Ruumiline planeerimine

Ruumiline planeerimine planeerimisseaduse tähenduses on demokraatlik, erinevate elualade arengukavasid koordineeriv ja integreeriv, funktsionaalne, pikaajaline ruumilise arengu kavandamine, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi.

Ruumilise planeerimise eripära on see, et ta on avalik. Avalikustamine on kohustuslik, et tagada huvitatud isikute kaasamine, õigeaegne teavitamine ja võimalus kaitsta oma huvisid planeeringu koostamise käigus. Hästi läbiviidud planeering algab avalikustamise strateegia ja lähteülesande koostamisest. Sellele järgneb planeeringuala arengustrateegia väljatöötamine. Arengustrateegia alusel sõnastatakse planeeringuala arendamise visioon. Lähtuvalt arengustrateegiast ja visioonist koostatakse planeeringu seletuskiri ja kaardid või skeemid.

Planeeringualast tegevust Eestis korraldas varem keskkonnaministeerium. Nüüd korraldab seda siseministeerium, kuigi selle eest vastutab regionaalminister.

Planeeringu menetluse etapid 
Planeeringu menetluse etapid planeerimisseaduse järgi on
 algatamine
 algatamisest teatamine
 planeeringu sisuline koostamine ja lahendusvariandi või -variantide avalik tutvustamine
 planeeringu kooskõlastamine
 planeeringu vastuvõtmine
 planeeringu avalik väljapanek (selle kestus sõltub planeeringu liigist) ja avalik arutelu
 järelevalve (kui see on vajalik planeerimisseaduses toodud juhtudel)
 planeeringu kehtestamine
 planeeringu kehtestamisest teatamine.

Avalikkusel on õigus osaleda planeeringuprotsessis kogu selle menetluse jooksul.

Ruumilised planeeringud 
Ruumilised planeeringud planeerimisseaduse järgi on
 üleriigiline planeering
 maakonnaplaneering
 üldplaneering
 detailplaneering.

Ruumilise planeerimise alusdokument 

Ruumilise planeerimise alusdokument on Euroopa Ruumilise/Regionaalse Planeerimise Harta. Selle kiitis heaks 1983. aastal Euroopa Nõukogu liikmesriikide plaanimise eest vastutavate ministrite konverents Torremolinoses. Harta võttis kasutusele uue termini "ruumiline planeerimine". Kui varasem suurte territooriumide plaanimine oli välja kasvanud arhitektuursest ja linnaehituslikust plaanimisest, siis hartas kajastus selleks ajaks praktikast saadud kogemus, et ulatusliku territooriumi plaanimine pole võimalik ilma sotsiaalsete, majanduslike, keskkonna- ja kultuuriaspektide tasakaalustatud käsitluseta. See tähendas, et territoriaalset plaanimist polnud võimalik vaadelda lahus üldisest sotsiaal-majandusliku arengu prognoosist või kavast. Plaanimine eeldas eluvaldkondade arengu prognooside sünteesi. Sellist sünteesitud ja interdistsiplinaarset, territoriaalset plaanimist hakatigi nimetama ruumiliseks plaanimiseks. Euroopa Ruumilise/Regionaalse Planeerimise Harta on olnud aluseks planeerimis- ja ehitusseaduse ning planeerimisseaduse väljatöötamisele.

Vaata ka 
 Eesti planeerimissüsteem
 strateegiline planeerimine
 planeerimine
 arengukoridor
 Ateena harta
 Torremolinose harta
 VASAB
 ESPON

Viited

Välislingid 

 Siseministeeriumi planeeringute osakond
 Käsiraamat "Soovitused üldplaneeringu koostamiseks", toimetaja Lass. K, Autorid: Lass. K, Palginõmm. V, Muiso. M jt; Keskkonnaministeerium, Tallinn, 2000
 Artiklid Eesti Arhitektide Liidu veebis
 Planeerimisalaste linkide kogu
 "Jalgsi, rongi või jalgrattaga?" – Intervjuu Groningeni ülikooli ruumiteaduste instituudi planeeringute osakonna professori Gregory Ashworthiga, ajaleht Sirp 29/04/2011, Pakosta. L

Planeerimine
Arhitektuur

bg:Ландшафтна архитектура (ЛТУ)
de:Raumordnung