joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ranka

Ranka on küla (lielciems) Lätis Gulbene piirkonnas, Ranka valla halduskeskus. 

Küla asub Riiast 145 ja piirkonna keskusest Gulbenest 38 kilomeetri kaugusel merepinnast 165 m kõrgusel. Asulas on Ķirši, Gatvese ja Ranka bussipeatused.

Rankat on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1528. Küla kujunes agraarreformi järel Ranka mõisa (Ramkau) keskuse juurde. Nõukogude ajal oli kohaliku sovhoosi keskasulaks. Rankas asuvad põhikool, kutsekeskkool, postkontor, raamatukogu ja kultuurimaja. 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ranka mõisakompleks ja selle häärber. Kohaliku kaitse all on Ranka mõisa mõisavalitseja ja aedniku maja, kaks teenijatemaja ning majandushoov, lisaks veel Ranka valla Lutheri kool (tänapäeval Ranka põhikool).

Looduskaitse all on Mūsi tamm, tamm ümbermõõduga 4,09 ja kõrgusega 30 meetrit, ning tamm ümbermõõduga 4,78 meetrit.

Aastal 2016 oli külas 522 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 446.

Viited

Gulbene piirkonna külad
Taavi Libe

Taavi Libe (sündinud 30. märtsil 1988) on eesti tele- ja raadioajakirjanik.

Hariduskäik 
Ta on õppinud Kirivere Põhikoolis ja Põltsamaa Ühisgümnaasiumis. Ta lõpetas Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja suhtekorralduse erialal 2010. aastal.

Töökäik 
Ta töötas kuni 2019. aasta augustini Vikerraadios, kus oli esialgu spordireporter ning seejärel juhtis esmaspäevast neljapäevani Vikerraadio hommikuprogrammi "Vikerhommik".

Lisaks jõudsid Vikerraadios suvekavades eetrisse tema autorisarjad "Vallatud kurvid" (2015), "Aeg peatub" (2017; 2018) ja "Hittide radadel" (2019).

Eesti Televisioonis juhtis 2016. aasta sügishooajal liiklussaate "Punane sekund" 1. hooaega.

Alates 2019. aasta septembrist 2021. aasta jaanuari lõpuni juhtis ja toimetas ta TV3 päevakajalist meelelahutussaadet "Duubel" (teised saatejuhid on Liis Lusmägi ja Jürgen Pärnsalu). 

2019. aasta sügisest juhtis ta podcasti "Taavi Libe lava taga", mis keskendus 2020. aasta Eesti Laulule. 

2020. aasta suvel oli reedeti eetris tema autosaade "Suvine Duubel: Hitikaart", mis kaardistas tuntud laule, kus on juttu mõnest Eesti kohast. 

2020. aasta sügishooajal jõudis TV3 eetrisse tema juhitud Eesti elu käsitlevate reportaažide saade "Märgatud Eestis". 

2021. ja 2022. aasta suvel oli TV3 eetris meelelahutuslike reportaažide saade "Läbi suve Taaviga". 

2021. aasta aprillist kuni 2022. maini juhtis ta Raadio 2 päevamagasini "R2 Pulss". 

2022. aasta aprillist juhib ta koos Brit Suurraidiga TV3.ee platvormi podcasti "Miks me oleme idioodid".

Isiklikku 
Ta on alates 2. juulist 2021 abielus näitleja Katariina Ratasepaga, kes abielludes võttis perekonnanime Libe.

Viited

Eesti teleajakirjanikud
Eesti raadioajakirjanikud
Põltsamaa Ühisgümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli sotsiaal- ja haridusteaduskonna vilistlased
Sündinud 1988
Druviena vald

Druviena vald (läti keeles Druvienas pagasts, latgali keeles Druvīnys pogosts) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lizumsi, Ranka ja Tirza vallaga, samuti ka Madona piirkonna Liezēre ja Cesvaine vallaga ning Cēsise piirkonna Jaunpiebalga vallaga.

Valla pindala on 67,6 km². 2016. aasta seisuga elas seal 513 inimest. Valla keskus on Druviena küla, vallavanemaks on Juris Graumanis.

Ajalugu 

Aastal 1935 oli vallas 1130 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Druviena külanõukogu, mis aastal 1947 likvideeriti, aastal 1949 aga likvideeriti vald ja külanõukogu moodustati taas. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

Loodus 

Vald asub Vidzeme kõrgustikul. Tähtsaim jõgi on Tirza jõgi.

Looduskaitse all on Druviena lehis ja kolm Druviena alleed.

Kaitstavad mälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Druviena vallakool. Kohaliku kaitse all on Druviena mõisakompleks (sealhulgas häärber ja teenijatemaja ning sellega kokku ehitatud laut ja tall), Pērlese vesiveski, Silmači keskaegne kalmistu ja Ziemeļi muinaskalmed.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 470 lätlast, 11 venelast, 1 valgevenelane, 3 ukrainlast, 4 poolakat ja 2 leedulast. 

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Gulbene piirkond
CANTAT-3

CANTAT-3 (Canadian Transatlantic No. 3) oli Kanada transatlantiline allvee telekommunikatsiooni süsteem kiirusega 2×2,5 Gbit/s. Fiiberoptilised kaablid paigaldati Atlandi ookeani põhja ja see ulatus Nova Scotiast: Islandini, Fääri saarteni, Suurbritanniani, Taanini ja Saksamaani. Liinid olid kasutuses 1994. aastast kuni 2010. aastani.

Vaata ka
Transatlantilised ületusteed
CANTAT-1
CANTAT-2

Atlandi ookean
Telekommunikatsioon
Galgauska vald

Galgauska vald (läti keeles Galgauskas pagasts, latgali keeles Galgovskys pogosts) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Jaungulbene, Daukstese, Tirza, Lejasciemsi ja Beļava vallaga ning Gulbene linnaga.

Valla pindala on 98 km². 2016. aasta seisuga elas seal 671 inimest.  Valla keskus on Galgauska küla, vallavanemaks on Jānis Kupcis.

Ajalugu 

Galgauska vald loodi 19. sajandi seitsmekümnendatel aastatel. Valla vana saksakeelne nimekuju oli Golgowsky Aastal 1890 ühendati sellega Krapa vald ja Gulbene kirikumõisa vald. Aastal 1905 eraldati sellest  Krapa vald, end hiljem ühendati need taas. Aastal 1935 oli valla pindala 111 km² ja seal oli 2094 elanikku. ~

Aastal 1945 moodustati vallas Galgauska ja Krapa külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1977 liideti Galgauska külanõukoguga osa likvideeritavast Sinole külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

Loodus 

Suurim jõgi on Tirza. Lejasciemsi valla piiril asub Galgauska järv.

Looduskaitse all on Dzērvi pärn, Būmaņi tamm, Rimstavase teeäärne tamm ja Ozoliņi tamm. Lisaks on kaitse all mitmed nimetud põlispuud.

