joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Vilve Männa

Vilve Männa (sünninimi Vilve Pukspuu; sündinud 2. septembril 1934 Raplas) on eesti õpetaja.

1952. aastal lõpetas ta Tallinna 7. Keskkooli. 1956. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi emakeele ja kirjanduse õpetajana. Aastatel 1962–1964 õppis kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli saksa keele osakonnas.

Aastatel 1956–1965 töötas ta Orissaare Keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetajana. 1965. aastast töötas ta Viktor Kingissepa nimelises Kingissepa Keskkoolis saksa keele õpetajana, aastatel 1967–1996 oli ta sama kooli (hiljem Kuressaare 1. Keskkool ja Saaremaa Ühisgümnaasium) õppealajuhataja. Paralleelselt töötas ta ka eesti keele ja saksa keele õpetajana. Aastatel 1989–1990 oli ta direktori kohusetäitja.

2004. aastast Isamaaliidu liige, hiljem Isamaa ja Res Publica Liidu liige.

Tunnustus
1989 Eesti NSV teeneline õpetaja
1998 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
2006 Kuressaare linna teenetemärk

Viited

Eesti õpetajad
Eesti NSV teenelised õpetajad
Valgetähe medaliklassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1934
Aimi Säremat

Aimi Säremat (sündinud 3. aprillil 1946) on eesti õpetaja ja koolijuht.

1964. aastal lõpetas ta Põlva Keskkooli.

1993. aastal lõpetas ta kaugõppes Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna pedagoogika eriala, diplomitöö "Haridusoludest ja kooli arengust Käina kihelkonnas 18. sajandi algusest kuni 1918. aastani".

Ta on töötanud 1970. aastatest Käina 8-klassilise Kooli õpetajana ning direktori asetäitjana õppe- ja kasvatustöö alal, 1980. aastate keskpaigast sama kooli (hilisemad nimed Käina Põhikool ja Käina Gümnaasium) direktor ning vene keele õpetaja. 

Töötab Käina Kooli sotsiaalpedagoogina.

Aastatel 2004–2016 oli ta Eesti Keskerakonna liige.

Tunnustus
1974 – Eesti NSV Haridusministeeriumi ning Haridusala, Kõrgemate Koolide ja Teaduslike Asutuste Töötajate Ametiühingu Eesti Vabariikliku Komitee aukiri
1989 – Eesti NSV teeneline õpetaja
2001 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk
2012 – Käina valla aukodanik

Viited

Välislingid
TLÜ Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum. Käina 8-kl Kooli direktor Aimi Säremat (1987)

Eesti õpetajad
Eesti koolijuhid
Eesti NSV teenelised õpetajad
Valgetähe medaliklassi teenetemärgi kavalerid
Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1946
W87

W87 on Ameerika Ühendriikide termotuumalõhkepea.

See loodi paigaldamiseks mandritevahelisele ballistilisel raketile LGM-118A Peacekeeper, mis pidi korraga kandma kuni 12 W87 lõhkepead. Aastatel 1986–2005 oli relvastuses 50 W87 lõhkepeaga Peacekeeperit. Alates 2007. aastast, seoses Peacekeeperite relvastusest mahavõtmisega 2005. aastal, laeti 250 W87 lõhkepead ümber vanematele Minuteman III rakettidele, üks lõhkepea raketi kohta.

Ajalugu 
W87 väljatöötamine algas 1982. aasta veebruaris Lawrence Livermore'i Riiklikus Laboratooriumis, lõhkepeade tootmine algas 1986. aasta juulis ning kestis1988. aasta detsembrini.

Kõigi relvastuses olevate W87 "eluiga" pikendati 2004. aasta paiku veel kolmekümneks aastaks Riikliku Tuumajulgeolku ameti läbiviidud "Life Extension Refurbishment Programi" raames.

Vaata ka 
 Tuumarelvade loend

Viited

Välislingid 
 W87 The Nuclear Weapon Archive'is. (inglise keeles)

Tuumarelvad
Ameerika Ühendriikide sõjandus
Kroņamuiža mõis

Kroņamuiža mõis (saksa keeles Kronenhof, läti keeles Kroņamuiža) oli rüütlimõis, hiljem Dzelzava karjamõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.

Läti mõisad
Cesvaine kihelkond
Pärnu kunstikool

Pärnu kunstikool oli kunstikool Pärnus aastatel 1980 kuni 2020 ja liideti Pärnu Kunstide Majaga ning uueks nimeks sai Pärnu Kunstide Kool.

Kool asus Pärnus aadressil Kerese tänav 3. Kooli direktor oli Kristel Kallau. Kooli haldab Pärnu linnavalitsus.

