12. jaanuar

12. jaanuar on Gregoriuse kalendri 12. päev. Juliuse kalendri järgi 30. detsember (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1895 – preester Paul Kulbusch asutas Peterburis koguduse, mis ühendas u 4000 õigeusklikust eestlast.
 1918 – 4. novembril 1917 loodud ning 3 päeva hiljem Tallinnas võimu haaranud Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee eesotsas Viktor Kingissepa ja Ivan Rabtšinskiga lõpetas tegevuse kõrgema täidesaatva organina.
 1919 – Vabadussõda. Rahvaväe pealetung, mis algas 7. jaanuaril, jätkus Viru rindel: vabastati Rakvere.
 1934 – valimistulemuste võltsimise pärast arreteeriti Senno vallavanem Ivan Vetkin.
 1935 – toimus 11. Tallinna-Tartu linnavõistlus korvpallis, mille esimest korda võitis Tartu meeskond tulemusega 49:32.
 1939 – Allveelaevastiku Sihtkapitali juhatuse esimees Johan Pitka andis Vabariigi President Konstantin Pätsile üle sihtkapitali kogutud järjekordsed 58 866,23 krooni. 
 1941 – Eestis leidsid aset valimised Nõukogude Liidu Ülemnõukogusse. Ametlike statistikaandmete põhjal osales valimistel 97,4% hääleõiguslikest kodanikest, kellest ligi 96% andis hääle "parteitute ja bolševike bloki" kandidaatidele.
 1953 – Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis August Rei nimetas Oslos ametisse Vabariigi Valitsuse eksiilis esimese koosseisu, kus Peaministri asetäitja oli Johannes Sikkar.
 1989 – toimus üleliiduline rahvaloendus..
 1991 – Boriss Jeltsin ja Arnold Rüütel kirjutasid Moskvas alla Eesti Vabariigi ja Vene NFSV poliitilisele lepingule. Osapooled sõlmisid ka majandus- ja kultuurialase kokkulepe.
 1993 – Eesti Pank uuendas 43 tegutsevast pangast litsentsi vaid kümnel.
 
 1994 – Tallinnas tehti pommiähvardus Tallinna Kaubamajale, pommi ei leitud. See oli esimene pommiähvardus suurkaubamajale.
 1996 – president Lennart Meri nimetas senise Kaitseliidu ülema kolonelleitnant Johannes Kerdi kaitseväe juhataja kohusetäitjaks, vabastades Kerdi Kaitseliidu ülema kohalt.
 1999 – Novo Mestos Tšehhis toimunud murdmaasuusatamise MK-sarja etapil tõi Kristina Šmigun Eestile esimese suusatamise MK-sarja etapivõidu. Ta võitis 15 km vabatehnikaga sõidu.
 2003 – Tartus avati Piiskop Platoni bareljeef.