Kaitstavad mälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Tīcāni muinaskalmed ehk Sõjahauad, Bļoda mäe muinaslinnus ja Narāti muinaskalmed ehk Sõjahauad. Kohaliku kaitse all on Galgauska mõisakompleks (sealhulgas tootmishoone ja möldri maja), põhikool, õigeusu kirik, Galgauska lauluseltsi maja ja Ausene linnamägi.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 562 lätlast, 61 venelast, 12 valgevenelast, 15 ukrainlast ja 9 poolakat.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Gulbene piirkond
Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseis

Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseis oli Eesti NSV kõrgeima riigivõimuorgani – Eesti NSV Ülemnõukogu – teine koosseis, mille volitused kehtisid aastatel 1947–1951.

Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseisu valimised toimusid 16. veebruaril 1947.

Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseisu kuulus 100 rahvasaadikut.

Tegutsesid järgmised komisjonid:
mandaatkomisjon
eelarvekomisjon
seaduseelnõude komisjon
redaktsioonikomisjon

Ülemnõukogu juhatus
Juhataja August Kründel
Juhataja asetäitjad Fatinia Voolmäe, August Jakobson (kuni 04.07.1950), Julius Murd (alates 04.07.1950)

Ülemnõukogu Presiidium
Esimees Eduard Päll (kuni 04.07.1950), August Jakobson (alates 04.07.1950)
Esimehe asetäitjad Nigol Andresen (kuni 11.08.1949), Endel Puusepp (alates 04.07.1950), Arnold Treiberg
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi sekretär Voldemar Telling
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi liikmed Heinrich Ajo, Nikolai Karotamm, Eduard Lind (kuni 11.02.1950), Linda Otto, Eduard Säremat

Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseisu saadikud

Julius Aamisepp (suri 19.01.1950)
Georg Abels
Heinrich Ajo
Hendrik Allik
Vassili Ananjitš
Nigol Andresen
Boris Bersin
Konstantin Blagodarov
Konstantin Boitsov
Eduard Brandt
Maria Efimova (kuni 1949)
Olga Gerretz-Lund
Valli-Monika Haldre
Augustin Hansen
Hilda Hein
Aleksander Hendrikson
Viktor Hion
Mihkel Ilmjärv (suri 30.01.1951)
Eduard Inti
Aleksander Jaanus
August Jakobson
Vladimir Jefremov
Helene Johani
Aleksander Jõeäär
Mihkel Jürna
Eugen Kapp
Nikolai Karotamm
Lilli Karro
Marta Karrus
Elfriede Kastra
Paul Keerdo
Linda Kipper
Arnold Kress
Hans Kruus
Rosa Krüger
August Kründel
Leida Kulbin
Jaan Kuld
Jevgeni Kungurtsev
Dimitri Kuzmin
Villem Kuusik
Johannes Ladoga
Max Laosson
Eduard Lind (suri 11.02.1950)
Johannes Lindam
Vilhelm Lombak
Jaan Lukas (arreteeriti 1950)
Julius Maran
Salme Mardi
Vassili Matvejev
Heino Merendi
Mihkel Merilain
August Minne
Vjatšeslav Molotov
Julius Murd
Osvald Must
Aleksander Mäe
Anna-Rosalie Mägi
Aleksei Müürisepp (valiti 18.12.1949)
Nikolai Natšinkin
Linda Otto
Aleksei Ovsjannikov
Kaarel Paas
Aleksander Pitk
Miralda Prääts
August Pusta
Endel Puusepp
Nikolai Puusepp
Eduard Päll
Anna Rannaste
Arnold Raud
Hilda Reinhold
Aleksander Resev
Ernst Ristmägi
Anatoli Roslak
Helene Saar
Miili Selge
Elfriede Selgmäe
Johannes Semper
Mihhail Serjugin
Maire Soobik
Jossif Stalin
Jaan Suits
Juhan Suting
Eela Sõstramets
Eduard Säremat
Voldemar Zukker
Andrei Ždanov (suri 31.08.1948)
Voldemar Telling
Peeter Tiido
Hamlet Tiits
Alma Tomingas
Andrei Torf
Arnold Treiberg
Nikolai Turkestanov
Paul Uusman
Artur Vaha
Arnold Veimer
Johannes Villevelt
Fatinia Voolmäe
Bronislav Võrse

Viited

 
Eesti NSV Ülemnõukogu
Maraaya

Maraaya on Sloveenia duett, kuhu kuuluvad Marjetka Vovk ja Raay. 

Duett alustas tegevust 2014. aastal.

2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis esindas duett Sloveeniat lauluga "Here for You". Laul sai finaalkontserdil 39 punktiga 14. koha.

2017. aastal sõlmis duett lepingu Warner Musiciga.

Välislingid 
 Ametlik koduleht

Sloveenia ansamblid
Eurovisioonil osalejad
Hermanus

Hermanus on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas, Overstrandi valla halduskeskus. Linn asub Atlandi ookeani rannikul.

Asula on rajatud 1855. aastal, linnaõigused sai 1904. aastal. Linn on saanud nime hollandi õpetaja Hermanus Pietersi (u. 1778–1837) järgi, kes saabus Kaplinna 1815. aastal. Kuni 1902. aastani oli asula nimi Hermanuspietersfontein.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hermanuse elanikest värvilisi 47,21%, valgeid 43,50%, mustanahalisi aafriklasi 7,79%, India või Aasia päritolu inimesi 0,55% ja teisi 0,94%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 76,07%, inglise keelt 20,73% ja koosa keelt 0,56%.

Galerii

Viited

Lääne-Kapimaa provintsi linnad
Vredendal

Vredendal on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas, Matzikama valla halduskeskus.

Asula on rajatud 1933. aastal, linnaõigused sai Vredendal 1963. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vredendali elanikest värvilisi 67,76%, valgeid 15,74%, mustanahalisi aafriklasi 12,26%, India või Aasia päritolu inimesi 0,67% ja teisi 3,57%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 86,58% inimestest, koosa keelt 7,50% ja inglise keelt 2,32%.

Viited

Lääne-Kapimaa provintsi linnad
Grahamstown

Grahamstown (afrikaani Grahamstad) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas.

Asula rajati Briti sõjalise tugipunktina 1812. aastal.

Grahamstownis asub Rhodes'i Ülikool.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Grahamstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 78,9%, värvilisi 11,3%, valgeid 8,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,7% ja teisi 0,6%. Koosa keelt pidas emakeeleks 72,2% inimestest, afrikaani keelt 13,7%, inglise keelt 10,8% ja teisi keeli 3,4%.

Galerii

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Heddy Lester

Heddy Lester (sünninimi Heddy Affolter; sündinud 18. juunil 1950 Leeuwardenis) on Hollandi laulja.

1977. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hollandit lauluga "De mallemolen", saades 35 punktiga 12. koha.

Hollandi lauljad
Hollandi esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel
Sündinud 1950
Maywood

Maywood oli Hollandi popduett, mille moodustasid õed Aaltje ja Doetje de Vries, esinejanimedega Alice May ja Caren Wood.

Maywood tegutses aastatel 1978–1995. 1990. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas duett Hollandit lauluga "Ik wil alles met je delen" ja sai 25 punktiga 15. koha. 