Kool asutati 1980.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Eesti kunstikoolid
Pärnu koolid
Põltsamaa muusikakool

Põltsamaa muusikakool on muusikakool Jõgeva maakonnas Põltsamaal aadressil Lille 2/4. Kooli direktor on Hannes Männik. Kooli haldab Põltsamaa vallavalitsus.

Ajalugu 
Põltsamaa Muusikakool alustas tegevust 1959. aastal endise Leihbergi kaubamaja teisel korrusel. Kooli avaaktus toimus 15. septembril 1959 kultuurimajas

Esialgu alustas kool oma tegevust viies üksteisest eraldatud ruumist. Avamisel võeti vastu 50 õpilast klaveri, akordioni, viiuli ja puhkpillide erialale. Esimesed pillid laenati kultuurikeskuselt ja keskkoolilt.

1962. aastal oli koolil kasutada seitse klassiruumi. Õpilasi oli ligemale sada, õppejõudusid üheksa. Koolile oli muretsetud viiulid ja klaverid, puhkpilliõpilaste hea esinemise eest saadi kultuuriministeeriumilt komplekt Tšehhi puhkpille.

Esimesena lõpetas kooli Hannes Altrov klarneti erialal Voldemar Lemmiku puhkpilliklassist, kes oli 1962. aastal ka ainus lõpetanu.

Direktorid 
 Voldemar Lemmik
 Aleksander Kossatkin
 Anne Kaus
 Hannes Männik

Tunnustus 

 2009 Kultuuripärl

Viited

Välislingid 
 Kooli koduleht

Eesti muusikakoolid
Põltsamaa
Jõgeva maakonna koolid
Saku muusikakool

Saku muusikakool on muusikakool Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus. Kooli direktor on Rauno Valdna.

Kool alustas tegevust 1. septembril 1979. 

2002 valmis spetsiaalselt muusikakoolile ehitatud maja.

1979-2017 on kooli lõpetanud 305 õpilast.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Eesti muusikakoolid
Saku vald
Harju maakonna koolid
Rudolf Tobiase nimeline Kärdla muusikakool

Rudolf Tobiase nimeline Kärdla muusikakool on muusikakool Hiiu maakonnas Kärdlas aadressil Uus tänav 4. 

Kool asutati 1960 ja see on nimetatud eesti helilooja Rudolf Tobiase järgi. 

Alates 2012 on kooli direktor Arvo Haasma.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht
Muusikakoolist Kärdla linna kodulehel
Koolist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis

Eesti muusikakoolid
Kärdla
Hiiu maakonna koolid
Viljandi Muusikakool

Viljandi Muusikakool on muusikakool Viljandis aadressil Carl Robert Jakobsoni tänav 16.

Kooli asutas 5. veebruaril 1945 Augustin Pung, kes oli ühtlasi ka kooli esimene direktor. Algul kandis kool nime Viljandi Lastemuusikakool. 

Nõukogudeaegsete muusikakoolide õppekavad jäid ajale jalgu ja sisuliste muudatuste tegemiseks oli ainuke võimalus taotleda näidiskooli nimetust. 1980. aastal leiti, et kooli kaasaegne ainebaas, nõuetele vastav metoodiline pagas ning lastesõbralik õpikeskkond võimaldab anda koolile näidislastemuusikakooli nimetuse. Selle kinnitas Eesti NSV kultuuriministeerium. Uus staatus ei toonud kaasa mingeid ainelisi eeliseid, kuid andis suurema iseseisvuse katsetamiseks õppeplaanide ja -ainetega. Õppeaeg ühtlustati kõigil erialadel: nüüd sai muusikakoolis nagu üldhariduskooliski õppida kaheksa aastat ja seejärel edasi minna keskastmesse. Eriti andekad ja töökad õpilased (Heli Meibaum-Saard, Ene-Mai Salumäe, Jana Perens-Allik jt.) said eriprogrammi alusel õppides ettevalmistuse otse Tallinna Konservatooriumi minekuks.

1991. aastal nimetati kool ümber Viljandi Muusikakooliks.

Kool tegutseb 19. sajandi lõpul ehitatud Vana-Võidu mõisniku Georg von Stryki linnaresidentsis. Aastatel 2016-2017 läbis maja põhjaliku renoveerimise ja ümberehituse, ning avati uuesti 5. mail 2017.

Direktorid
 1945-1966 Augustin Pung
 1966-2003 Kalle Tamra
 2003-... Tonio Tamra

Vaata ka
Viljandi Kammerkoor
Viljandi Muusikakooli Puhkpilliorkester

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Eesti muusikakoolid
Viljandi koolid
1945. aasta Eestis
Rakvere muusikakool

Rakvere muusikakool on muusikakool Lääne-Viru maakonnas Rakveres aadressil Carl Robert Jakobsoni tänav 8.

