17. september

17. september on Gregoriuse kalendri 260. (liigaastal 261.) päev. Juliuse kalendri järgi 4. september (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1888 – esimene Põhja-Eestis asuv põllumeeste selts – Tallinna Eesti Põllumeeste Selts – sai tegevusloa.
1918 – Tallinnas alustas tegevust Eesti Tehnika Seltsi erikursused (hilisem Tallinna Tehnikum).
1919 – Vabadussõda: Pihkvas algasid rahuläbirääkimised Eesti ja Venemaa vahel.
1925 – Otepää ümbruskonnas algasid suured kaitseväe õppused: osa võttis 8000 meest, mitmed lennukid, soomusrongid ja tankid.
1933 – Tartus avati Vabadussõja mälestussammas "Kalevipoeg".
 1933 – toimus esimene mootorrataste Eesti Suursõit ehk TT (Tourist Trophy).
 1941 – Teine maailmasõda: Saksa väed viisid lõpule Muhu vallutamise.
 1941 – Teine maailmasõda: Saksa väed tungisid Saaremaale.
 1944 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium võttis vastu maareformi seaduse kõigi aastatel 1940–1941 natsionaliseeritud maade taasriigistamise kohta. Endisele omanikule tohtis jätta kuni 20 (varem 30) hektarit. Lisaks kuulusid riigistamisele "rahvavaenlaste" ja peremeheta jäänud maad.
 1982 – Tartus avati Ludvig Puusepa monument.
 1991 – Eesti võeti vastu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni.
 1997 – esitleti Tartu logot.

Maailmas
 1171 – paavst Alexander III kirjutas Taani usklikele ette toetada piiskop Fulcot.
 1394 – Charles VI andis käsu juudid Prantsusmaalt välja ajada.
1630 – asutati Boston.
 1631 – Kolmekümneaastases sõjas lõi Rootsi Breitenfeldi lahingus Püha Rooma riiki.
1775 – Ameerika iseseisvussõda: Fort St. Jeani lahinguga algas Ameerika vägede invasioon Kanadasse.
 1778 – USA sõlmis lepingu delavaaridega, esimese ametliku lepingu indiaanlastega.
 1787 – Philadelphias kirjutati alla USA põhiseadusele.
 1809 – Fredrikshamni rahuga lõppes Vene-Rootsi sõda. Soome läks Venemaa valdusse.
 1862 – Antietami lahing, veriseim ühe päeva kestnud lahing Ameerika kodusõjas.
 1871 – avati kaheksa kilomeetri pikkune Mont Cenisi tunnel, esimene suur tunnel läbi Alpide.
 1894 – Hiina-Jaapani sõja suurim merelahing Yalu jõel.
 1939 – Teine maailmasõda: Nõukogude Liidu väed tungisid Poolasse.
1939 – Taisto Mäki jooksis esimesena 10 kilomeetrit ajaga alla 30 minuti.
1965 – India-Pakistani sõjas peeti Chawinda lahing, mis on üks suuremaid tankilahinguid läbi aegade.
1976 – valmis esimene kosmosesüstik Space Shuttle Enterprise. Süstik oli mõeldud üksnes testlendudeks, sellel puudusid mootorid ja kuumakaitse.
1978 – Iisrael ja Egiptus kirjutasid alla Camp Davidi paktile.
1980 – pärast nädal aega kestnud streike Gdański Vladimir Lenini laevatehases asutati ametiühinguliikumine Solidaarsus.
1980 – Paraguays Asunciónis tapeti endine Nicaragua president Anastasio Somoza Debayle.
1983 – Vanessa Williamsist sai esimene mustanahaline Miss America.
 1988 – Seoulis avati 1988. aasta suveolümpiamängud.
 1991 – Eesti, Läti, Leedu, Põhja-Korea, Lõuna-Korea, Marshalli saared ja Mikroneesia võeti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni liikmeteks.
1991 – Internetti jõudis esimene Linuxi kernel (versioon 0.01).
2001 – pärast 11. septembri terrorirünnakuid avati uuesti New Yorgi aktsiabörs. See oli pärast ülemaailmset majanduskriisi pikim aeg, millal börs oli suletud.
2006 – Alaskal hakkas pärast enam kui 10 000-aastast vaikimist purskama Fourpeakedi vulkaan.

Sündinud 

 1743 – Nicolas de Condorcet, prantsuse filosoof ja matemaatik
 1826 – Bernhard Riemann, saksa matemaatik
 1832 – Sergei Botkin, vene arst
 1857 – Konstantin Tsiolkovski, vene raketiteoreetik ja visionäär
 1860 – Mihkel Martna, eesti poliitik ja ajakirjanik
 1886 – Anton Irv, Eesti Vabadussõja kangelane
 1899 – Mihkel Jürna, eesti kirjanik ja tõlkija
 1904 – Jürgen Kuczynski, saksa ajaloolane ja sotsiaalteadlane
 1906 – Junius Richard Jayawardene, Sri Lanka poliitik
 1908 – Anna Ekston, eesti koreograaf
 1909 – Johannes Bleive, eesti helilooja
 1916 – Mary Stewart, inglise kirjanik
 1918 – Chaim Herzog, Iisraeli poliitik
 1920 – Bernd Nielsen-Stockeby, baltisaksa ajakirjanik
 1921 – Virgilio Barco Vargas, Colombia president
 1922 – Agostinho Neto, Angola poliitik
 1922 – Leo Normet, eesti helilooja ja muusikateadlane
 1923 – Hank Williams, USA kantrilaulja
 1925 – Peter Ladefoged, Briti foneetik
 1926 – Jean-Marie Lustiger, juudi päritolu Prantsuse katoliku vaimulik
 1926 – Viktor Palm, eesti keemik ja poliitik
 1927 – Ago Aaloe, eesti geoloog
 1935 – Ken Kesey, ameerika kirjanik
 1939 – Vladimir Menšov, vene filmirežissöör
 1939 – Astrid Relve, eesti kuuldemängulavastaja
 1941 – Lembit Annus, Eesti ajakirjanik ja poliitik
 1941 – Bob Matsui, USA poliitik
 1941 – Hille Tänavsuu, eesti ajakirjanik
 1946 – Heimar Lenk, Eesti ajakirjanik ja poliitik
 1954 – Georg Sootla, eesti politoloog
 1957 – Andris Piebalgs, Läti poliitik ja diplomaat
 1958 – Janez Janša, Sloveenia poliitik
 1977 – Rasmus Kagge, eesti ajakirjanik

Surnud 

 1944 – Eugen Habermann, eesti arhitekt
 1948 – Ruth Benedict, USA antropoloog ja kirjanik
 1964 – Richard Hugo Kaho, eesti bioloog, Tartu Ülikooli rektor 1938–1940, Riiginõukogu liige
 1994 – Karl Popper, briti filosoof
 1997 – Jan Peder Syse, Norra poliitik
 2007 – Arvo Alas, eesti tõlkija ja diplomaat
 2016 – Charmian Carr, Ameerika Ühendriikide näitlejanna ja laulja

Pühad 
...

Ilmarekordid 
...

Viited 

September 17