Pärast laialiminekut 1995. aastal esines ansambel lühemat aega taas kontsertidega 2012. aasta oktoobris.

Hollandi ansamblid
Hollandi esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel
Dries Holten

Dries Holten (30. jaanuar 1936 Cimahi, Indoneesia – 15. aprill 2020) oli Hollandi laulja.

1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Sandra Reemeriga Hollandit lauluga "Als het om de liefde gaat" ning sai 106 punktiga neljanda koha.

Hiljem laulis ta duona koos veel Rosy Pereira ja Ria Shield Meyeriga.

Hollandi lauljad
Hollandi esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel
Sündinud 1936
Surnud 2020
Linda Wagenmakers

Linda Wagenmakers (sündinud 30. novembril 1975 Arnhemis) on Hollandi laulja.
2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Hollandit lauluga "No Goodbyes".

Hollandi lauljad
Hollandi esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel
Sündinud 1975
Port Elizabeth

Port Elizabeth (Alates 2021. aasta veebruarist ametlikult Gqeberha; afrikaani kõnekeeles ka Die Baai) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis, Nelson Mandela Bay linnaringkonna halduskeskus. Linn asub India ookeani rannikul.

Port Elizabeth rajati 1820. aastal Fort Fredericki kindluse (asutatud 1799) kohale. Linnaõigused sai 1861. aastal.

Port Elizabeth on oluline sadama- ja tööstuslinn.

Linnas asub Nelson Mandela Ülikool (endine Port Elizabethi Ülikool).

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Port Elizabethi elanikest valgeid 37,84%, mustanahalisi aafriklasi 30,60%, värvilisi 27,02%, India või Aasia päritolu inimesi 3,15% ja teisi 1,38%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 40,19% inimestest, inglise keelt 33,25%, koosa keelt 22,24%, suulu keelt 0,51% ja sotho keelt 0,49% inimestest.

Galerii

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Sadamalinnad
Toyota Yaris WRC

Toyota Yaris WRC on Toyota Gazoo Racing WRT rallitiimi välja töötatud võistlusauto, millega osaleti 2017–2021 autoralli maailmameistrivõistlustel (WRC).

Esimene Toyota MM-sarjas pärast 1999. aastat, mil Toyota sarjast lahkus, et keskenduda rohkem LeMansi prototüübile ja F1 sarjadele.

Testid ja arendustöö algas märtsis 2014. Arendustööl hoidis silma peal neljakordne maailmameister Tommi Mäkinen. Avalikkuse ette jõudis Yaris 2016. aasta mais, kui autot testisid Mäkinen ja Hänninnen.

Debüüthooajal (2017) olid Toyota sõitjad Juho Hänninen, Esapekka Lappi ja Jari-Matti Latvala. 2018. aastal vahetati Juho Hänninen Ott Tänaku vastu. 2019. aasta vahetati Esapekka Lappi Kris Meekei vastu. Aastatel 2020–2021 sõitsid tiimis Sébastien Ogier, Elfyn Evans ja Kalle Rovanperä.

Selle järglane on Toyota GR Yaris Rally1, millega sõidetakse autoralli maailmameistrivõistlustel 2022. aastast alates.

Viited 

Autoralli maailmameistrivõistlused
Autod
Yaris_WRC
Vilhelm Lombak

Vilhelm Lombak (26. veebruar 1892 – 19. aprill 1973) oli eesti partei- ja riigitegelane.

Elulugu 
Aastatel 1947–1955 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu II ja III koosseisu saadik.

Aastatel 1944–1946 oli ta Pärnu Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee rahandusosakonna juhataja. 1946–1953 oli ta Pärnu Linna RSN Täitevkomitee esimees.

Ta on maetud Pärnu Alevi kalmistule.

Isiklikku
Johan Friedrich Wilhelm Lombaku vend oli Arthur Richard Lombak (1896–1977).

Viited

Kirjandus
 Vilhelm Lombak. Bolševikud võitluses töörahva võimu eest Viljandis ja Viljandi maakonnas Veebruarirevolutsioonist kuni 1918. a. Saksa okupatsioonini. – Nõukogude võimu eest. Veebruari- ja Oktoobrirevolutsioonist Eestis aktiivselt osavõtnute mälestuste kogu. Tallinn 1957, lk 296–325
 Vilhelm Lombak (1892—1973). Nekroloog. Rahva Hääl, 25. aprill 1973

Välislingid
 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Pärnu Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee rahandusosakonna juhataja Villem Lombak (1944)
 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Lombak, Vilhelm Ivani poeg - Eesti NSV Ülemnõukogu saadik, Pärnu (1951)
 ERR arhiiv. 50 aastat rivis. Villem Lombak (1966)

Eestimaa Kommunistliku Partei liikmed
Eesti NSV II Ülemnõukogu liikmed
Eesti NSV III Ülemnõukogu liikmed
Pärnu Alevi kalmistule maetud
Sündinud 1892
Surnud 1973
Prieska

Prieska on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas, Siyathemba valla halduskeskus. Linn asub Oranje jõe kaldal.

Asula on rajatud 1882. aastal, linnaõigused sai 1892. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Prieska elanikest värvilisi 67,44%, mustanahalisi aafriklasi 23,59%, valgeid 8,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,49% ja teisi 0,44%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 92,58%, koosa keelt 4,44%, inglise keelt 1,01%, tsvana keelt 0,64% ja sotho keelt 0,46%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Bebi Dol

Bebi Dol (Беби Дол; sündinud 2. oktoobril 1962) on Serbia laulja.

Ta esindas Jugoslaaviat 1990. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Brazil", mis kogus 81 punkti ja saavutas 7. koha.

Serbia lauljad
Jugoslaavia esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel
Sündinud 1962
Siw Malmkvist

Siw Gunnel Margareta Malmkvist (sündinud 31. detsembril 1936) on Rootsi laulja.

1960. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Rootsit lauluga "Alla Andra Får Varann".

1969. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Saksamaad lauluga "Primaballerina".

Rootsi lauljad
Rootsi esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel
Sündinud 1936
Melodifestivaleni võitjad
Claes-Göran Hederström

Claes-Göran Hederström (20. oktoober 1945 Danderydi vallas – 8. november 2022) oli rootsi laulja. 

1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Rootsit lauluga "Det börjar verka kärlek, banne mej".

Rootsi lauljad
Rootsi esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel
Melodifestivaleni võitjad
Sündinud 1945
Surnud 2022
Wolmaransstad

Wolmaransstad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Kenneth Kaunda ringkonnas Maquassi Hillsi vallas.

Asula on rajatud 1888. aastal, linnaõigused sai 1891. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wolmaransstadi elanikest valgeid 57,42%, mustanahalisi aafriklasi 35,37%, India või Aasia päritolu inimesi 2,84%, värvilisi 2,61% ja teisi 1,76%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 71,65% inimestest, tsvana keelt 13,01%, inglise keelt 8,17% ja sotho keelt 2,51%.