Kool asutati 19. märtsil 1945 Rakvere muusikaalgkoolina. 1949 nimetati kool ümber Rakvere lastemuusikakooliks. 1991 nimetati kool ümber Rakvere muusikakooliks.

Aastast 2002 on kooli direktor Toivo Peäske.

Tuntud vilistlasi
Arvo Pärt
Eda-Ines Etti
Uuno Taremaa
Kadri Voorand

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Rakvere koolid
Eesti muusikakoolid
Võru muusikakool

Võru muusikakool on muusikakool Võrus aadressil Vabaduse tänav 5. Kooli direktor on Piret Rips-Laul.

Kool asutati 1956 Võru lastemuusikakoolina.

Kool tegutseb praeguses asukohas (Vabaduse tänav 5) alates novembrist 1990.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Eesti muusikakoolid
Võru koolid
Tartu II muusikakool

Tartu II muusikakool on muusikakool Tartus aadressil Kaunase puiestee 23. Kooli direktor on Aile Parmsoo.

Kool asutati 1976. Tollal tegutses kool A. H. Tammsaare nim. Tartu 1. Keskkooli (nüüdne Hugo Treffneri gümnaasium) ruumides. 1994 sai kool kasutada maja aadressil Kaunase puiestee 23.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Eesti muusikakoolid
Tartu koolid
Risti Põhikool

Risti põhikool on põhikool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Risti alevikus. Aastast 2016 on kooli direktor Tiina Puusalu.

9. novembril 1921 avati Ristil endises kauplusehoones Rõuma algkool. 1924 nimetati kool ümber Risti algkooliks. 1944 nimetati kool ümber Risti Mittetäielikuks Keskkooliks. 1960 nimetati kool ümber 8-klassiliseks Risti kooliks. 1989 nimetati kool ümber Risti põhikooliks.

Vaata ka
Risti raamatukogu

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Lääne-Nigula vald
Lääne maakonna koolid
August Kõrbe

August Kõrbe (25. september 1933 – 28. aprill 2013) oli eesti õppejõud ja tööõpetuse metoodik.

1956. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnikumi.

1961. aastast töötas ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis puidutöö õppejõuna, hiljem oli õppejõutöö kõrval ka üldtehniliste distsipliinide kateedri juhataja, matemaatika-füüsikateaduskonna prodekaan ning tööõpetuse ja metoodikakateedri juhataja.

Ta koostas (nii üksi kui ka kaasautorina) tööõpetuse õpikuid ja metoodilisi materjale.

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.

Tunnustus
1987 – Eesti NSV teeneline õpetaja
2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited

Eesti NSV teenelised õpetajad
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Pärnamäe kalmistule maetud
Sündinud 1933
Surnud 2013
Laskemoon

Laskemoon on  tulistamiseks vajalik materjal (munitsioon): padrunid, kuulid, haavlid, mürsud, miinid, reaktiivmürsud jms. Reeglina on seotud mingi relva/relvaliigiga. (heite-, või tulirelv)

Vaata ka
Aluslekkiv laskemoon

Viited

Laske- ja lahingumoon
Randvere Kool

Randvere Kool on põhikool Harju maakonnas Viimsi vallas Randvere külas. Kooli direktor oli aastatel 2013-2021 Leelo Tiisvelt.

Koolimajas tegutseb Randvere raamatukogu.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Viimsi vald
Harju maakonna koolid
Jõgeva Kaugõppekeskkool

Jõgeva Kaugõppekeskkool oli kaugõpet pakkuv keskkool keskusega Jõgeval. Kool avati 1971. aastal. 1983. aastal kool suleti ja selle asemele loodi Jõgeva Keskkooli kaugõppeosakond, mis nimetati 1. septembrist 1984 ümber Jõgeva 1. Keskkooli kaugõppeosakonnaks.

Ajalugu 
Aastatel 1956–1968 tegutses Jõgeva Töölisnoorte Keskkool. 1968–1971 tegutses Jõgeval Tartu Kaugõppekeskkooli konsultatsioonipunkt.

Õppetöö
Kooli konsultatsioonipunktid olid Põltsamaal, Mustvees, Maarjas ja Laiusel kohalike koolide juures. Järgnevatel aastatel avati veel konsultatsioonipunktid Sadala, Puurmani, Vaimastvere, Adavere, Tabivere ja Palamuse kooli juures ning Jõgeval avati vene õppekeelega osakond.

