Odavise

Odavise on kergejõustiku ala. Odaviskevõistluse eesmärk on visata määrustele vastavat oda võimalikult kaugele.

Eesti absoluutrekord odaviskes kuulub Magnus Kirtile tulemusega 90,61 meetrit. Eesti naiste rekord kuulub Liina Laasmale tulemusega 63,65 meetrit.

Võistlusreeglid
Odaviske hoovõturada on 30–36,5 m pikk. Oda koosneb kolmest osast: esiosast, varrest ja käepidemest. Esiosas on teravast ja tugevast metallist ots, vars on valmistatud üleni metallist või muust sobivast materjalist ja käepideme asend on selline, et oda raskuskese asub selle all. Oda varre suurim läbimõõt on käepideme kohal. 

Oda kaalub meestel 800 g ja selle pikkus on 260–270 cm ning naistel vastavalt 600 g ja 220–230 cm.

Odavise loetakse määrustepäraseks juhul, kui katsel ei astuta üle viskejoone ning esimesena maandub maapinnale oda terav ots. Parema viskehaarde saamiseks võib sportlane kasutada vastavat määret, kuid ainult käel.

Ajalugu

Vana-Kreeka
Vana-Kreekas oli odavise üks viievõistluse aladest. 

Visati metallotsaga puitoda, mis ei olnud arvatavasti pikem kui 2 m. Hoovõtu- ja visketehnika ei erinenud nüüdisaegsest. Oda keskkoha ümber keriti nahkrihm, mille otsas olevast aasast pisteti läbi nimetis- ja keskmine sõrm. Kui vise lahti rullus, pani rihm oda pöörlema ning seepärast lendas see ühtlaselt ja kaugemale. Visketulemuste kohta andmeid ei ole.

Uuem aeg
Esimeste nüüdisolümpiamängude (1896, 1900 ja 1904) kavas odaviset ei olnud. Aga Skandinaaviamail ja Soomes oli see võistlusalana kasutusel juba enne Ateena olümpiamänge 1896. Harrastati peamiselt viskeid nii parema kui vasaku käega ja kogusummas ning üksteise võidu parandasid rootslased ja soomlased selle ala maailmarekordeid, mida esialgu registreerisid üksnes nemad.

Esimeseks maailmakuulsuseks tõusis kogukas rootslane Eric Lemming (190 cm ja 90 kg), kelle rekorditesse (1903. aastal 53.79 tugevama käega) suhtusid soomlased mõnda aega umbusuga, tunnistades õigeks rekordiks 1904. aastal oma mehe Hannes Kivistö 53.09.

Londoni olümpiamängudel 1908. aastal võisteldi kahes viskeviisis - niinimetatud klassikalises ja ungari stiilis (oda hoiti tagumisest otsast) – ning nii sai Lemming odaviskajana ühtedelt mängudelt kaks kuldmedalit.

Juba odaviskeajaloo algperioodil, enne Londoni olümpiamänge, puhkes võitlus nipitajatega. Vennad Jarl ja Evert Jakobson Rootsis mähkisid oda sideme alla väikesed puuklotsid, mis olid sõrmedele viske juures heaks toeks. Tulemused lähenesid liigagi kiirelt 60 meetrile ja põhjuse jälile saades tegid kergejõustikujuhid sellele uuendusele lõpu ning annulleerisid tulemised.