Viited

Loodeprovintsi (LAV) linnad
Lasse Berghagen

Lars Nils "Lasse" Berghagen (sündinud 13. mail 1945) on Rootsi laulja. 

1975. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Rootsit lauluga "Jennie, Jennie".

Rootsi lauljad
Rootsi esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel
Sündinud 1945
Monica Törnell

Monica Kristina Ingeborg Törnell (sündinud 3. juunil 1940 Trönös, Hälsinglandis) on Rootsi laulja.

1986. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Rootsit koos Lasse Holmiga, kellega ta esitas laulu "E' de' det här du kallar kärlek?". Laul saavutas 78 punktiga viienda koha.

Rootsi lauljad
Rootsi esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel
Sündinud 1954
Melodifestivaleni võitjad
Sõru Merekeskus

Sõru Merekeskus on ehitiste kompleks Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Sõru külas. Kompleksi kuulub muu hulgas Sõru muuseum ja Sõru sadam. Kompleksi haldab MTÜ Sõru Merekeskus. Kompleks avati oktoobris 2006.

Viited

Eesti ehitised
Hiiumaa vald
Eesti merendus
Sator

Sator on mitmekeelne eelretsenseeritav teaduslik raamatusari, aastaraamat, mille väljaandja on EKM Teaduskirjastus.

Sarjas avaldatakse akadeemilisi originaalkäsitlusi, artikleid ja monograafiaid religiooniantropoloogia, ennekõike võrdleva usundiuurimise alalt. Eesti teadlaste eestikeelsete kirjutiste kõrval ilmub ka välismaa teadlaste kirjutisi, valdkonna uurimisklassikat ja muukeelses teaduskirjanduses avaldatud tippuurimuste tõlkeid. Eraldi rubriikides ilmuvad võimaluse korral erialaraamatute tutvustused ja arvustused, teadusklassikute mälestused, osalusvaatluste kroonikad, uurimiskeskuste ja kaitstud väitekirjade ülevaated, konverentside ja välitööde tutvustused jm.

Sarja asutas Mare Kõiva, kes on ühtlasi selle peatoimetaja. Tegevtoimetajad on Asta Niinemets ja Liisa Vesik. Sari ilmub aastast 1996, perioodilisena aastast 2013.

Toimetuskolleegium: Tiiu Jaago (Tartu Ülikool), Reet Hiiemäe (Eesti Kirjandusmuuseum), Mare Kalda (Eesti Kirjandusmuuseum), Tarmo Kulmar (Tartu Ülikool), Nikolay Kuznetsov (Eesti Kirjandusmuuseum), Aado Lintrop (Eesti Kirjandusmuuseum), Emily Lyle (School of Scottish Studies in Edinburgh), Mirjam Mencej (Ljubljana ülikool), Jonathan Roper (Tartu Ülikool), Marju Kõivupuu (Tallinna Ülikool), Ülo Valk (Tartu Ülikool), Tatjana Vladõkina (Udmurdi Ajaloo, Keele ja Kirjanduse Instituut, Ižkar), Irina Vinokurova (Karjala Ajaloo, Keele ja Kirjanduse Instituut, Petroskoi), Ergo-Hart Västrik (Tartu Ülikool).

Viited

Välislingid
 Ajakirja koduleht

Folkloristika
Eesti teadusajakirjad
Eesti raamatusarjad
Jennifer Cohen

Jennifer Marisse Cohen (sündinud 8. aprillil 1999) on Haapsalust pärit eesti laulja. 

Ta on võitnud mitu lauluvõistlust ning täitis 2017. aastal XII noorte tantsupeo "Mina jään" peategelase Hämariku rolli.

Isiklikku 
Jennifer Marisse Coheni ema on eestlane Riina Cohen ja isa ameeriklane Jeffrey Cohen. Kogu Jenniferi perekond on ühest kõrvast kurt.

Hariduskäik 
2006. aastal alustas Jennifer Marisse Cohen õpinguid Haapsalu Linna Algkoolis, kus ta lõpetas kuuenda klassi. Aastast 2012. õppis Cohen Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumis, kuid kooli sulgemisel 2013. õppeaasta lõpus suundus ta õppima Tallinna Kadrioru Saksa Gümnaasiumi. 2013. aastal lõpetas Cohen ka 55. lennus Cyrillus Kreegi nimelise Haapsalu Muusikakooli klaveri erialal. 2015. aastal lõpetas ta Kadrioru Saksa Gümnaasiumis põhikooli ja 2018. aastal Tallinna 32. Keskkoolis gümnaasiumi (teatriklassis).

Aastast 2005 kuni Tallinna suundumiseni on Cohen laulnud laulustuudios DO-RE-MI ning alates aastast 2013 huvikoolis Meero Muusik juhendaja Mirjam Dede käe all. Jennifer Cohen õppis Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis pop-jazz'i osakonnas (2018. aasta lennus).

Muusikaline karjäär 
Jennifer Marisse Cohen on osalenud lauluvõistlustel ja andnud kontserte. Muuhulgas on ta osalenud näiteks telesaadetes "Laulukarussell", "Solistical" ja "Eesti otsib superstaari". 2017. aastal toimunud XII noorte tantsupeol täitis Cohen peategelase Hämariku rolli, lisaks võttis osa isetekkelisest Vabaduse väljaku tantsupeost, kus selgitas toimuvat inglise keeles.

Kontsertidest olulisimaks võib pidada tema esinemist 2017. aasta muusikapäeva raames, kui Cohen andis koos Luisa Lõhmusega kontserdi "Tallinn kutsub!" Tondi–Lennujaama liinil sõitvas trammis number 4. 

Eesti Laul 2019

Viited 

Eesti muusikud
Sündinud 1999
Vosburg

Vosburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Kareebergi vallas.

Asula rajati 1895. aastal, linnaõigused sai 1897. aastal. Vosburg on saanud nime selle järgi, et rajati Vos'i perekonnale kuulunud farmi maadele.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vosburgi elanikest värvilisi 79,59%, mustanahalisi aafriklasi 11,83%, valgeid 7,23%, India või Aasia päritolu inimesi 1,11% ja teisi 0,24%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 89,12% inimestest, koosa keelt 4,53%, inglise keelt 1,99%, tsvana keelt 1,11%, pedi keelt 0,87% ja svaasi keelt 0,87%.

Galerii

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Griekwastad

Griekwastad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Siyancuma vallas.

Linn on asutatud misjonijaama juurde 1812. aastal. 1873–1880 oli Griekwastad Briti koloonia Griqualand Westi pealinn.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Griekwastadi elanikest värvilisi 60,14%, mustanahalisi aafriklasi 33,26%, valgeid 3,81%, India või Aasia päritolu inimesi 0,54% ja teisi 2,22%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,37% inimestest, tsvana keelt 2,29%, inglise keelt 0,81% ja koosa keelt 0,50%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Aristarh Trofimov

Aristarh Trofimov (sündinud 11. oktoobril 1928 Venemaal) on Eesti ettevõtja ja endine Eesti NSV kaubandustegelane.

Trofimov lõpetas 1950 Moskva Väliskaubanduse Instituudi väliskaubanduse ökonomisti erialal.