Vaata ka
Jõgeva Täiskasvanute Keskkool

Jõgeva
Eesti endised koolid
Mikrotsement

Mikrotsement on dekoratiivne komposiitne viimistlusmaterjal, mille koostises on tsement, veepõhised vaigud, lisaained ja mineraalpigmendid. See on ideaalne materjal sise- kui ka välispindade viimistlemiseks. Materjal sobib nii põrandatele, seintele kui ka lagedele. Kuna mikrotsemendiga töödeldud pinnal puuduvad ühenduskohad ehk vuugivahed, on pinna puhastamine ning hooldamine ülimalt lihtne.

Mikrotsement on populaarsust koguv disaintoode. See võimaldab kujundajatel luua esteetilise betoonpinna seal, kus see muidu võimalik ei oleks.

Mikrotsement on saadaval mugava eelpakendatud seguna, mis teeb käsitlemise ja kasutamise hõlpsaks. Valmissegu puhul ei ole vaja eritööriistu ja segu on võimalik pinnale kanda käsitsi. Tulemuseks kvaliteetne tervliklik pind. Kuna produkti on lihtne kasutada, on inimfaktorist tulenevad eksimused peaaegu välistatud. Mikrotsement arendati esialgselt selleks, et vähendada vajamineva vee kogust võrreldes tavapärase betooniga. Tänu materjali lihtsusele ja kleepuvusele on temast saanud soositud parandusmaterjal betoonkonstruktsioonides. Mikrotsemendi puhul puudub pumbaauto vajadus, tänu sellele on lihtsam töötada piiratud ligipääsuga kohtades ning väheneb ehituse rahakulu.

Mikrotsemendil on lühike kuivamisaeg, mistõttu kasutatakse kodu dekoreerimisel või remontimisel, kui ei soovita suurt argielu katkestust. Mikrotsemendiga kaetud pinnad on kasutamiskõlblikud päev peale tööde lõpetamist.

Mikrotsemendi eelised tavapärase betooni ees:
 ei nõua rasketehnikat;

 väikese läbilaskvuse tõttu saab kasutada niisketes kohtades ja väliskeskkondades;
 sidus erinevate pindade suhtes;
 saavutab tugevuse kohe pärast paigaldamist;
 kloriidivaba – ohutu ja vastupidav pinnakate;
 ei tõmba paigaldamisel kokku, seega ei teki pragusid ega volte.

Mikrotsement on mitmekülgne materjal, mis on saadaval eri värvides ja toonides, erinevate tekstuuridena. Materjal sobib neile, kes hindavad unikaalset disaini ja soovivad nüüdisaegset viimistlust.

Viited

Välislingid 
Micro concrete: 5 things you need to know
Application of Preparation Microcement and Finish Microcement

Ehitusmaterjalid
Osa (täpsustus)

Osa on mitmetähenduslik tähekombinatsioon:
osa on terviku paarismõiste
osa on näitleja roll näidendis või filmis
Osa on jõgi Poolas
 OSA on Venemaa kaasaegsete arhitektide ühenduse venekeelse nimetuse Объединение современных архитекторов (ОСА) akronüüm
Evald Teras

Evald Teras (20. detsember 1929 – 13. november 2009) oli eesti õpetaja, koorijuht ja koduloolane.

Ta lõpetas 1949. aastal Kärdla Keskkooli ja 1972. aastal Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise erialal.

Aastatel 1949–1951 oli ta Lauka 7-klassilise Kooli õpetaja. Oli ka Kärdla Keskkooli ajaloo- ja muusikaõpetaja, sh Erkki-Sven Tüüri muusikaõpetaja. Aastatel 1997–2009 juhatas ta EELK Kärdla kiriku segakoori. 

Ta tegeles ka Hiiumaa ajaloo uurimisega.

Ta oli Tobiase Seltsi loomise idee algataja ja seltsi asutajaliige.

Tunnustus
1970 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
1974 Rinnamärk "Haridustöö eesrindlane"
1979 Eesti NSV Haridusministeeriumi ja Haridusala, Kõrgemate Koolide ja Teaduslike Asutuste Töötajate Ametiühingu Eesti Vabariikliku Komitee aukiri
1984 Eesti NSV teeneline õpetaja
1989 Kärdla linna aukodanik
1999 Kodanikupäeva aumärk
2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

Mälestuse jäädvustamine 
2012. aastal avati Kärdlas Pika ja Aia tänava ristil tema auks mälestuspink.

Isiklikku
Ta oli Tõnis Lukase onu.

Viited

Välislingid
TLÜ Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum. Kärdla Keskkooli õpetaja Evald Teras (1985)

Eesti õpetajad
Eesti koorijuhid
Eesti koduloolased
Eesti NSV teenelised õpetajad
Valgetähe medaliklassi teenetemärgi kavalerid
Kärdla kalmistule maetud
Sündinud 1929
Surnud 2009
Paul Kangro

Paul Kangro (14. juuni 1909 Tartu – 11. märts 1985 Tartu) oli eesti jumestuskunstnik.

