Šiauliai

Šiauliai () on Leedu elanike arvult neljas linn, Šiauliai rajooni halduskeskus. Asub Leedu põhjaosas Žemaitija ajaloolises piirkonnas, Rėkyva järve ja Kulpė jõe kaldal, merepinnast keskmiselt 107 meetri kõrgusel. Linna läbib Liibavi–Romno raudtee, sealt hargnevad ka raudteed Riia ja Sovetski suunas.

Linna vana saksakeelne nimi on Schaulen, poolakeelne nimi on Szawly.

Šiauliais on biokütusel töötav soojuselektrijaam, linnas toodetakse ehitusmaterjale ja elektroonikat. Šiauliais asub õllevabrik Gubernija ja kondiitritooteid valmistav ettevõte UAB Rūta. Linnas on ka mitu teetöödega tegelevat ettevõtet. Aastail 1948–1998 tegutses linnas jalgrattaid valmistav tehas Vairas (ametlikult Šiaulių vairas), mis valmistas Ereliukase ja Kregždutė jalgrattaid ning hiljem ka mopeede.

Šiauliai lähedal asub kuulus Ristimägi.

Ajalugu 

Šiauliaid peetakse tihti 1236. aastal toimunud Saule lahingu sündmuspaigaks, kuigi lahingu tegelik toimumispaik ei ole tänapäeval teada (lisaks Šiauliaile oletatakse ka Edela-Lätis asuvat Vecsaulet). Esimene kord, mil seda kindlalt mainitakse, on aastal 1254, tol ajal asus Šiauliai žemaitide ja semgalite asuala piiril. Toona asus linna kohal puust linnus.

XV sajandil on esimest korda mainitud sealset mõisa. Aastal 1524 kanti selle Leedu suurvürstidele kuulunud mõisa juurde tekkinud asula esimest korda kaardile. 1589. aastal anti Šiauliaile Magdeburgi õigused ja asulast sai alev. Aastal 1626 valmis sealne katedraal. Linnaks sai Šiauliai aastal 1686, kuigi reaalselt sai see linnaõigused alles aastal 1791. Linna laastasid nii katk kui ka Uputus, linna taastamisele pani aluse Antoni Tyzenhauz.

Aastal 1795 läks linn Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma algul Vilno kubermangu, siis Leedu kubermangu ja viimaks Kovno kubermangu. Ühtlasi läks sealne mõis Platon Zubovi valdusse. Linn sai omale rae, mis koosnes bürgermeistrist, neljast raehärrast, sekretärist ja raamatupidajast. Bürgermeister valiti linna poolt, aga tema kandidatuuri pidi kinnitama kohalik kuberner. Linna arengule aitas kaasa see, et seda läbis "suur postitee", mis kulges Peterburist Tartu, Riia ja Miitavi kaudu Tilsitisse.

Aastal 1871 valmis Liibavi–Romno raudtee, see tõi kaasa tööstuse arengu. Aastal 1900 püstitas ettevõtja Chaim Frenkel oma vabrikusse esimese dünamo, mis andis elektrit nii vabrikule kui ka lähemale ümbruskonnale. Tema nahavabrik oli suurim omalaadne ettevõte Venemaal. Aastal 1909 olid 56,4% elanikkonnast juudid. Esimese maailmasõja ajal sai linn tugevasti kannatada (hävis 65% linna hoonetest), ent Šiauliai hõivanud Saksa väed ehitasid sealt läbi Tilsitist Riiga viiva raudtee. Sõjas hävisid ka Chaim Frenkeli nahavabriku hooned, ent sellele vaatamata jäi linn ka pärast sõda tähtsaimaks naha- ja jalatsitööstuse keskuseks Leedus.

Aastal 1923 valmis Bačiūnai linnaosas uus elektrijaam, mis töötas aastani 1957. Aastal 1930 rajati linna juurde Zokniaisse sõjaväele kuuluv lennuväli, mida hakkasid aastal 1960 kasutama ka reisilennukid (tänapäeval asub selle kohal Šiauliai lennujaam). Aastal 1941 valmis teine elektrijaam Rėkyva linnaosas. 14. juunil 1941, pärast Leedu annekteerimist NSV Liidu poolt, oli linn üks keskustest, mille kaudu inimesi küüditati.

Enne Teist maailmasõda oli juutide osakaal Šiauliais kahanenud viiendikuni, arvuliselt oli neid 8000. Linna hõivanud Saksa okupatsiooniväed hävitasid suurema osa sealsest juudi elanikkonnast, massimõrvad pandi toime Kužiai lähistel. Šiauliai juutidest pääses ligikaudu 500. Aastal 1944 jäi linn taas rindejoonele, lahingutegevuse käigus hävis 80% linna hoonetest. Nõukogude väed hõivasid linna Šiauliai operatsiooni käigus 27. juulil 1944, aga alanud Saksa vägede vasturünnaku tõttu kestsid lahingud linna pärast kuni 29. augustini 1944.