Ta on töötanud 1958–1967, 1971–1980 Eesti NSV Ministrite Nõukogu ja NSV Liidu Väliskaubanduse Ministeeriumi volinikuna. 1961–1969 oli esimese Nõukogude Liidu poolt välismaal loodud aktsiaseltsi – Brüsselis tegutsenud AS Belso kommertsdirektor. 1969–1971 oli ta ametnik NSV Liidu Kaubandusesinduses Pariisis ning 1980–1986 NSV Liidu kaubanduslik esindaja Tuneesias.

Trofimov oli 1986–1989 Eesti NSV Tööstus-Kaubanduspalati presiidiumi esimees, 1989. aastal oli ta üks Eesti Kaubandus-Tööstuskoja taastajatest ning 1989–1998 OÜ Belesta juhatuse liige.

Ta oli 1975–1980 Tallinna Linna Töötava Rahva Saadikute Nõukogu saadik, NSV Liidu Kaubandus-Tööstuskoja nõukogu liige, Itaalia – NSV Liidu administratiivnõukogu liige ning Eesti NSV VEKSA ühingu juhatuse liige.

Tunnustused 
 Austuse märk, 1971
 Eesti NSV teeneline ökonomist, 1980

Viited 

Eesti ettevõtjad
Eesti NSV teenelised ökonomistid
Sündinud 1928
East London

East London (afrikaani keeles Oos-Londen) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis, Buffalo City linnaringkonna halduskeskus. Linn asub India ookeani rannikul Buffalo jõe suudmes.

East London on oluline tööstus- ja sadamalinn.

East London on asutatud 1847. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli East Londoni elanikest mustanahalisi aafriklasi 70,09%, valgeid 16,00%, värvilisi 11,63%, India või Aasia päritolu inimesi 1,78% ja teisi 0,50%. Koosa keelt pidas emakeeleks 61,77%, inglise keelt 21,21% ja afrikaani keelt 13,25%.

Galerii

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Sadamalinnad
Rustenburg

Rustenburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis, Bojanala Platinumi ringkonna ja Rustenburgi valla halduskeskus.

Rustenburg on asutatud 1851. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rustenburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 52,84%, valgeid 40,44%, India või Aasia päritolu inimesi 3,30%, värvilisi 2.79% ja teisi 0,63%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 41,17%, tsvana keelt 27,86%, inglise keelt 11,93%, sotho keelt 4,05%, koosa keelt 3,09%, tsonga keelt 2,88%, suulu keelt 1,99% ja pedi keelt 1,87%.

Viited

Loodeprovintsi (LAV) linnad
Fame (duo)

Fame oli Rootsi ansambel.
2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas see Rootsit lauluga "Give Me Your Love".

Rootsi ansamblid
Rootsi esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel
Melodifestivaleni võitjad
Jaungulbene vald

Jaungulbene vald (läti keeles Jaungulbenes pagasts) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Tirza, Galgauska, Līgo ja Daukstese vallaga, samuti ka Madona piirkonna Dzelzava vallaga.

Valla pindala on 90,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1140 inimest.. Valla halduskeskus on Gulbītise küla, vallavanemaks on Aleksandrs Vasiļjevs.

Ajalugu 

Jaungulbene valla alal asusid varem Jaungulbene mõisa maad. Mõisade kaotamisel kuulus sellele 12 246,28 ha maad. Valla vana saksakeelne nimekuju oli Neu-Schwanenburg. Aastal 1935 oli valla pindala 252 km² ja seal oli 4672 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Siltāji, Jaungulbene, Līgo ja Daukstese külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1956 liideti Jaungulbene külanõukoguga likvideeritav Aduliena külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

Loodus 

Suurim jõgi on Liede. Valda jäävad 1,608 km² suurune ja 40 meetri sügavune Ušuri järv ning 48,4 ha suurune Siladzirnavase järv.

Looduskaitse all on Jaungulbene tammeallee ja mõned nimetud põlispuud.

Kaitstavad mälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Jaungulbene mõisakompleks (sealhulgas park, tall, hiljem tuletõrjedepoo, paraadväravad, obelisk, läbikäiguga tootmishoonete kompleks, häärber ja Kuradiväravad koos selle juures asuvate tehislike linnusevaremetega), Ušurise järve maja, Struņķi muinaskalmed ehk Kivirand, hiiepaik Liedese linnamäel, linnamägi ja selle ümbruskond, Liednieki muinaskalmed ja Sēlieši muinaskalmed. 

Kohaliku kaitse all on Jaungulbene mõisakompleksist häärberi vestibüüli interjöör, ahi ja fassaadil olev vapp, vahimajake, kelder-tootmishoone, mõisavalitseja maja, laut, kabel, mõisapargi aed, sepikojaga kutsari maja, teine kabel (hilisem Jaungulbene luteri kirik), kaks elumaja, aedniku maja koos kuuri ning aiainventari laoga, transpordivahendite hoidla, teeviit ja Mesilasmaja või Nukumaja, lisaks veel Aizupese muinaskalmed.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 1105 lätlast, 50 venelast, 8 valgevenelast, 2 ukrainlast, 7 poolakat ja 1 leedulane. 

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Gulbene piirkond
Aksel Treimann

Aksel Treimann (31. jaanuar 1944 – 20. veebruar 2012) oli Eesti ärijuht.

Treimann on lõpetanud Pärnu 2. keskkooli 1962 ning TPI keemiatehnoloogia insenerina 1968.

Ta on töötanud 1974–1978 assistendina ja vanemõpetajana, 1978–1988 Saku Õlletehase  direktorina, 1988–1990 Eesti ATK juhataja asetäitjana. 1990–1991 oli ta Eesti Toiduainete Tööstuse "Asto" esimees.

Treimann on olnud Kiviteri nõukogu liige, Silmeti nõukogu esimees, Viisnurga nõukogu liige ning AS Moka nõukogu liige.

1992. aastal oli ta Tiit Vähi esimeses valitsuses tööstuse ja energeetikaminister. Ta oli 1992–1993 Koonderakonna liige.

Viited 

Eesti ärijuhid
Eesti vabamüürlased
Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased
Sündinud 1944
Surnud 2012
Trompsburg

Trompsburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis, Xhariepi ringkonna ja Kopanongi valla halduskeskus.

Asula on rajatud 1891. aastal, linnaõigused sai 1902. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Trompsburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 70,2%, värvilisi 22,1%, valgeid 6,6%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,6%. Sotho keelt pidas emakeeleks 41,3% inimestest, afrikaani keelt 35,7%, koosa keelt 15,7%, inglise keelt 1,8% ja teisi keeli 5,5%.

Viited

Free State'i provintsi linnad
Stari

Stari on küla (vidējciems) Lätis Gulbene piirkonnas, Daukstese valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 125 m kõrgusel, Riiast 191 ja piirkonna keskusest Gulbenest 6 kilomeetri kaugusel.