Aastatel 1919–1926 õppis ta Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumis. Õppis jumestamist ja parukate valmistamist 1934. aastal Berliinis ja 1939. aastal Pariisis.

Aastatel 1932–1972 töötas ta Vanemuise teatri grimeerija, kostümeerija ja jumestusala juhatajana.

Tunnustused
1960 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

Viited

Eesti teatrikunstnikud
Eesti NSV teenelised kunstitegelased
Sündinud 1909
Surnud 1985
Evald Laprik

Evald Laprik (30. jaanuar 1929 Kuivajõe vald, Harjumaa – 16. juuli 2017) oli eesti õpetaja, koolijuht ja sporditegelane.

Haridus

1949. aastal lõpetas ta Türi Keskkooli. 1959. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatikaõpetajana. 1974. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia erialal.

Töö

1951. aastast töötas õpetajana. Aastatel 1953–1955 oli ta Võiera 7-klassilise Kooli direktor, 1956–1957 Vändra rajooni haridusosakonna juhataja. Aastatel 1958–1960 oli ta Räpina Keskkooli direktor, 1960–1972 Rapla Keskkooli direktor ning 1974–1989 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli direktor.

Aastatel 1989–1990 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi koolijuhtide kvalifikatsiooni tõstmise teaduskonna dekaan, 1990–1994 Eesti Hariduse Arenduskeskuse koolitusosakonna juhataja, 1994–1997 Viljandi maakonna haridusosakonna nõunik ja 1997–2002 koolituskeskuse Vilko juhataja.

Sporditegevus
1950. aastal võitis ta Eesti talvistel kergejõustiku esivõistlustel teivashüppes pronksi, aastatel 1952–1954 tuli teivashüppes spordiühingu Jõud meistriks.

Ta oli spordiühingu Jõud kergejõustikusektsiooni juht ning tegutses kergejõustikukohtunikuna.

Ühiskondlik tegevus
Ta oli Eesti Koolijuhtide Ühenduse asutajaliige ja hiljem auliige.

1999. aasta Riigikogu valimistel osales ta Eesti Koonderakonna nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.

Aastatel 2002–2004 oli ta Eesti Pensionäride Erakonna juhatuse esimees.

Tunnustused
1981 – Eesti NSV teeneline õpetaja
1986 – Spordiühingu Jõud auliige
2001 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk
2005 – Vabariigi Presidendi hariduspreemia

Viited

Välislingid
TLÜ Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum. Kärdla Keskkooli õpetaja Evald Teras (1985)

Eesti õpetajad
Eesti koolijuhid
Eesti sporditegelased
Eesti NSV teenelised õpetajad
Valgetähe medaliklassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1929
Surnud 2017
Järva-Jaani gümnaasium

Järva-Jaani gümnaasium on gümnaasium Järva maakonnas Järva vallas Järva-Jaani alevis.

Järva-Jaani hariduselu algab 1685, kui seal avati talurahvakool.

1939 liideti kokku asulas tegutsevad Järva-Jaani I algkool ja Järva-Jaani II algkool. Uue õppeasutuse nimeks sai Järva-Jaani 6-klassiline algkool. 1944 korraldati algkool ümber Järva-Jaani mittetäielikuks keskkooliks. 1955 nimetati kool ümber Järva-Jaani keskkooliks. Alates 1. septembrist 2004 kannab kool nime Järva-Jaani gümnaasium.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Järva-Jaani vald
Järva maakonna koolid
Haapsalu Linna Algkool

Haapsalu Linna Algkool on algkool Lääne maakonnas Haapsalus aadressil Ehte tänav 14. Alates 2007. aastast on kooli direktor Malle Õiglas.

Ajalugu 
Haapsalu Linna Algkooli eelkäijaks peetakse Haapsalu esimest eestikeelset kooli, mille rajas Haapsallu 1839. aastal Karl Abraham Hunnius ja mis tegutses samas kohas, kus asub tänapäeval Ehte 14 koolimaja. 1936. aastal alustati aadressile Ehte 14 uue koolihoone ehitamist. Hoone arhitekt oli Erika Nõva. 1939. aastal tähistas kool 100. tegutsemise aastapäeva. Kui Haapsalu Gümnaasium ja Haapsalu Progümnaasium 1940. aasta augustis Haapsalu Keskkooliks reorgamiseeriti, liideti selle loodud kooliga ka Haapsalu Linna Algkool. Saksa okupatsiooni ajal 1941–1944 kandis see kool Haapsalu Gümnaasiumi nime. Õppetöö toimus Ehte tänava majas, Wiedemanni tänava majja paigutati sõjaväehaigla. Nõukogude Eesti perioodil nimetati kool 1944. aastal jälle Haapsalu Keskkooliks ja 1945. aastal Haapsalu 1. Keskkooliks. Kool pidi tegutsema mitmes vahetuses, sest muu hulgas tuli ruume jagada Haapsalu Pedagoogilise Kooliga (1945–1956) ja Haapsalu Vene Keskkooliga (1956–1964), aga ka Haapsalu Töölisnoorte Keskkooliga.

