Ülemaailmne ajakirjandusvabaduse päev

Ülemaailmne ajakirjandusvabaduse päev on 3. mail tähistatav rahvusvaheline tähtpäev, mille algatas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee. Päeva eesmärk on parandada teadlikkust ajakirjandusvabaduse vajalikkusest ning tuletada valitsustele meelde nende kohustust austada ja alal hoida väljendusvabadust nii, nagu see on sätestatud 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni 19. artiklis.

Selle päevaga tähistatakse ka Windhoeki deklaratsiooni aastapäeva. Deklaratsioon, mille koostasid Aafrika ajalehtede ajakirjanikud 1991. aastal Namiibia pealinnas Windhoekis, käsitleb ajakirjandusvabaduse põhimõtteid.

2018. aasta sündmused

2018. aastal jättis ÜRO Tsivilisatsioonide Liidu toetusel ära ajakirjandusvabaduse päeval korraldatava konverentsi, kuna esineja oli keeldunud palvest eemaldada ettekandest viited mitmele ajakirjandusvabadust piiravale riigile (sh Türgile, Mehhikole, Egiptusele, Venemaale ja Pakistanile). Seetõttu süüdistati ajakirjandusvabaduse päeva algatajat ÜRO-d tsensuuris. Hiljem teatas ÜRO peasekretär meediale, et mainitud ettekandes esitatav video oli ÜRO meelest ühepoolne, sest seal mainiti vaid mõnda riiki, kus ajakirjandusvabadust piiratakse. Lisaks tõi ÜRO konverentsi edasi lükkamise põhjustena välja nii selle, et konverents kattus ÜRO teise ametliku üritusega, kui ka selle, et huvi oli oodatust väiksem.

Et propageerida kvaliteetset ajakirjandust, korraldasid mitmed uudisteagentuurid samal aastal ka ühise reklaamikampaania "Read more. Listen more. Understand more" ("Loe rohkem. Kuula rohkem. Mõista rohkem"). Projektis osalesid muu hulgas The New York Times, The Economist ja CNN.

Lisaks mälestati sel aastal Afganistani pealinnas Kabulis tapetud kümmet ajakirjanikku.

Tunnustus
UNESCO annab 3. mail välja UNESCO / Guillermo Cano ülemaailmset ajakirjandusvabaduse auhinda. Selle pälvib inimene, organisatsioon või institutsioon, kes on ükskõik millises maailma piirkonnas panustanud silmapaistval määral ajakirjandusvabaduse kaitsmisse ja/või edendamisse, eriti siis, kui seda on tehtud ohuga silmitsi seistes. 1997. aastal loodud auhinna saaja määrab 14 uudistevaldkonna professionaalist koosnev sõltumatu žürii soovituse alusel. Kandidaate esitatavad valitsusvälised organisatsioonid, kes tegelevad piirkondliku ja rahvusvahelise ajakirjandusvabaduse küsimusega, ja UNESCO liikmesriigid.

Auhind on nimetatud Colombia ajakirjaniku Guillermo Cano Isaza auks, kes mõrvati 1986. aasta 17. detsembril Bogotás oma ajakirja El Espectadori kontori ees. Cano kirjutised olid solvanud Colombia võimsaid narkoparuneid.

UNESCO konverents
UNESCO tähistab ajakirjandusvabaduse päeva ka iga-aastase konverentsiga, kus osalevad meediaprofessionaalid, ajakirjandusvabadusega tegelevad organisatsioonid ja ÜRO agentuurid. Konverentsil hinnatakse ajakirjandusvabaduse olukorda maailmas ning arutletakse selle üle, kuidas tekkinud probleeme lahendada. Igal konverentsil keskendutakse ühele ajakirjandusvabadusega seotud teemale, mis võib hõlmata head valitsemistava, terrorismi kajastamist meedias, karistamatust ja meedia osatähtsust konfliktijärgsetes riikides.

Toimunud konverentsid

Vaata ka
 Meedia läbipaistvus
 Inimõiguste ülddeklaratsioon
 Piirideta Ajakirjanikud
 Ülemaailmne Ajalehtede ja Uudistetoimetajate Liit

Viited

Välislingid
Ülemaailmse ajakirjandusvabaduse päeva veebileht
Päevast UNESCO veebilehel
2019. aasta ajakirjandusvabaduse päeva veebileht

Ajakirjandus
UNESCO
Tähtpäevad