Külas on lisaks vallamajale veel kultuurimaja (asuvad ühe katuse all) ja raamatukogu, sellest lõuna pool asub Stari lennuväli. Staris on Anķupene ja Stari bussipeatused. Stari rajati nõukogude ajal kohaliku sovhoosi keskasulaks. 

Looduskaitse all on Pabērži tamm ümbermõõduga 4,33 meetrit.

Aastal 2017 oli külas 292 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 291.

Viited

Gulbene piirkonna külad
Tannheimi mäestik

Tannheimi mäestik (saksa: Tannheimer Berge) on Allgäu Alpide alamgrupp Baieri-Tirooli piirialal. Nimi tuleb Tannheimi külalt Tannheimer Tali orus Austria Tirooli liidumaal.

Tannheimi mägede kõrgemad tipud on Kellenspitze (2238 m) ja Gimpel (2176 m); mõlemale saab hõlpsasti tõusta Nesselwänglest Tannheimer Talis. Teised tipud on Gehrenspitze (2163 m), Rote Flüh (2111 m), Schartschrofen (1968 m), Schneidspitze (2009 m) ja Kelleschrofen (2091 m), millelt kerkib Babüloni torn (Babylonischer Turm). Tannheimist põhjas kerkib Einstein, silmatorkav, isoleeritud tipp.

Matkabaasid Tannheimi mägedes on Gimpelhaus, Tannheimi hütt, Otto Mayri hütt ja Füsseni hütt. Kohaliku mäepääste teenistuse baas on operatsioonide tuba mitmeotstarbelises keskuses Nesselwängles ja Gimpelalmis.
Mel Brooks

Mel Brooks (sünninimi Melvin Kaminsky; sündinud 28. juunil 1926 New Yorgis Brooklynis) on Ameerika näitleja, filmirežissöör, stsenarist, produtsent.

Isiklikku
1964. aastal abiellus ta Anne Bancroftiga.

Ameerika Ühendriikide näitlejad
Ameerika Ühendriikide koomikud
Sündinud 1926
Evelina Sašenko

Evelina Sašenko (sündinud 26. juulil 1987 Rūdiškės) on Leedu laulja.
2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Leedut lauluga "C‘est Ma Vie".

Leedu lauljad
Eurovisioonil osalejad
Sündinud 1987
Bach (Tirool)

Bach on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 1070 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 56,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 629 inimest. Vald asub Lechtali ülemises otsas ja seda on kirjalikult esmakordselt mainitud 1427. aastal. Paljud elanikud pendeldavad. Muidu on peamine sissetulekuallikas turism.

Viited

Välislingid 
 www.bach.tirol.gv.at

Tirooli liidumaa vallad
Vili Resnik

Vili Resnik (sündinud 27. novembril 1963) on Sloveenia laulja.

1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Sloveeniat lauluga "Naj bogovi slišijo".

Sloveenia lauljad
Eurovisioonil osalejad
Sündinud 1963
Nuša Derenda

Nuša Derenda (sünninimi Anuška Žnideršič; sündinud 30. märtsil 1969) on Sloveenia laulja.

2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Sloveenia lauluga "Energy".

Sloveenia lauljad
Eurovisioonil osalejad
Sündinud 1969
Sestre

Sestre oli Sloveenia ansambel.

2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Sloveeniat lauluga "Samo ljubezen".

Sloveenia ansamblid
Eurovisioonil osalejad
Karmen Stavec

Karmen Stavec (sündinud 21. detsembril 1973) on Sloveenia laulja.

2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Sloveeniat lauluga "Nanana".

Sloveenia lauljad
Eurovisioonil osalejad
Sündinud 1973
Platin

Platin oli Sloveenia ansambel.

2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Sloveeniat lauluga "Stay Forever".

Sloveenia ansamblid
Eurovisioonil osalejad
Juuli kriis

Juuli kriis oli 1914. aasta suvel Euroopas toimunud diplomaatiline kriis, mis päädis Esimese maailmasõja puhkemisega kuu aega hiljem. Kriisi vallandas Austria-Ungari troonipärija ertshertshog Franz Ferdinandi tapmine 28. juunil Sarajevos Jugoslaavia natsionalisti Gavrilo Principi poolt, kes kuulus panslavistlikku ja Austria-Ungari vastasesse salaühingusse Noor Bosnia.

Austria-Ungari süüdistas Serbia valitsust atentaadi organiseerimisele kaasaaitamises ja esitas 23. juunil Serbiale ultimaatumi, andes vastamiseks aega 48 tundi ning ähvardades keeldumise korral sõjaga. Serbia lükkas ultimaatiumi tagasi ja 28. juulil 1914 kuulutas Austria-Ungari Serbiale sõja.

Välislingid 
 Austria-Ungari poolt Serbiale esitatud ultimaatiumi tekst (algkujul, saksa keeles)
 Austria-Ungari poolt Serbiale esitatud ultimaatiumi tekst (inglise keelde tõlgituna)
 Serbia vastus ultimaatiumile (tõlgituna inglise keelde)

Esimene maailmasõda
1914
Stradi vald

Stradi vald (läti keeles Stradu pagasts) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Gulbene linnaga, Beļava, Stāmeriena, Litene ja Daukstese vallaga ning Balvi piirkonna Rugāji vallaga.

Valla pindala on 173,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1916 inimest.. Valla halduskeskus on Gulbene linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Parka iela 10, vallavanemaks on Juris Duļbinskis.

Ajalugu 

Aastal 1945 loodi Vecgulbene valla alal Stradi külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti sellega likvideeritav Krope külanõukogu. Aastal 1965 liideti Daukstese külanõukoguga Stari külanõukogu «Stari» sovhoosi maad, aastal 1977 veel osa Stradi külanõukogu aladest, aga Stari külanõukoguga liideti osa Beļava ja Stāmeriena külanõukogu maid. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Antani muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Antani II muinaskalmed, Dziesnieki talu hooned ja Jaunpommeri muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu.

Loodus 

Suurim jõgi on Pedetsi jõgi, teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Pogupe, Krustalīce ja Audīle. 

Looduskaitse all on Vecupe tamm, Vainagi tamm, Krustalīce Lejasstradi tamm, Siljāņi tammed, Zeltaleja tammed, Pededze Osmoderma tamm, Osmoderma tamm, Kaļņa riests, Avenāji tamm, Skudri tamm ja Aizvēji tamm. Lisaks neile kasvab vallas veel mitu nimetut põlist looduskaitsealust tammepuud. Valla lõunaosa jääb osalt Lubānsi märgala hoiualale idaosa aga Mugurve luha hoiualale.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 1600 lätlast, 166 venelast, 15 valgevenelast, 25 ukrainlast, 9 poolakat ja 8 leedulast. 

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

 Valla koduleht (läti keeles)

Läti vallad
Gulbene piirkond
Rebeka Dremelj

Rebeka Dremelj (sündinud 25. juulil 1980) on Sloveenia laulja.
2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Sloveeniat lauluga "Vrag naj vzame".

Sloveenia lauljad
Eurovisioonil osalejad
Sündinud 1980
Martina Majerle

Martina Majerle (sündinud 2. mail 1980) on Horvaatia laulja.