1961. aastal alustati tollasele Männi tänavale (tänapäeval Kuuse 1) uue koolihoone ehitamist. Koolimaja valmis 23. veebruaril 1964 ja sinna kolis Haapsalu 1. Keskkool. Ehte tänava koolimajas avati 1964. aastal uus kool – Haapsalu 8-klassiline Kool –, kus jätkasid õpinguid ka osa (kaheksa) Haapsalu 1. Keskkooli noorematest klassidest. Haapsalu 2. Keskkool tegutses kuni 1972. aastani Wiedemanni tänava koolimajas. Pärast 1972. aasta tulekahju seisis Wiedemanni tänava koolimaja kümmekond aastat tühjana. Pärast renoveerimist 1984. aastal kasutas Wiedemanni tänava koolimaja Haapsalu 8-klassiline Kool, mis nimetati 1989. aastal ümber Haapsalu 9-klassiliseks Kooliks.

Algkooli loomine 1990. aastal 
Nii Ehte kui ka Wiedemanni tänava koolimajas tegutsenud põhikool – Haapsalu 9-klassiline Kool – reorganiseeriti 1990. aastal: Wiedemanni tänava koolimajas õppinud 5.–9. klasside õpilaste baasil loodi Wiedemanni tänava majja uus eestikeelne keskkool – Ferdinand Johann Wiedemanni nimeline Haapsalu Keskkool. Alates 1992. aastast õppisid selles koolis õpiliased alates 7. klassist. Ehte tänava koolimajas alustas 1990. aastal põhikooli reorganiseerimise järel tegevust aga kuueklassiline Haapsalu Linna Algkool.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht

Lääne maakonna koolid
Haapsalu
Puna-harksaba

Puna-harksaba (Milvus milvus) on haugaslaste sugukonda kuuluv lind.

Eestis on ta eksikülaline.

Vaata ka
must-harksaba

Viited

Välislingid 
 

Eesti linnud
Haugaslased
Ain Jürisson

Ain Jürisson (11. oktoober 1931 Kaelase – 14. november 2017) oli eesti näitleja ja lavastusala juhataja.

Ta sündis aastal 1931 Kaelasel talunike lapsena. Ta lõpetas aastal 1957 Tallinnas kaugõppekeskkooli ja Draamateatri õppestuudio.

Ta oli aastatel 1958–1981 Draamateatri näitleja. 1981–2004 oli ta Draamateatri lavastusala juhataja ja 2004–2006 töökodade juhataja. 

Ta on esinenud Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio saadetes ning mänginud filmides "Vallatud kurvid" (1959), "Ohtlikud kurvid" (1961), "Viimne reliikvia" (1969) ja "Madude oru needus" (1987). 1995. aastal mängis ta telesarjas "Õnne 13" Valijat. 

Enim on Jürisson tuntud animafilmide dubleerijana. Draamateatri töö kõrvalt jõudis ta 30 aastat osaleda Sojuzmultfilmi animafilmide dubleerimisel Tallinnfilmi tarbeks.

Tunnustus 
 2000 – Draamateatri kolleegipreemia Asi-Ants (parim tehniline töötaja) 
 2005 – Eesti Teatriliidu tehnilise töötaja auhind
 2008 – Kaarel Saha preemia

Teatrirolle 
 1959 Tammsaare/Andres Särev "Vargamäe vanad ja noored" (Rava peremees)
 1960 Oskar Luts/Andres Särev "Suvi" (Imelik)
 1961 Oskar Luts/Andres Särev "Tootsi pulm" (Imelik)
 1962 Tammsaare/Voldemar Panso "Inimene ja jumal" (Kopfschneider)
 1966 Shakespeare "Troilus ja Cressida" (Paris)
 1969 August Kitzberg/Juhan Simm "Kosjasõit" (Mats Mürk)
 1973 Mats Traat/Voldemar Panso "Tants aurukatla ümber" (Jakob Lusik)
 1975 Shakespeare "Richard III" (Piiskop)
 1996 Jaan Kruusvall "Hullumeelne professor" (Assistent)
 1997 Franz Grillparzer "Esiema needus" (Sõdur)

Viited 

Eesti Draamateatri näitlejad
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1931
Surnud 2017
Jaunkalsnava

Jaunkalsnava on küla (lielciems) Lätis Madona piirkonnas, Kalsnava valla halduskeskus.