Maailmarekordi areng

Mehed 

{| class=wikitable cellspacing="1" cellpadding="3" style="border:1px solid #AAAAAA;font-size:90%" 
|-bgcolor="#E4E4E4"
!style="border-bottom:1px solid #AAAAAA" width=40|Tulemus
!style="border-bottom:1px solid #AAAAAA" width=110|Sportlane
!style="border-bottom:1px solid #AAAAAA" width=120|Riik
!style="border-bottom:1px solid #AAAAAA" width=120|Aeg
!style="border-bottom:1px solid #AAAAAA" width=80|Koht
|-bgcolor=#E0FFFF
| align="center"|62.32 || Eric Lemming ||  || 29. september 1912 || Stockholm
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|66.19 || Jonni Myyrä ||  || 25. august 1919 || Stockholm 
|-bgcolor=#E0FFFF
| align="center"|66.62 || Gunnar Lindström ||  || 12. oktoober 1924 || Eksjö
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|69.88 || Eino Penttilä ||  || 8. oktoober 1927 || Viiburi
|-bgcolor=#E0FFFF
| align="center"|71.01 || Erik Lundqvist ||  || 15. august 1928 || Stockholm
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|71.57 || Matti Järvinen ||  || 8. august 1930 </TD>
Viiburi 
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|71.70 || Matti Järvinen ||  || 17. august 1930 || Tampere
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|71.88 || Matti Järvinen ||  || 31. august 1930 || Vaasa
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|72.93 || Matti Järvinen ||  || 14. september 1930 || Viiburi
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|74.02 || Matti Järvinen ||  || 27. juuni 1932 || Turu 
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|74.28 || Matti Järvinen ||  || 25. mai 1933 || Mikkeli
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|74.61 || Matti Järvinen ||  || 7. juuni 1933 || Viiburi
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|76.10 || Matti Järvinen ||  || 15. juuni 1933 || Helsingi
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|76.66 || Matti Järvinen ||  || 7. september 1934 || Torino 
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|77.23 || Matti Järvinen ||  || 18. juuni 1936 || Helsingi
|-bgcolor=#E0FFFF
| align="center"|77.87 || Yrjö Nikkanen ||  || 25. august 1938 || Karhula
|-bgcolor=#E0FFFF
| align="center"|78.70 || Yrjö Nikkanen ||  || 16. oktoober 1938 || Kotka
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|80.41 || Franklin Held ||  || 8. august 1953 || Pasadena 
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|81.75 || Franklin Held || || 21. mai 1955 || Modesto
|-bgcolor=#E0FFFF
| align="center"|83.56 || Soini Nikkinen ||  || 24. juuni 1956 || Kuhmoinen
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|83.66 || Janusz Sidło ||  || 30. juuni 1956 || Milano
|-bgcolor=#E0FFFF
| align="center"|85.71 || Egil Danielsen ||  || 26. november 1956 || Melbourne 
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|86.04 || Albert Cantello ||  || 5. juuni 1959 || Compton
|-bgcolor=#E0FFFF
| align="center"|86.74 || Carlo Lievore ||  || 1. juuni 1961 || Milano
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|87.12 || Terje Pedersen ||  || 1. juuli 1964 || Oslo
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|91.72 || Terje Pedersen || || 2. september 1964 || Oslo 
|-bgcolor=#E0FFFF
| align="center"|91.98 || Jānis Lūsis ||  || 23. juuni 1968 || Saarijärvi
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|92.70 || Jorma Kinnunen ||  || 18. juuni 1969 || Tampere
|-bgcolor=#E0FFFF
| align="center"|93.80 || Jānis Lūsis || || 7. juuli 1972 || Stockholm
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|94.08 || Klaus Wolfermann ||  || 5. mai 1973 || Leverkusen 
|-bgcolor=#E0FFFF
| align="center"|94.58 || Miklós Németh ||  || 26. juuli 1976 || Montreal
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|96.72 || Ferenc Paragi ||  || 23. aprill 1980 || Tata
|-bgcolor=#E0FFFF
| align="center"|99.72 || Tom Petranoff ||  || 15. mai 1983 || Los Angeles
|-bgcolor=#BBFFFF
| align="center"|104.80 || Uwe Hohn ||  || 20. juuli 1984 || Berliin
|}

Uus oda

Naised 
Uus oda
** : Mitteametlik maailmarekord, tipptulemus uue odaga

Olümpiamängude medalivõitjad

Mehed

Naised

Maailmameistrivõistluste medalivõitjad

Mehed

Naised

Eesti rekordi areng

Mehed
Uus oda

Vaata ka

Odaviske Eesti meistrivõistluste medalivõitjad

Viited

Välislingid 
 Meeste odaviske kõigi aegade edetabel
 Naiste odaviske kõigi aegade edetabel