Aastal 1975 avati linnas esimene ainult jalakäijatele mõeldud puiestee NSV Liidu territooriumil. Nõukogude sõjaväebaas asus linnas aastani 1993, pärast seda muudeti sealne lennuväli lennujaamaks. Alates märtsist 2004 on see kasutusel ka NATO Balti õhuturbe missiooni teenindava baasina. Aastal 1997 asutati Šiauliai pedagoogikainstituudi ja Kaunase tehnikaülikooli Šiauliai filiaali liitmisel Šiauliai ülikool.

Haldusjaotus 

Šiauliai moodustas varem Šiauliai maakonnas omaette haldusüksuse, kuhu kuulus ainult üks asula – Šiauliai linn. Alates 2010. aastast on Šiauliai omavalitsuse staatusega linn. Linna territooriumil asub ka kaks valda: Rėkyva vald ja Medelynase vald.

Elanike arv 
  21 387 (1923, rahvaloendus)
  23 429 (1931)
  31 641 (1939)
  59 700 (1959, rahvaloendus)
  92 800 (1970, rahvaloendus)
 118 724 (1979, rahvaloendus)
 145 629 (1989, rahvaloendus)
 133 883 (2001, rahvaloendus)
 130 000 (2005)
 126 200 (2009)
 113 100 (2011, rahvaloendus)

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Šiauliai elanikest leedulasi 92,8%, venelasi 4,8%, ukrainlasi 0,7%, valgevenelasi 0,4%, poolakaid 0,2% ja muudest rahvustest inimesi 0,7%.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Šiauliai elanikest leedulasi 93,6%,venelasi 4,1%, ukrainlasi 0,5%, valgevenelasi 0,3%, poolakaid 0,2% ja muudest rahvustest inimesi 1,3%.

Šiauliai elanikkonna rahvuslik koosseis aastatel 1897–1979

Muuseumid 
 Fotograafiamuuseum (Fotografijos muziejus)
 Jalgrattamuuseum (Dviračių muziejus)
 Kassimuuseum (Katinų muziejus)
 Raadio ja televisiooni muuseum (Radijo ir TV muziejus)
 Raudteemuuseum (Geležinkelio muziejus )
 Tuleohutuse muuseum (Priešgaisrinės apsaugos muziejus)
 Tuletõrjeautodemuuseum (Gaisrinių automobilių muziejus)
 Veemuuseum (Vandentvarkos muziejus )

Sõpruslinnad

Tuntud elanikke 

 Tadeusz Wolański – Poola arheoloog
 Ivan Łuckievič – Valgevene poliitik
 Anton Łuckievič – Valgevene kirjanik
 Chaim Frenkel – juudi ärimees
 Isakas Anolikas – Leedu jalgrattur
 Jakovas Gensas – juudi haridustegelane
 Fritz Scherwitz – Saksa sõjaväelane
 Meyer Schapiro – USA kunstiajaloolane
 Juozas Vinča – Leedu poksija
 Aleksander Gabszewicz – Poola lendur
 Alma Adamkienė – Leedu filantroop
 Saulius Sondeckis – Leedu dirigent
 Vytautas Edmundas Čekanauskas – Leedu arhitekt
 Vladas Tučkus – Leedu jalgpallur
 Henrikas Algirdas Juškevičius – Leedu insener
 Virgilijus Noreika – leedu ooperisolist
 Regimantas Adomaitis – leedu näitleja
 Rolandas Pavilionis – Leedu filosoof ja poliitik
 Irena Degutienė – Leedu poliitik
 Kornelijus Platelis – Leedu luuletaja
 Vida Šulskytė-Beselienė – Leedu korvpallur
 Zigmas Vaišvila – Leedu poliitik
 Šarūnas Birutis – Leedu poliitik
 Šarūnas Bartas – Leedu filmirežissöör
 Saulius Sondeckis – Leedu viiuldaja ja dirigent
 Jakobas Faivušas – Nõukogude insener
 Raimondas Šukys – Leedu poliitik
 Aneta Kaušaitė – Leedu korvpallur
 Jurgita Kaušaitė – Leedu korvpallur
 Povilas Vanagas – Leedu iluuisutaja
 Artūras Žukauskas – Leedu näitleja
 Mindaugas Žukauskas – Leedu korvpallur
 Donatas Slanina – Leedu korvpallur
 Robertas Javtokas – Leedu korvpallur
 Rūta Ščiogolevaitė – Leedu laulja
 Viktorija Čmilytė – Leedu maletaja
 Simona Kulakauskaitė – Leedu kabetaja
 Dmitri Salnikov – Vene sõjaväelane
 Yosef Shalom Eliashiv – juudi rabi
 André Andrejew – Saksa ja Prantsuse arhitekt
 Nesse Godin – holokausti tunnistaja
 Veniamin Kagan – Vene matemaatik
 Albrycht Stanisław Radziwiłł – Rzeczpospolita poliitik
 Olegas Truchanas – Austraalia fotograaf
 Antanas Sireika – Leedu korvpallitreener
 Daniil Danin – Vene kirjanik

Vaata ka 
 Šiaulių Arena
 FC Šiauliai

Viited 

 www.siauliai.lt – ametlik veeb

Välislingid 

Leedu linnad
Leedu omavalitsused