Nicaragua

Nicaragua on Kesk-Ameerika riik, mis piirneb põhjas Hondurase ja lõunas Costa Ricaga, ulatub läänes Vaikse ookeanini ja idas Kariibi mereni.

Varem oletati, et riigi nimi on tuletatud rikka ja võimuka indiaani pealiku Nicarao nimest, kes viissada aastat tagasi hispaanlastest vallutajatele ägedalt vastu hakkas, ja hispaaniakeelsest sõnast agua 'vesi' – riigi lääneosas asuva kahe suure järve (Managua järv ja Nicaragua järv) järgi. Viimasel ajal arvatakse, et Nicaragua nimi on tuletatud nahua keelest, kuid nime täpse tähenduse üle vaieldakse.

Haldusjaotus 

Nicaragua jaguneb viieteistkümneks departemanguks ja kaheks autonoomseks piirkonnaks (AP; sulgudes keskus):

 Boaco (Boaco)
 Carazo (Jinotepe)
 Chinandega (Chinandega)
 Chontales (Juigalpa)
 Estelí (Estelí)
 Granada (Granada)
 Jinotega (Jinotega)
 León (León)
 Madriz (Somoto)
 Managua (Managua)
 Masaya (Masaya)
 Matagalpa (Matagalpa)
 Nueva Segovia (Ocotal)
 Rivas (Rivas)
 Río San Juan (San Carlos)
 Atlántico Norte (Bilwi) (AP)
 Atlántico Sur (Bluefields) (AP)

Ajalugu
16. septembril 1502. aastal jõudis Christoph Kolumbus esimese eurooplasena Nicaragua rannikule.

1979. aastal kukutati võimult rohkem kui 40 aastat Nicaraguat valitsenud Somoza perekond. Võimuvahetusele järgnenud sõjas kaotas elu 45 000 – 50 000 inimest, kellest enamik olid tsiviilisikud. Sõja tagajärjel põgenes riigist umbes 400 000 inimest. 

Sandinistide juhitud valitsus kukutati omakorda 1990. aastal.

Loodus

Kliima
Troopikavöötmes asuvas Nicaraguas kestab vihmaperiood maist oktoobrini. Mõnes paigas sajab vihma rohkem kui 3100 mm aastas. Riigi idarannikut tabavad tihtipeale orkaanid. 1998. aastal võttis orkaan Mitch, mis tegi suurt laastamistööd ka El Salvadoris ja eriti Hondurases, 1800 nicaragualase elu, ning hävitas suurema osa riigi banaani-, suhkru- ja kohvisaagist. 

Riigi lääneosa kliima on idaosast kuivem ja seal laiuvad väheste metsade kõrval peamiselt savannid.

Mäed

Riigi lääne- ja idaosa eraldavad teineteisest kaks pikka mäeahelikku, kus leidub rohkem kui 40 vulkaani. Osalt nende tõttu tabavad Nicaraguat ohtrad maavärinad. Näiteks jättis 1992. aastal toimunud maavärin peavarjuta 16 000 inimest.

Nicaragua kõrgeimad mäed on Montes Kilambe (1963 m) ja Momotombo (1865 m).

Madalikud ja järved
Kariibi mere äärset Nicaragua idaosa kutsutakse Moskiitorannikuks. Tegemist on osaliselt vihmametsadega kaetud, ohtrate laguunide ja jõedeltadega palistatud rannikumadalikuga, mis ulatub kohati enam kui 70 km kaugusele sisemaale.

Nicaragua lõunaosas domineerib hiiglaslik madalik, kus paiknevad Nicaragua ja Managua järv. Tegemist on Kesk-Ameerika suurimate järvedega. Suurem osa Nicaragua rahvast elab ja töötab Vaikse ookeani ning Nicaragua ja Managua järve vahele jääval madalikul. Seal on väga viljakad mullad, kus kasvavad jõudsalt nii kodumaise kui ka välisturu jaoks mõeldud puuvill, banaan, mais, riis, ja uba. Järvi ühendab Tititapa jõgi.

Nicaragua järv

Nicaragua järv on 177 km pikk ja kuni 58 km lai. Selles asub rohkem kui 400 saart, mistõttu on järv populaarne turismisihtkoht. Tegemist on maailma ainsa järvega, kus elab mitmesuguseid merekalu, teiste seas mõõkkalu ja haisid. Uuringud on näidanud, et need on Kariibi merest pärinevad kalad, kes on ujunud järve San Juani jõge pidi. Lisaks sellele voolab järvest merre veel kolm suuremat jõge.

