Ida-Viru maakond

Ida-Viru maakond ehk Ida-Virumaa on 1. järgu haldusüksus Eesti kirdeosas, Ida-Eesti piirkonnas. Hõlmab ajaloolise Virumaa idaosa.

Ida-Virumaa piirneb läänes Lääne-Viru ja edelas Jõgeva maakonnaga ning idas Leningradi oblastiga Venemaal.

Ida-Viru maakonna haldusorganid

Haldusjaotus 

Ida-Viru maakonnas on kaheksa omavalitsusüksust: neli linna ja neli valda. Eesti omavalitsuste haldusreformi tulemusel kuulub Ida-Viru maakonna koosseisu alates 21. oktoobrist 2017 Narva-Jõesuu linn, Toila vald ja Lüganuse vald ning alates 24. oktoobrist 2017 Alutaguse vald. Oma haldusterritoriaalsed piirid säilitasid Kohtla-Järve linn, Narva linn, Sillamäe linn ja Jõhvi vald.

Rahvastik 

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ida-Viru maakonnas 149 172 elanikku. Eestlasi oli neist 29 131 ehk 19,5%.

Arvestuslikult seisuga 1. jaanuar 2009 oli Ida-Viru maakonnas 169 688 elanikku. Neist 44,59% olid mehed ning 55,41% olid naised. Sündimuse üldkordaja oli 8,56‰, suremuse üldkordaja 14,71‰ ja loomulik iive −6,15‰. 19,65% elanikest oli eestlased ja 71,28% venelased. Eestlased elavad maal ja valdades, linnades (väljaarvatud Jõhvi) on aga venelased ja teised nn venekeelsed suures ülekaalus. Alaealisi (vanuses 0–14) oli 13,27%, tööealisi (vanuses 15–64) 68,63% ja pensioniealisi (65 ja vanemad) 18,10%. Töötuse määr oli 12,3%. Elanike tihedus oli 50,4 in/km².

Ida-Viru maakonnas on 7 linna, 1 alev, 11 alevikku ja 175 küla.

Linnad
Jõhvi - Kiviõli - Kohtla-Järve - Narva - Narva-Jõesuu - Püssi - Sillamäe

Alevid
Kohtla-Nõmme

Alevikud
Erra - Iisaku - Lüganuse - Mäetaguse - Olgina - Sinimäe - Sonda - Tammiku - Toila - Tudulinna - Voka

Külad
Aa - Agusalu - Aidu - Aidu-Liiva - Aidu-Nõmme - Aidu-Sooküla - Alajõe - Alliku - Altküla - Amula - Apandiku - Aruküla (Lüganuse) - Aruküla (Mäetaguse) - Arumäe - Arupäälse - Aruvälja - Arvila - Atsalama - Auvere - Edise - Edivere - Ereda - Erra-Liiva - Hiiemetsa - Hirmuse - Hundinurga - Illuka - Ilmaste - Imatu - Irvala - Jaama - Jabara - Jõetaguse - Jõhvi - Jõuga - Järve - Kaasikaia - Kaasikvälja - Kaatermu - Kabelimetsa - Kahula - Kaidma - Kalina - Kamarna - Karjamaa - Karoli - Kasevälja - Katase - Kauksi - Kellassaare - Kiikla - Kivinõmme - Kohtla - Koldamäe - Koljala - Konju - Konsu - Koolma - Kopli - Kose - Kotinuka - Kudruküla - Kukruse - Kulja - Kuningaküla - Kuremäe - Kurtna (Illuka) - Kuru - Laagna - Lemmaku - Liimala - Liivakünka - Linna - Lipniku - Lipu - Lohkuse - Lõpe - Lümatu - Maidla - Martsa - Matka - Mehide - Meriküla - Metsamägara - Metsküla - Moldova - Mustanina - Mustmätta - Mõisamaa - Mäetaguse - Nüri - Oandu - Ohakvere - Ojamaa - Ongassaare - Ontika - Oonurme - Paate - Pagari - Pajualuse - Pargitaguse - Pauliku - Peeri - Peeterristi - Peressaare - Perjatsi - Permisküla - Piilse - Pikati - Pimestiku - Pootsiku - Puhatu - Puhkova - Purtse - Puru - Päite - Pühajõe - Rajaküla - Rannapungerja - Ratva - Rausvere - Rebu - Remniku - Roodu - Roostoja - Rääsa - Sahargu - Saka - Salaküla - Satsu - Savala - Servaääre - Sirgala - Sirtsi - Smolnitsa - Soldina - Sompa (Jõhvi) - Soonurme - Sõrumäe - Sõtke - Sälliku - Tagajõe - Taga-Roostoja - Tammetaguse - Tarakuse - Tarumaa - Tõrvajõe - Täkumetsa - Tärivere - Udria - Uhe - Uikala - Uljaste - Uniküla - Uusküla - Vaikla - Vainu - Vaivara - Vaivina - Valaste - Vana-Sonda - Varesmetsa - Varinurme - Varja - Vasavere - Vasknarva - Veneoja - Viivikonna - Virunurme - Vitsiku - Vodava - Voka - Voorepera - Võhma - Võide - Võrnu - Väike-Pungerja.