Ta esindas koos ansambliga Quartissimo Sloveeniat 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Love Symphony". 

Horvaatia lauljad
Sloveenia lauljad
Eurovisioonil osalejad
Sündinud 1980
Līgo vald

Līgo vald (läti keeles Līgo pagasts, latgali keeles Leigū pogosts) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Daukstese ja Jaungulbene vallaga ning Madona piirkonna Dzelzava ja Indrāni vallaga.

Valla pindala on 79 km². 2016. aasta seisuga elas seal 409 inimest. Valla halduskeskus on Līgo küla, vallamaja asub aadressil Krasta iela 12. Vallavanemaks on Uldis Doņuks.

Suurim jõgi on Liede. Looduskaitse all on Līkumi tammed ja Meldri tamm.

Ajalugu 

Aastal 1945 moodustati Jaungulbene vallas Siltāji, Jaungulbene, Līgo ja Daukstese külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1965 liideti Līgo külanõukoguga likvideeritav Siltāji külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ušuri muinaskalmed ehk Sõjahauad.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 369 lätlast, 12 venelast, 1 valgevenelane, 1 ukrainlane ja 1 poolakas. 

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited 

Läti vallad
Gulbene piirkond
Maja Keuc

Maja Keuc (sündinud 16. jaanuaril 1992 Mariboris) on Sloveenia laulja.
2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Sloveenia lauluga "No One".

Sloveenia lauljad
Eurovisioonil osalejad
Sündinud 1992
Eva Boto

Eva Boto (sündinud 1. detsembril 1995) on Sloveenia laulja.
2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Sloveenia lauluga "Verjamem".

Sloveenia lauljad
Eurovisioonil osalejad
Sündinud 1995
Tinkara Kovač

Eva Boto (sündinud 3. septembril 1978) on Sloveenia laulja.

2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Sloveenia lauluga "Spet/Round and Round".

Sloveenia lauljad
Eurovisioonil osalejad
Sündinud 1978
Viive Ligi

Viive Ligi on Eesti jurist, riigikohtunik (halduskolleegiumi liige).

Ta lõpetas 1981. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Ta on kohtunikuna töötanud 1982. aastast. Vabariigi President nimetas ta 19.08.1993 otsusega nr 166 kohtunikuks Tallinna Ringkonnakohtusse. Ta oli ringkonnakohtu halduskolleegiumi liige.

Konkursil Riigikohtu kohtuniku ametikohale konkureeris ta Tartu Ringkonnakohtu kohtuniku Tiina Papli (Pappel) ja õiguskantsleri asetäitja-nõuniku Nele Parresti (Parrest) kõrval.

16. detsembril 2014 otsustas Riigikogu nimetada ta riigikohtunikuks alates 1. veebruarist 2015. Otsuse poolt hääletas 71 Riigikogu liiget, vastu oli 1 liige ning erapooletuid ei leidunud. Ta andis ametivande Riigikogu ees 15. jaanuaril 2015.

Viited 

Eesti juristid
Eesti riigikohtunikud
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Sünniaeg puudub
Litene vald

Litene vald (läti keeles Litenes pagasts) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Stāmeriena ja Stradi vallaga, samuti ka Alūksne piirkonna Jaunanna vallaga ning Balvi piirkonna Kubuli ja Rugāji vallaga.

Valla pindala on 127 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1018 inimest. Valla keskus on Litene küla, vallavanemaks on Vilnis Lapiņš.

Ajalugu 

Vald moodustati aastal 1866, selle vana saksakeelne nimekuju oli Lettin. Aastal 1935 oli valla pindala 149 km². Aastal 1945 moodustati vallas Priednieki ja Litene külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Litene külanõukoguga likvideeritav Priednieki külanõukogu, aastal 1960 aga osa Vecgulbene külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

Kaitstavad mälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lešķi muinaskalmed ehk Kalmepõld, Podnieki muinaskalmed ehk kalmemägi, Akmeņrūčise muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Läti sõjaväe Litene suvine välilaager, Litene mõisakompleks (sealhulgas tall), kommunistliku massimõrva ohvrite mälestusmärk koos matmispaigaga ja Kraukļi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Grīva muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Litene kalmistu kabel, Litene mõisa pesuköök, häärber, kaks teenijate maja, park, magasiait, ait, küün ja apteek.

Loodus 

Tähtsamad jõed on Pedetsi jõgi ja selle lisajõgi Sita jõgi. Järvedest asub Stāmeriena valla piiril 23,9 ha suurune Kauguri järv.

Looduskaitse all on Ozolciemsi tammed, Litene paberivabriku tamm, Pedetsi jõe tammed, Litene vabaõhulava tamm, Litene mõisa jalakas, Litene tamm ja arvukalt nimetuid põlispuid. Valla lõunaosa jääb osaliselt Mugurve luha kaitsealale, valla ida- ja keskosa aga Sita ja Pedetsi luha kaitsealale.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 856 lätlast, 126 venelast, 11 valgevenelast, 1 ukrainlasne, 1 poolakas ja 2 leedulast.   

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

 Valla kodulehekülg (läti keeles)

Läti vallad
Gulbene piirkond
Carlos Mendes

Carlos Eduardo Teixeira Mendes (sündinud 23. märtsil 1947) on Portugali laulja.

1964. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Verão".

1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "A festa da vida".

Portugali lauljad
Portugali esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel
Sündinud 1947
Tartu ülikooli peahoone tulekahju

Tartu ülikooli peahoone tulekahju oli ööl vastu 21. detsembrit 1965 Tartu ülikooli peahoones toimunud tulekahju.

Tulekahjus hävis 900 m² põrandapinnast (kogu peahoone põrandapind oli 6255 m²). Eeluurimise käigus tuvastati, et põleng sai alguse hoone teisel korrusel asunud üldfüüsika kateedri üldpraktikumi pimedas (ilma akendeta) ruumis elektririkkest. Peahoone taastati 1. septembriks 1966, ülikooli aula aga 28. aprilliks 1967.

Viited

Eesti tulekahjud
Tartu Ülikool
1965
Ob (linn)

Ob on linn Venemaal Novosibirski oblastis. Asub Novosibirskist 5 km lääne pool, 10 km kaugusel Obi jõest.

Ajalugu 
Asula tekkis raudteejaama juurde ja kandis 1934. aastani nime Tolmatšovo. Aastal 1947 sai aleviks ja 1969 sai linnaõigused.

Viited

Välislingid 

 Obi koduleht

Venemaa linnad
Novosibirski oblast
Sviby tulekahju

Sviby tulekahju oli 13. juunil 1932 Vormsi saarel Sviby külas toimunud tulekahju. Tulekahjus hävis pea kogu küla hoonestus.

Tulekahju sai alguse Nibundase talu elumajast.

Tulekahju põhjus 
Sel päeval oli pererahvas läinud kaugemale toimetama, koju jäi peremehe 73aastane ema Maria Österlin, kes tegi pliidi alla tule ja käis õues puid toomas, kuid pliidi ette oli jäetud peremehe hööveldamisest jäänud laastuhunnik, kuhu sattus koldest säde, laastud süttisid ning neist tõusnud leegid süütasid seejärel tapeedi.