Küla asub merepinnast 90 meetri kõrgusel Veseta jõe kaldal ja jääb piirkonna keskusest Madonast 28 kilomeetri kaugusele. Jaunkalsnavat läbib Pļaviņas–Gulbene raudteeliin, külas asub Jaunkalsnava raudteejaam. Ettevõtetest tegutseb seal piiritusevabrik, külas on ka asutuse Latvijas Valsts meži Kalsnava filiaal, mis on välja kasvanud nõukogudeaegsest metsanduskatsejaamast. Külast läänes asub selle Kalsnava arboreetum. Asulasse jääb ka endise Jaunkalsnava mõisa keskus.

Aastal 1832 sündis Jaunkalsnavas läti luuletaja Juris Alunāns.

Aastal 2008 oli külas 770 elanikku. Aastal 2017 oli elanikke 730, aastal 2019 aga 720. Aastal 2022 oli elanikke 642.

Viited

Madona piirkonna külad
Leo Gens

Leo Gens (õieti Lev Gens; 28. juuni 1922 Tartu – 31. oktoober 2001 Tallinn) oli juudi rahvusest Eesti kunstiteadlane.

1949. aastal lõpetas ta Leningradi Ilja Repini nimelise Riikliku Kunstiinstituudi. 1967. aastal sai Tartu Riiklikus Ülikoolis kunstiteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Jaan Koort". 

Aastatel 1949–1952 oli ta Tartu Riikliku Kunstiinstituudi õppejõud. 1952. aastast Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi õppejõud, 1969. aastast dotsent. 1993. aastast Tallinna Kunstiülikooli, hiljem Eesti Kunstiakadeemia professor.

Tema uurimistöö keskmes oli arhitektuuriajalugu, eriti 20. sajandi arhitektuur.

Ta on maetud Rahumäe juudi kalmistule.

Tunnustus
1974 – Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (artiklid “Mõtted Tallinna kunstnike kevadnäituselt”, “Mõõtes ilu elu mõõdupuuga…” ja “Po zakonam prekrasnovo”)
1977 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane
1978 – Kristjan Raua preemia (teos "Eesti kunsti ajalugu I" (I ja II), autorite kollektiiv: Mart-Ivo Eller, Voldemar Erm, Leo Gens, Virve Hinnov, Rudolf Kangert, Juta Keevallik, Kaalu Kirme, Tuui Koort, Ene Lamp, Rein Loodus, Mai Lumiste, Tiina Nurk, Evi Pihlak, Villem Raam, Jüri Selirand, Irina Solomõkova (kollektiivi juht), Karl Tihase, Vaike Tiik, Voldemar Vaga, Hannes Valter, Viivi Viilman, Lehti Viiroja ja Helmi Üprus)
1998 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia (monograafia "Karl Burman" ja panus eesti 20. sajandi arhitektuuri uurimisel)
1998 – Ervin Pütsepa preemia (monograafia "Karl Burman")
2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

Isiklikku
Tema isa Julius Genss oli Eesti kunstiajaloolane, kunstikoguja, kunstiteadlane, ekslibrist ja metseen, tema õde Inna Gens-Katanjan (1928–2014) oli orientalist ja filmiteadlane Venemaal.

Viited

Eesti kunstiteadlased
Eesti arhitektuuriajaloolased
Eesti Kunstiakadeemia professorid
Eesti juudid
Eesti NSV teenelised kunstitegelased
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Tallinna uuele juudi kalmistule maetud
Sündinud 1922
Surnud 2001
Kurba

Kurba on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Kurba on pandud Pühalepa kihelkonnas Läänemaal ja Jõhvi ja Simuna kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Kurba uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Klaamann (Kohtla vallas 1939. aastal). Herman-Leopold Kurba palvel kanti Kurba perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 380 all (Siseministeeriumi teadaanne 7. veebruarist 1939).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kurba 7 mehel ja alla viiel naisel.

Helmi Kurba, Eesti poliitik (1920–2006)

Perekonnanimede kaitseregistri nimed
Eestistamisel antud perekonnanimed
Haapsalu linn (haldusüksus)

Haapsalu linn on haldusüksus Lääne maakonnas. Omavalitsusüksus moodustati Eesti omavalitsuste haldusreformi tulemusena pärast 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisi senise omavalitsusliku Haapsalu linna ning Ridala valla liitmisel.

Linnavalitsemine 
Haapsalu linnapea on 2009. aastast Urmas Sukles.

 1923, 1927, 1934, 1939

Asustus 
Haapsalu omavalitsusüksuse territooriumil asub Haapsalu linn, 2 alevikku ja 56 küla.

Alevikud 
Paralepa, Uuemõisa.