Maailmas

 1528 – Gustav I Vasa krooniti Uppsala toomkirikus Rootsi kuningaks.
 1598 – paavst Clemens VIII hõivas Ferrara hertsogkonna Itaalias.
 1684 – Prantsuse kuningas Louis XIV naitus madam de Maintenonga.
 1816 – Prantsusmaal kehtestati Prantsuse revolutsioonist osavõtnutele üldine amnestia.
 1818 – Karl von Drais patentis jooksuratta.
 1848 – Mõlema Sitsiilia kuningriigis Palermos algas ülestõus Bourbon'ide korruptsiooni vastu.
 1866 – Londonis asutati Royal Aeronautical Society.
 1879 – Aafrikas algas Briti-Suulu sõda.
 1904 – hererod vallutasid pealik Samuel Maharero juhtimisel Saksa Edela-Aafrikas Okahandja linna – algas Hererode ülestõus.
 1905 – Stockholmis õnnistati sisse Riksdagi hoone.
 1908 – Bakuus Tagijevi teatris tuli esmaettekandele Üzeyir Hacıbəyovi ooper "Leili ja Medžnun", mis on esimene Aserbaidžaani ja islamimaailma ooper üldse.
 1912 – Ameerika Ühendriikide eestvõtmisel toimus Haagis esimene Rahvusvaheline oopiumikonverents.
 1919 – Novembrirevolutsioon: Saksamaal suruti vabakorpuste toetusel maha Spartakuse ülestõus.
 1932 – Ameerika Ühendriikide Senatisse valiti esimene naine, Hattie W. Caraway.
 1940 – Talvesõda: Nõukogude lennuvägi pommitas Soome linnu.
 1945 – Teine maailmasõda: Saksa väed kaotasid Bulge lahingu.
 1950 – Nõukogude Liidus taastati surmanuhtlus.
 1953 – Jugoslaavia rahvusassamblee võttis vastu uue konstitutsiooni.
 1958 – Nõukogude Liit tegi Ameerika Ühendriikidele ettepaneku luua tuumavaba tsoon, mis ulatuks põhjapolaarjoonest Vahemereni.
 1964 – vähem kui kuu aega pärast riigi iseseisvumist toimus Sansibaril John Okello juhtimisel enamuses olevate mustanahaliste rahvarühma ülestõus araablastest valitsejate vastu ning kuulutati välja Sansibari Rahvavabariik. Pea kõik araablastest ja indialastest saare elanikud tapeti.
 1967 – Hiina armee teatas, et ta toetab Hiina kultuurirevolutsioonist põhjustatud rahutustes Mao Zedongi.
 1967 – peale surma säilitati James Bedfordsi laip kürostaasis. Ta oli esimene inimene, kelle keha sel moel säilitati.
 1968 – USA ja Kambodža sõlmisid kokkuleppe poliitika üle, mis aitaks ära hoida Kambodža sattumise Vietnami sõjakeerisesse.
 1972 – Bangladeshi president šeik Mujibur Rahman astus ametist tagasi, hakates riigi peaministriks.
 1988 – Palestiina sõdurid ja rahvas ei lasknud ÜRO ametnikel kontrollida Gaza sektori ülerahvastatud põgenikelaagreid.
 1990 – Bakuus puhkes üheksa päeva kestnud Bakuu pogrom, mille käigus tapeti ligi 90 armeenlast.
 1990 – Rumeenia president Ion Iliescu keelustas kommunistliku partei.
 1991 – USA Kongress andis president George Herbert Walker Bushile loa kasutada jõudu Iraagi sõjaväe väljatõrjumiseks Kuveidist.
 1993 – Bosnia sõda: Bosnia serblaste liider nõustus rahuettepanekutega.
 1995 – paavst Johannes Paulus II saabus Aasia-reisi käigus Filipiinide pealinna Manilasse.
 1996 – Bosniasse saabus NATO rahuvalvemissioonis osalema esimene Vene väeüksus.
 1997 – USA kosmosesüstik Atlantis startis, et Vene orbitaaljaamast Mir tuua ära ameerika astronaut.
 2004 – maailma suurim reisilaev Queen Mary 2 alustas avareisi üle Atlandi ookeani. Laeva aluse ehitamiseks kulus üle 10 miljardi Eesti krooni.
 2010 – Haitit tabas 7-magnituudine maavärin, milles hukkus vähemalt 30 000 inimest.

Sündinud 

 1746 – Johann Heinrich Pestalozzi, Šveitsi pedagoog
 1812 – Édouard Séguin, prantsuse arst ja õpetaja
 1852 – Joseph Joffre, Prantsusmaa sõjaväelane
 1860 – Aleksander Läte, eesti helilooja
 1863 – Swami Vivekananda, india usureformaator, filosoof ja ühistegelane
 1873 – Spyrídon Loúis, kreeka jooksja
 1876 – Jack London, USA kirjanik
 1878 – Ferenc Molnár, ungari kirjanik
 1879 – Anton Uesson, eesti insener ja omavalitsustegelane
 1890 – Johannes Vares-Barbarus, eesti luuletaja ja kommunistlik poliitik
 1893 – Mihhail Gurevitš, Nõukogude lennukikonstruktor
 1893 – Hermann Göring, Saksamaa poliitik ja sõjaväejuht
 1893 – Alfred Rosenberg, natsiideoloog
 1899 – Paul Hermann Müller, Šveitsi keemik
 1907 – Sergei Koroljov, Nõukogude raketiinsener
 1916 – Pieter Willem Botha, Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik
 1920 – Edgar Tõnurist, eesti põllumajandustegelane ja riigitegelane
 1936 – Raimonds Pauls, läti muusik
 1946 – Mark Soosaar, Eesti filmilavastaja ja poliitik
 1947 – Ene Rämmeld, eesti näitleja
 1950 – Vello Salumets, eesti muusik ja tõlkija
 1962 – Gunde Svan, rootsi murdmaasuusataja
 1974 – Melanie Chisholm, inglise laulja
 1974 – Tor Arne Hetland, norra murdmaasuusataja
 1982 – Anne Loho (Ané), eesti laulja
 1990 – Sergei Karjakin, ukraina maletaja

Surnud 

 1665 – Pierre de Fermat, prantsuse matemaatik
 1940 – Nikolai Mironov, vene sõjaväelane.
 1945 – Herman Hansson, eesti vaimulik
 1976 – Agatha Christie, inglise kirjanik
 1983 – Nikolai Podgornõi, Nõukogude riigitegelane
 1994 – Gustav Naan, eesti füüsik, filosoof ja kosmoloog
 2012 – Kalju Enniko, eesti luuletaja
 2014 – Rein Vader (Riho Sepp), eesti raadioajakirjanik

Pühad 
 Õigeusu kirikus märter Tatiana ja märter Mertiuse mälestuspäev

Ilmarekordid 
 ...

Viited 

Jaanuar 12