Kuna sel päeval oli ilm kuum, kuiv ja tuuline, levis tuli tihedalt hoonestatud ja paljuski õlgkatustega külas kiiresti teistesse taludesse. Samuti olid paljud teistegi talude elanikud kas põllutöödel või merel. Külas polnud tuletõrje veepritsi.

Tule kahju 
Küla 36 talust põles ära 21, koduta jäi 118 inimest. Rahaline kahju oli 150 000 krooni. Tulekahju järel toetasid toiduga ümbruskonna külad, samuti tuli appi Punane Rist ja kuna peagi pidi toimuma Rootsi kuninga visiit, andis ka kuningas annetusi. Pärast tulekahju planeeriti uute hoonete paigutus senisest hajutatumalt.

Viited

Välislingid
http://www.delfi.ee/news/paevauudised/ekspress/vanainimene-kuttis-pliiti-ja-poletas-sviby-kula-maha?id=78528631
https://online.le.ee/2012/07/06/vormsi-muuseumis-on-naitus-sviby-suurpolengust/

Eesti tulekahjud
Vormsi
1932. aasta Eestis
Mitmepealine kaal

Mitmepealine kaal on kiire, täpne ja usaldusväärne kaalumise masin, mida kasutatakse nii toidu kui ka toiduks mittekasutavate toodete pakendamisel.

Ajalugu
Mitmepealine kaal leiutati ja arendati välja 1970ndatel Ishida  inseneride poolt ja lasti seejärel käiku toiduainetööstustesse üle kogu maailma.

Tänapäeval on mitmepealine kaal tänu suurele kaalumise kiirusele ja täpsuele pakenditööstuses laialdaselt levinud ning seda valmistavad mitmed tootjad kogu maailmas. Mõned tootjad pakuvad terviklikke pakendamisliine mitmepealise kaalu ja teiste pakkeseadmetega.

Kuidas mitmepealine kaalumine töötab
Tavaline sihtkaal iga paki kohta võib olla 100 grammi toodet, mis sisestatakse mitmepealise kaalu pealt osast, kust see jaguneb salvedesse. Iga salv kukutab toote kaalsalve, kui salv tühjaks saab.

Jagunemine toimub tavaliselt kas gravitatsiooni, vibratsiooni või tsentrifugaaljõul. Sisestamist kontrollib vibratsioon, gravitatsioon, rihmad või kruvisüsteemid.

Mitmepealine kaal ettevõtetes
Mitmepealine kaalumine on abiks järgmistel töödel:

Kottide täitmine

Kottide arv võib olla suur. Kaal suudab täita väga erineva suurusega kotte, alustades imetillukestest ja lõpetades mitmeid kilosid kaaluvate toitlustuskottidega.

Segakaalumine

Mitmepealine kaal suudab segada ja jagada pakkidesse toodeid, kus on kuni kaheksa erikomponenti. Kaal on jagatud sektsioonideks, igaühel neist on oma sisestus. Näiteks hommikuhelbeid suudab kaal pakkidesse jaotada nii, et samal ajal satub igasse pakki võrdsetes kogustes muid lisandeid.

Rakendused
Algselt kasutati seadeldisi juurviljade kaalumiseks, 1970ndatel ja 80ndatel lisati veel võimalused snäkkide ja kondiitritoodete pakendamiseks. Algul oli kergem kaaluga kasutada ümaraid tooteid, hiljem arendati seadet nii palju edasi, et sellega oli võimalik väga kiiresti ja efektiivselt kaaluda põhimõtteliselt kõike.
Mitmepealise kaaluga saab kaaluda ja pakenditesse jaotada: kleepuvaid tooteid (kala, linnuliha, juust); graanuleid ja pulbreid (kohvioad, teepurud); õrnad tooted (käsitööšokolaadid, gurmeeküpsised); komplekssed tooted (ühel alusel asuvad erinevad toidud, kus igat toodet on õiges koguses).

Viited

Masinad
Traathari

Traathari on väga levinud tööriist, mida kasutatakse peamiselt pindade puhastamiseks lihvimise teel. Traatharjade kasutusalad, materjalid, tegumoed ning seega ka omadused varieeruvad olenevalt harja otstarbest.

Kasutusalad 

Traatharju kasutatakse peamiselt lihvimise eesmärgil, näiteks rooste või vana värvi eemaldamiseks, elektrit juhtivate pindade puhastamiseks kontakti parandamise eesmärgil ning isegi suurte loomade (näiteks hobuste) hammaste ja kapjade puhastamiseks.

Materjalid 

Traatharjadel on tihti kergesti vormitavast materjalist (plast, puit) käepidemed, mille külge on kinnitatud traadid vaigu, liimi või klambriga. On ka variante, kus kinnitatud on üks pikk paika “õmmeldud” traat. On olemas ka pöörlevate elektritööriistadega kasutatavad harjad, mille käepide on asendatud universaalse ühendusega. 

Üldiselt kasutakase traatharja harjaste valmistamisel suure süsinikusisaldusega terast, kuid on harju, mis on valmistatud ka muust materjalist, näiteks alumiiniumist, messingust, pronksist, või on terasharjased kaetud teise metalliga (näiteks brass). Varieeruvad metallide füüsikalised ning mehaanilised omadused defineerivad ka eri materjalist harjaste kasutusalad.

Traatharjade tüübid 

Traatharju on väga palju tüüpe ning neid jagatakse nii kuju kui ka ettenähtud kasutusala järgi. Näiteid traatharjade eritüüpidest:
 silinderharjad
 motoriseeritud harjad
 viilipuhastusharjad
 keermepuhastusharjad
 käsiharjad
 nühkimisharjad
 traatharjastega põrandaharjad
 elektritööriistade traatharjad
 jne

Eriomadused 
Eriomaduste hulka kuuluvad harjaste sirgus või sissepressitud mustrid, ümardatud lõiked, lõikamata traat ja palju muud. Traatharjad võivad ka olla kuivlibesti või muu lõikamist hõlbustava ainega, mida pühitavale pinnale lisatakse. Keerlevate traatharjade harjaseid hoidvad rattad on tihti kinnitatud metallist kinnitusvarre külge.

Rakendused 
Traatharju kasutatakse peamiselt puhastamiseks. Jäigad harjased võimaldavad agressiivsemat ja sügavamale ulatuvat puhastust kui tavalised harjad ning olenevalt harjase tüübist kattematerjali, oksiidikihi ja materjali pindmise kihi eemaldamist (tavaliselt reageerimata materjali paljastamise ja pinna homogeensuse tagamise eesmärgil).

Viited 

Tööriistad
Solange Berry

Solange Berry (sündinud 23. novembril 1932 Charlerois) on Belgia laulja.

1958. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Un grand amour", saavutades ühe punktiga üheksanda koha.

Belgia lauljad
Eurovisioonil osalejad
Sündinud 1932