23. august

23. august on Gregoriuse kalendri 235. (liigaastal 236.) päev. Juliuse kalendri järgi 10. august (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1710 – Põhjasõda: Pärnu linn kapituleerus. Samal ajal lõpetas tegevuse ka 1699. aastal Tartust Pärnusse viidud ülikool.
 1786 – Venemaa andis käsu saata laiali rüütelkondade maanõunike kolleegiumid.
 1841 – ilmus esimene eestikeelne laulmise õpetus – Oleviste kiriku organisti Johann August Hageni "Öppetus, kuida laulomehhed, ja kes muud tahtwad, joudwad notidest laulo wisid ülleswõtta...".
 1920 – Peeter Parikase ja Theodor Märska eestvedamisel asutati Tallinnas osaühisus Estonia-Film, mis kujunes Eesti suurimaks ettevõtteks filmidokumentalistika alal (kuni likvideerimiseni 1932. aastal).
1921 – toimus iseseisvusaja esimene autovõidusõit, millest võttis osa 8 autot ja 2 mootorratast.
 1927 – Tallinna saabus rahvusvahelise tööbüroo direktor Albert Thomas.
 1941 – ajalehes Postimees avaldati üleskutse eesti väeosade loomiseks. Saksamaa 18. armee juhataja lubas tagala julgestamiseks formeerida vabatahtlikest pataljoni-suurusi üksusi eesti ohvitseride juhtimisel. Loodi kuus julgestusgruppi ja kümmekond kaitsemeeskonda (hiljem politseipataljonid), mida peale vahiteenistuse kasutati ka otsestes rindevõitlustes.
 1979 – Molotovi-Ribbentropi pakti (MRP) 40. aastapäeval esitasid 45 Eesti, Läti ja Leedu kodanikku (sealhulgas Mart Niklus, Enn Tarto, Endel Ratas ja Erik Udam) ÜRO peasekretärile ning NSV Liidu, Saksamaa LV, Saksa DV ja Atlandi hartale alla kirjutanud riikide valitsustele märgukirja (nn Balti apell) ettepanekuga tühistada MRP ja taastada Balti riikide iseseisvus.
 1987 – Molotovi-Ribbentropi Pakti Avalikustamise Eesti Grupp (MRP-AEG) korraldas MRP sõlmimise aastapäeva puhul Tallinnas Hirvepargis rahvakoosoleku, mis tõi esmakordselt paljude teadvusse Molotovi-Ribbentropi pakti olemasolu. Ametlik ajakirjandus valas rahvakoosoleku korraldajad üle laimuga.
 1989 – MRP sõlmimise 50. aastapäev. Balti riikide rahvarinnete organiseerimisel moodustati õhtul enam kui 600 kilomeetri pikkune inimkett nn Balti kett Tallinn–Riia–Vilnius, milles osales ligikaudu 2 miljonit inimest.
 1990 – Moskvas algasid Eesti – NSV Liidu läbirääkimised, mida teine pool pidas üksnes "konsultatsioonideks".
 1990 – Tartu kaitseliitlased võtsid maha Lenini kuju.
 1990 – setud korraldasid Tallinnas demonstratsiooni, nõudes Petserimaa taasühendamist Eestiga.
 1991 – Eesti ja Läti tunnustasid vastastikku teineteise iseseisvust.
 1991 – Eesti Vabariigi valitsus kuulutas riigi omandiks raudtee, laevanduse ja liidutehased. Riigis keelati NLKP-meelse EKP organisatsiooni tegevus. Tallinnas võeti maha Lenini kuju.
 1993 – asutati sihtkapital Eesti mõttelugu avaldamaks eesti autorite tähendusväärsemat vaimuloomingut filosoofia, esteetika, poliitika ja etnoloogia vallas.
 1993 – uueks kaitseministriks sai Jüri Luik.
 1993 – Boriss Jeltsini pressiesindaja teatas, et Venemaa ei saa lubada oma huvide kõrvaletõrjumist Balti regioonis, mille hõivamisega on sajandeid tegeletud.
 1994 – Rootsi parlamendi spiiker Ingegerd Toedsson ja Riigikogu esimees Ülo Nugis kirjutasid alla Rootsi ja Eesti parlamendi vahelise koostöö protokollile.