Majandus 

Ida-Virumaa on ennekõike tööstuspiirkond. Seal asuvad põlevkivikaevandused ja Eesti suurim elektrijaam Eesti soojuselektrijaam, põlevkivi töötlevate ettevõtete seas paistab silma Viru Keemia Grupp. Narvas oli pikka aega olulisel kohal Kreenholmi riidemanufaktuur.

Loodus 
Ida-Viru maakond paikneb maastikulise liigestuse järgi neljas maastikurajoonis: Soome lahe rannikumadalik, Viru lavamaa, Alutaguse madalik ja Peipsi rannikumadalik.

Maakonna pinnamood on üsna tasane, põhjaosas asub Viru lavamaa, keskel selle kõrgeim osa – Jõhvi kõrgustik. Maakonna lõunaosa on madal, seal asub Alutaguse madalik ja edelaosas asub Peipsi rannikumadalik. Kõrgeimaks mäeks on tehislik Kohtla-Järve poolkoksimägi.

Soome lahe rannikul seisab kogu Ida-Viru maakonna ulatuses Põhja-Eesti pank. See pankrannik on Balti klindi kõrgeim ja pikim katkematu osa, mis kulgeb Sakalt Toila klindilaheni. Pankranniku keskmine kõrgus on üle 50 m, Ontika lähistel kuni 56 m üle merepinna. Panga jalamit palistab kitsa ribana rannikumadalik, mis laieneb idas Narva jõe alamjooksul 6 kilomeetrini. Ontikast ida pool, Valaste suurkraavi suudmes asub Eesti kõrgeim, u 30 m kõrgune Valaste juga.

Kolmest küljest ümbritseb Ida-Viru maakonda vesi: põhjast Soome laht, lõunast Peipsi järv ja idast Narva jõgi. Maakonna idapiiril on kunstlik veekogu – Narva veehoidla, läänepiiril Uljaste järv ja Tudu rabajärv. Maakonna põhjaosas on umbes 70 km mereranda, lõunaosas üle 50 km Peipsi järve randa ning idaosas umbes 48 km Narva jõe (kohati ka veehoidla) kaldajoont.

Ida-Virumaal on palju järvi, neist 70 on suuremad kui üks hektar. Järvede kogupindala on 590 ha (0,18 protsenti maakonna territooriumist). Ida-Viru maakonnas asub Eesti suurim järvedeala – Kurtna järvestik.

Maakonda veestavad 165 jõge, oja jm veekogu, neist 15 suubuvad Soome lahte, 15 Peipsisse ja 11 Narva jõkke. Pikimad on Rannapungerja jõgi, Mustjõgi, Avijõgi ja Tagajõgi.

Maavaradest leidub Ida-Virumaal põlevkivi, fosforiiti, sinisavi, lubjakivi, ehitusliiva ja turvast.

Ida-Virumaal asub Alutaguse rahvuspark.

Ajalugu

Muinasaeg 
Muinas-Viru maakonna viiest muinaskihelkonnast on Ida-Viru aladel kaks.
 Alutaguse (Alentagh, vanade kaartide Alentakia)
 Askälä (Askælæ)

