 1507 ehitati sinna kirik, kiriku juurde kerkisid aga kõrts, saun ja viinavabrik. Aastal 1548 tekkis asustus ka Leedu suurvürstide valduses olnud Nevėžysi vasakule kaldale. See hakkas kandma nime Naujamiestis, sellal kui kiriku juures asunud vanem osa hakkas kandma nime Senasis Panevėžys.

Asula tähtsuse kasvu näitab see, et varem Krekenavas ja Upytės asunud maakonna halduskeskus viidi aastal 1566 üle Panevėžysi. Aastal 1568 viidi sinna üle ka maakonna kohus. Aastal 1661 sai Senasis Panevėžys turuõigused. Aastal 1780 need asula ajutiselt liideti ja aastail 1791–1792 oli ühendatud asula ka ajutiselt linn. Sel ajal kerkis nende lähedusse veel kolmaski suurem asula – Mikolajavas, mis kuulus Tyszkiewiczite suguvõsale.

19. sajandi alguses lahutati asulad taas. Sajand oli suhteliselt rahulik ja nii sai asula vabalt kasvada. Aastal 1837 sai Naujamiestis linnaõigused. Sel ajal tekkis linna ka vanausuliste kogukond. Aastal 1881 Panevėžys põles. Sajandi lõpus kiirendas asula arengut Radviliškise ja Daugavpilsi vahelise raudtee rajamine ja aastal 1899 valminud kitsarööpmeline raudtee. Tol ajal valmistati linnas alkohoolseid jooke ja komme, töödeldi nahka ja tubakat. Aastal 1905 avas knygnešystė ajal jõukust kogunud salakaubavedaja Juozas Masiulis linnas Leedu esimese trükikoja ja raamatukaupluse.

Aastal 1915 liideti Naujamiestis, Senasis ja Mikolajavas üheks Panevėžysi linnaks. Esimeses maailmasõjas hävis ligikaudu kolmandik linnast. Aastal 1927 asutati Panevėžysi piiskopkond. Suurem osa sealsest juudi kogukonnast hävitati aastal 1943. Pärast teist maailmasõda kujunes Panevėžys suureks tööstuslinnaks. Leedu taasiseseisvumise järel oli linn Panevėžysi maakonna halduskeskuseks, maakonna likvideerimisel aastal 2010 kujunes see aga omavalitsuse staatusega linnaks.

Linn oli aastal 2014 Leedu kultuuripealinn.

Elanike arv 
  19 193 (1923, rahvaloendus)
  20 562 (1931)
  26 653 (1939)
  41 100 (1959, rahvaloendus)
  74 497 (1970, rahvaloendus)
 102 303 (1979, rahvaloendus)
 126 483 (1989, rahvaloendus)
 119 749 (2001, rahvaloendus)
 116 200 (2005)
 112 600 (2009)
 103 500 (2011, rahvaloendus)

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Panevėžysi elanikest leedulasi 96%, venelasi 2,6%, ukrainlasi 0,4%, valgevenelasi 0,2%, poolakaid 0,2%, mustlasi 0,14%, juute 0,02% ja muudest rahvustest inimesi 0,14%.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Panevėžysi elanikest leedulasi 96,1%, venelasi 2,4%, ukrainlasi 0,3%, valgevenelasi 0,2%, poolakaid 0,2% ja teistest rahvustest inimesi 0,8%.

Panevėžysi elanikkonna rahvuslik koosseis aastatel 1897–1979

Sõpruslinnad

Sport 
 FK Panevėžys

Tuntud elanikke 

 Platon Kulakovski – Vene kirjanik
 Aleksandras Dogelis – Leedu päritolu Venemaa histoloog
 Julian Kulakovski – Vene filoloog
 Marija Dilon – Vene skulptor
 Gabrielė Petkevičaitė-Bitė – Leedu kirjanik
 Borisas Eliaševičius – karaiimi vaimulik
 Juozas Balčikonis – Leedu keeleteadlane
 Matas Grigonis – Leedu luuletaja
 Aleksandr Lebedev – Vene füüsik
 Gideon Mer – juudi arst
 Benjaminas Jakševičius – Leedu skulptor ja metsavend
 Benjamin Zuskin – juudi näitleja
 Juozas Miltinis – Leedu näitleja
 Teisutis Zikaras – Austraalia skulptor
 Zygmunt Ławrynowicz – Poola poeet
 Algimantas Čekuolis – Leedu ajakirjanik
 Donatas Banionis – Leedu näitleja
 Stasys Šaparnis – Leedu viievõistleja
 Arvydas Šliogeris – Leedu filosoof
 Aleksand Nazarenko – Vene ajaloolane
 Jonas Kazlauskas – Leedu korvpallur
 Rimantas Astrauskas – Leedu füüsik ja poliitik
 Vidmantas Urbonas – Leedu poliitik
 Sigita Mažeikaitė-Strečen – Saksa käsipallur
 Giedra Radvilavičiūtė – Leedu kirjanik
 Romas Ubartas – Leedu kettaheitja
 Jolanta Polikevičiūtė – Leedu jalgrattur
 Raimundas Čivilis – Leedu korvpallur
 Mindaugas Lukauskis – Leedu korvpallur
 Rasa Polikevičiūtė – Leedu jalgrattur
 Ignatas Konovalovas – Leedu jalgrattur
 Gintarė Petronytė – Leedu korvpallur
 Justinas Kinderis – Leedu viievõistleja
 Sciapan Niekraševič – Valgevene kultuuritegelane
 Seweryn Ludkiewicz – Poola poliitik
 Zdzisław Ludkiewicz – Poola majandusteadlane
 Darius Grigalionis – Leedu ujuja
 Simas Skinderis – Leedu jalgpallur
 Elazar Shach – juudi rabi
 Yosef Shlomo Kahaneman – juudi rabi
 Dmitri Borissov – Vene teleajakirjanik

Vaata ka 
 Cido Arena
 Panevėžysi Ekranas

Viited

Välislingid 
 Panevėžysi veebileht

Leedu linnad
Leedu omavalitsused