Jõed
Nicaragua tähtsamad jõed:
Tititapa jõgi
Coco jõgi (piir Hondurasega)
Río Grande de Matagalpa
Escondido jõgi
San Juani jõgi (piir Costa Ricaga)

Taimestik
Taimestik on troopiline ja lähistroopiline. Lopsakust soodustavad Atlandi rannikul maist oktoobrini sadavad ohtrad vihmad. Palju kasvab tammesid, mände, seedreid, palsami- ja mahagonipuid, samuti igasuguseid viljapuid.

Loomastik
Nicaragua loomastik on külluslik: seal elavad ahvid, hirved, eksootilised linnud, sisalikud, muud roomajad jpt.

Rahvastik
Nicaragua elanikkond on peamiselt koondunud riigi lääneosasse: Vaikse ookeani rannikule ja kahe suure järve ümber. Umbes 70% rahvastikust on segaverelised ja umbes 17% valged. 

Atlandi rannikul asuv Zelaja piirkond koosneb Atlántico Norte ja Atlántico Suri departemangust ning hõlmab peaaegu poole riigi pindalast, kuid halva kliima tõttu elab seal vaevalt 10% riigi elanikkonnast.  Seda rannikulõiku tuntakse ajalooliselt Moskiitoranniku nime all (miskito indiaanihõimu järgi) ja selle hulka kuulub ka Río Plátano biosfäärikaitseala Hondurase idaosas. Kariibi mere ääres elab üsna palju põlisindiaanlasi ja mustanahalisi. 55% rahvastikust elab rannikulinnades.

Suuremad linnad koos elanike arvuga:
Managua – 1 800 000
León – 175 000
Chinandega – 152 000
Granada – 110 000
Boaco – 57 000

Majandus

Eksport 
Nicaragua on peamiselt põllumajanduslik riik. Põllumajanduse osatähtsus ekspordist on 60%, mis teeb aastas ligi 300 miljonit USA dollarit. Nicaraguast pärinev Flor de Caña rumm on üks Ladina-Ameerika paremaid. Hea maine on ka tubakal ja loomalihal. Nicaragua põllumajandus põhineb ajalooliselt banaani-, kohvi-, suhkru-, loomaliha- ja tubakaekspordil. Kergetööstus (maquila – välisomanikega ettevõte, mis kasutab ära kohalikku odavat tööjõudu ja madalaid makse), turism, pangandus, kaevandamine, kalastamine ja üldine kaubandus on laienemas. Suur osa Nicaragua majandusest sõltub välismaistest rahasaadetistest, mis moodustasid 2006. aastal kokku 655,5 miljonit USA dollarit.

Vaesus 
SKT poolest elaniku kohta on Nicaragua läänepoolkera teine madalama majandusega riik. CIA Fact Booki andmetel oli inflatsioon aastatel 2000–2006 keskmiselt 8,1% ja 2009. aastal 9,8%. Maailmapanga andmed näitavad aastatel1995–2004 keskmiselt 5% kasvu. 2005. aastal kasvas majandus 4%, kusjuures SKT oli 4,91 miljardit USA dollarit. 2006. aastal kasvas majandus 3,7%, mille tulemusel saavutas SKT 5,3 miljardi dollari taseme. 2008. aastaks jõudis see 6,5 miljardi dollarini.

ÜRO andmetel (2006. aasta hinnang) elab 28% nicaragualastest allpool vaesuspiiri; 2008. aasta hinnangul on töötus  3,9% ja 46,5% elanikest on alahõivatud. Nagu mitmes teises arenguriigis, moodustavad Nicaraguas suure osa vaestest naised. Naiste osatähtsus perekonnapeana on üsna suur: 39% linnades ja 28% maal. ÜRO andmetel elab 80% põlisrahvast, kes moodustavad elanikkonnast 5%, vähem kui ühe dollariga päevas.

Hädade taga peituvad mitmed tegurid. Nicaragua on mitmesuguste looduskatastroofide, peamiselt orkaanide ja maavärinate tõttu palju kannatada saanud. Lisaks on riigis toimunud pikaajalised kodusõjad, kohalikud konfliktid ja muud rahutused. Aastaid kestnud ebastabiilsus on avalikele teenustele suure löögi andnud.

Taristu 
1980ndail toimunud Nicaragua revolutsiooni kestel sai suur osa taristust kannatada või hävines ja inflatsioon püsis 30% juures. Pärast USA  1985. aasta kaubandusembargot, mis kestis viis aastat, suurenes inflatsioon veelgi: 1985. aastal 220%, kolmekordistus 1986. aastal ja suurenes 1988. aastaks 13 000%-ni. Majanduse arendamiseks on viimastel aastatel tugevasti tööstust arendatud.

2005. aastal teatas valitsus plaanist ehitada Atlandi ja Vaikset ookeani ühendav kanal, mis hakkaks konkureerima Panama kanaliga.

Vaata ka

 Nicaragua riigipeade loend
 Nicaragua jalgpallikoondis

Viited

Välislingid

Riigid
Ameerika maad