Kesk- ja uusaeg 

Alates 13. sajandist kuni 1925. aastani tegutsesid Ida-Viru maakonna aladel järgmised kirikukihelkonnad.
 Jõhvi (Gewi hiljem Jewe) – esmamainimine 1354, moodustatud umbes 1250 Alutaguse muinaskihelkonna aladel.
 Lüganuse (Lygenus) – esmamainimine 1373, moodustati 13. sajandi algul Askälä munaskihelkonna aladele.
 Vaivara (Waywersche Kerspel) – moodustati 13. sajandi algul Alutaguse muinaskihelkonna aladel, algul nimetati Narva kihelkonnaks. Aastal 1595 ja 17. sajandil on vahel ka nimetatud Peetri kihelkonnaks. Vaivara kihelkonna nime kannab alates 1623.
 Iisaku – kihelkonnana eksisteeris 1654–1774 eraldus Jõhvi kihelkonnast 1774 liideti Jõhvi ja Viru-Jaagupi kihelkonnaga – 1867 moodustati Iisaku kihelkond uuesti Vaivara, Viru-Jaagupi ja Jõhvi kihelkondade maale

20. sajand 
1917. aastal, pärast veebruarirevolutsiooni, viidi Narvas läbi rahvahääletus ning hääletuse tulemusel liitus senini Peterburi kubermangu kuulunud Narva linn ja seda ümbritsevad alad Eestimaa kubermanguga.

1918. aasta detsembris moodustas 29. novembril Narvas moodustatud Eesti Töörahva Kommuun Narva linna ümbritsevast 14 vallast Narva maakonna.

Eesti Vabariik 
1920. aastal, pärast Eesti Vabadussõja edukat lõppu liideti Tartu rahulepingu alusel Virumaaga Narva jõest ida pool asunud maa-alad, kus moodustati 3 valda: Karjati vald (venepäraselt Skarjatina vald) (vene keeles Скарятинскaя), Kose vald (vene Козельскaя) ja Narva vald.

1938. aastani oli Virumaal nüüdse Ida-Viru maakonna osas 19 valda.

Auvere-Joala – vallavanemad A.Reinsalu, M. Lausa, Erra – K. Innos, Iisaku – A. Aru, J. Teder, Illuka – E. Sibrik, A. Tammjärv, Järve – Al. Kallaste, J. Peedo, Jõhvi – A. Leitmaa, A. Sarap, Kalvi – J. Ruberg, L. Samel, Kohtla – A. Kaup, J. Rooden, Kose – T. Jõgi, A. Vene, Maidla – Ed. Ilves, K. Janberg, Mäetaguse – J. Reimand, R. Kirs, Narva – N. Raja, R. Seinkivi, Peetri – G. Johannes, H. Solom, Püssi – Joh. Eero, A. Soosaar, Skarjatina – N. Vlassovski, H. Randla, Tudulinna – T. Luhamaa, J. Taimsaare, Vaivara – V. Annus, H. Toom, Vasknarva – J. Käsperov, R. Peremet, Voka – E. Vöörmantsik, H. Uus.

Pärast 1939. aasta valdade reformi säilitas väga vähe valdu oma endise nime ja piiri (vaata Eestis 1939 kaotatud vallanimede loend), moodustati: Alutaguse, Erra, Illuka, Jõhvi, Kohtla, Lüganuse, Maidla, Mäetaguse, Narva, Raja, Piiri, Tudulinna, Tärivere, Vaivara, Vasknarva vald.

Valdade ümbernimetamisega alustati ka Narva-taguste alade venepäraste asulanimete eestistamist: Knjaz Selo (vene keeles Князь-Село) – Kuningaküla, Verhneje Selo (Верхнее Село) – Permisküla, Sõrenets (Сыренец) – Vasknarva, Skarjatina Gora (Скарятина Гора) – Karjati, Stepanovšina (Степановщина) – Kalda, Djuk (Дюк) – Kalaküla, Perevolok (Переволок) – Perve, Skamja (Скамья) – Kambi, Kuritšek (Куричек) – Kurundi, Vtoraja (Втроя) – Raja, Zaborovje (Заборовье) – Tagametsa, Radoveli (Радовели) – Raadvere, Zagrivje (Загривье) – Vabaküla, Konduši (Кондуши) – Koidu, Mokredi (Мокреди) – Metsa, Kukin ja Malentsovo (Кукин берег и Маленцово) – Aru.

Eesti NSV 
Kuni 1949. aastani oli ühtne Viru maakond. Virumaale kuulusid kuni 1944. aastani ka Narva-tagused alad. Avinurme ja Lohusuu vald olid Tartumaa osa.

24. novembril 1944 eraldati Eesti NSV territooriumist 3 üle Narva jõe olnud valda (Raja vald, Piiri vald ja Narva vald) ja viidi Vene NFSV Leningradi oblasti koosseisu. Selle aluseks oli Johannes Vares Barbaruse avaldus ja NSV Liidu Ministrite Nõukogu otsus.