Maailmas
 30 eKr – pärast edukat sissetungi Egiptusse lasi Octavianus tappa Marcus Antoniuse vanima poja Marcus Antonius Antylluse ning Julius Caesari ja Kleopatra poja Caesarioni.
 476 – Odoakeri sõdurid kuulutasid oma väejuhi Itaalia kuningaks (rex Italiae)
 1305 – Šoti vabadusvõitleja William Wallace hukati Londonis, süüdistatuna riigireetmises.
 1382 – Mongoli Kuldhordi väed alustasid Moskva piiramist.
 1566 – kalvinistid said Hollandis usuvabaduse.
 1572 – toimus Pärtliöö veresaun – hugenottide massiline tapmine Pariisis.
 1609 – Galileo Galilei esitleb enda loodud teleskoopi.
 1799 – Napoleon asus Egiptusest teele Prantsusmaal võimu haarama.
 1833 – Briti kolooniates tühistati orjus.
 1839 – Suurbritannia hõivas Hongkongi baasiks Hiina vastu, oopiumisõdade algus.
 1866 – sõlmiti Praha rahu, lõppes Austria-Preisi sõda.
 1913 – Kopenhaagenis avati Väikese merineitsi kuju.
 1914 – Esimene maailmasõda: Jaapan kuulutas sõja Saksamaale.
 1927 – Bostonis hukati mõrvas süüdistatuna itaalia anarhistid Nicola Sacco ja Bartolomeo Vanzetti.
 1939 – Moskvas kirjutasid Saksamaa välisminister Joachim von Ribbentrop ja Nõukogude Liidu Rahvakomissaride Nõukogu esimees Vjatšeslav Molotov alla mittekallaletungilepingule, mille salajases lisaprotokollis jaotati omavahel Ida-Euroopa: Saksamaa sai Poola lääneosa ja Leedu (viimane läks hilisema täienduslepinguga Nõukogude Liidule), Moskvale jäid vabad käed Soome, Eesti, Läti, Ida-Poola ja Bessaraabia suhtes.
 1942 – Teine maailmasõda: algas Stalingradi lahing.
 1944 – riigipööre Rumeenias, Ion Antonescu kukutati võimult.

Sündinud 

1769 – Georges Cuvier, prantsuse bioloog
1908 – Olaf Luiga, eesti tõstja ja maadleja
1911 – Enn Koemets, eesti psühholoog
1922 – Juhan Tuldava, eesti keeleteadlane
1929 – Vladimir Beekman, eesti kirjanik
1936 – Henry Lee Lucas, USA mõrtsukas
1942 – Toomas Alatalu, eesti väliskommentaator ja poliitik
1947 – Andres Taimla, eesti poliitik
1949 – Sirje Kiin, eesti kirjandusteadlane
1951 – Ahmat Kadõrov, tšetšeeni poliitik
1955 – Harri Kingo, eesti ajakirjanik
1961 – Alexandre Desplat, prantsuse filmihelilooja
1974 – Benjamin Limo, Keenia kergejõustiklane
1978 – Kobe Bryant, Ameerika korvpallur

Surnud 

 1926 – Rudolph Valentino, itaalia päritolu ameerika näitleja
 1939 – Germán Busch, Boliivia poliitik
 1954 – Jaan Sarv, Eesti matemaatik ja haridustegelane
 1962 – Walter Anderson, folklorist

Pühad 
 Kommunismi ja natsismi ohvrite mälestuspäev (ka Stalinismi ja natsismi ohvrite mälestuspäev, Rahvusvaheline totalitaarsete ja autoritaarsete režiimide ohvrite mälestuspäev) ehk musta lindi päev

Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +28,7 °C (1939)
Tallinna miinimumtemperatuur +3,4 °C (1977)
Tartu maksimumtemperatuur +29,9 °C (1939)
Tartu miinimumtemperatuur +2,1 °C (1977)

Viited 

August 23