Aastal 1949 eraldati maakonna idaosa omaette Jõhvi maakonnaks ja Jõhvi sai maakonnalinnaks.

26. september 1950 moodustati Jõhvimaast Kiviõli rajoon 855 km², Jõhvi rajoon 1785,6 km² ja Narva linnapiirkond. Oonurme ja Tudulinna piirkond koos Tartumaale kuulunud Avinurme ja Lohusuu piirkonnaga liideti Mustvee rajooniga 1047 km².

Aprillis 1952 moodustati Eestis kolm oblastit: Tallinna, Tartu ja Pärnu oblast. Virumaa kuulus Tallinna oblastisse. Aprillis 1953 oblastid likvideeriti. Rajoonide arvu vähendati 1959. Likvideeriti Kiviõli ja Mustvee rajoon. Kiviõli rajooni ala läks vastmoodustatud Kohtla-Järve linnapiirkonna alla. Aastal 1960 allutati Jõhvi rajoon Kohtla-Järve linnapiirkonnale, mille  pindala oli nüüd 2587,6 km².

Aastal 1964 nimetati Kohtla-Järve linnapiirkond Kohtla-Järve rajooniks. Jõhvi oli rajoonikeskus kuni 1978. aastani. Aastaks 1967 olid Narva linnapiirkonna külanõukogud ühendatud Kohtla-Järve rajooniga Kohtla-Järve rajooni pindala 3186,7 km². Kohtla-Järve rajoon oli 1990. aasta algusest Kohtla-Järve maakond, 1990. aasta märtsist aga Ida-Viru maakond.

Ida-Viru maakond 
22. veebruaril 1995 võeti Riigikogus vastu "Eesti territooriumi haldusjaotuse seadus", millega on sätestatud haldusjaotus ning haldusjaotuse üksuste piiride ja nimede muutmise kord Eestis. Eesti territooriumi haldusüksuste nimistusse kuulusid Ida-Viru maakonnas:
linnad: Jõhvi, Kiviõli, Kohtla-Järve, Narva, Narva-Jõesuu, Püssi, Sillamäe
vallad: Alajõe, Aseri, Avinurme, Iisaku, Illuka, Jõhvi, Kohtla, Kohtla-Nõmme, Lohusuu, Lüganuse, Maidla, Mäetaguse, Sonda, Toila, Tudulinna, Vaivara vald.

2011. aastal kuulusid Ida-Viru maakonda linnad ja vallad: Narva linn, Kohtla-Järve linn, Kiviõli linn, Sillamäe linn, Narva-Jõesuu linn ja Alajõe vald, Aseri vald, Avinurme vald, Iisaku vald, Illuka vald, Jõhvi vald, Kohtla vald, Lohusuu vald, Lüganuse vald, Mäetaguse vald, Sonda vald, Toila vald, Tudulinna vald, Vaivara vald.

Eesti omavalitsuste haldusreformi tulemusel endine Aseri vald arvati alates 21. oktoobrist 2017 Lääne-Viru maakonna Viru-Nigula valla koosseisu ja endine Avinurme vald ja Lohusuu vald arvati alates 25. oktoobrist 2017 Jõgeva maakonna Mustvee valla koosseisu.

Vaata ka 
 Jõhvi maakond
 Jõhvi rajoon
 Kiviõli rajoon
 Kohtla-Järve rajoon
 Virumaa
 Ida-Virumaa teenetemärk

Viited

Kirjandus 
 "Ida-Virumaa rahvakultuurist" Infotrükk, 1992
 "Levimuusika Ida-Virumaal sõnas ja pildis" 2001
 Jaan Masing "Ida-Virumaa matkajuht" BeTeGe, 2005
 Alo Särg "Ida-Virumaa mõisad ja mõisnikud" Argo, 2006
 "Eestimaa päike tõuseb Ida-Virumaalt" MTÜ Kultuuriveski, 2008
 "Puhkus Ida-Virumaa looduses" Keskkonnainvesteeringute Keskus, 2008

Välislingid 

 Ida-Viru maakonna turismiinfo
 Ida-Virumaa portaal
 Ida-Viru maakond statistikaameti piirkondliku statistika portaalis
 Ida-Viru maakond kaardil

Eesti maakonnad