Külad 
Aamse, Allika, Ammuta, Emmuvere, Erja, Espre, Haeska, Herjava, Hobulaiu, Jõõdre, Kabrametsa, Kadaka, Kaevere, Kiideva, Kiltsi, Kiviküla, Koheri, Koidu, Kolila, Kolu, Käpla, Laheva, Lannuste, Liivaküla, Litu, Lõbe, Metsaküla, Mäeküla, Mägari, Nõmme, Panga, Parila, Puiatu, Puise, Pusku, Põgari-Sassi, Rohense, Rohuküla, Rummu, Saanika, Saardu, Sepaküla, Sinalepa, Suure-Ahli, Tammiku, Tanska, Tuuru, Uneste, Uuemõisa, Valgevälja, Varni, Vilkla, Võnnu, Väike-Ahli, Vätse, Üsse

Rahvastik 

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on rahvastikuregistri andmetel Haapsallu registreeritud 13 142 elanikku.

Sõpruslinnad

Viited

Välislingid 
 Haapsalu linna koduleht

Eesti omavalitsuslikud linnad
Tuudi kolhoos

Tuudi kolhoos oli kolhoos Haapsalu rajoonis Tuudi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Nurme. Kolhoosi pindala oli 14 100 ha.

Tuudi kolhoos moodustati veebruaris 1971 kolhooside Jõe ja Säde ühinemisel. Kolhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 339. 1976. aasta jaanuaris ühines Tuudi kolhoosiga osaliselt Matsalu kolhoosiga.

Kolhoos tegustes kuni 1993 märtsini.

Viited

Eesti NSV kolhoosid
Haapsalu rajoon
Audru külanõukogu

Audru külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu halduskeskus asus Kihlepa külas.

Külanõukogus tegutsesid muu hulgas kolhoos Kalevipoeg ja kolhoos Ühendus.

Viited

Eesti NSV külanõukogud
Pärnu rajoon
Lasnaidee

Lasnaidee on 2014. aasta juunis alguse saanud kodanikualgatus, mille eesmärk on kohalike elanike kaasamisega ja kodanikualgatusega kodukoha – Lasnamäe linnaosa – elukeskkonna paremaks muutmine. Lasnaidee sai alguse Lasnapiknikust, mis toimus koostöös Linnalabori jt partneritega ning järgnevalt muutus Lasnaidee mittetulundusühinguks 2015. aasta veebruaris.

MTÜ Lasnaidee on vabatahtlik mittetulundusühing, mis püüab kohalike elanike kaasamisega ja kodanikualgatusega oma kodukoha elukeskkonda paremaks muuta. Lasnaidee pürgib võimalusterohkema ja kvaliteetsema elukeskkonna kujundamise poole koostöös võimuorganite, teiste vabaühenduste, äriühingute ja vastutustundlike piirkonna elanikega. MTÜ Lasnaidee missiooniks on parendada Lasnamäe elukeskkonda läbi kohalike elanike kodanikuaktiivsuse.

MTÜ Lasnaidee läheneb seni pigem passiivsena tuntud Lasnamäele kogukonnaarenduse ja elukeskkonna parandamise kaudu. Meie eesmärk on väärtustada Lasnamäed kui juba meeldivat elamiskeskkonda, millel on omad väärtused ning mille poolest kohalikud seda hindavad ja armastavad.

Lasnaidee tegeleb muuhulgas sündmuste ja aktsioonide korraldamisega, mis on suunatud elanike teadlikkuse ja motivatsiooni suurendamisele oma kodukoha suhtes, elavdavad ja mitmekesistavad linnaruumi ning suurendavad elanike ühtekuuluvustunnet. Selliste sündmuste hulgas on näiteks LasnaPiknik, LasnaKino ja LasnaKirbukas.

Samuti tegeleb Lasnaidee Lasnamäe elukeskkonna kujundamisega ja ilmestamisega ühenduse liikmete ja teiste Lasnamäe elanike osalusel. Selliste tegevuste hulgas on näiteks Kotka trepi värvimise aktsioon LasnaVärvid ja Priisle pargi projekt.

Ühenduses on ligi kümmekond erineva vanuse ja taustaga aktiivset ning säravat Lasnamäe elanikku, kes kõik usuvad Lasnamäe potentsiaali ning soovivad panustada oma kodukoha arengusse.

MTÜ Lasnaidee sai hoogu tänu Linnalabori ühenduse projektile "Lasnamäe idee – paneelelamupiirkondade elanike aktiveerimine", mis viidi läbi märts kuni august 2014 partnerluses MTÜga Kontakt EMP toetusel Vabaühenduste Fond Avatud Eesti Fondi vahendusel.

Viited

Välislingid
Lasnaidee koduleht

Eesti seltsid
Bruno Pontecorvo

Bruno Pontecorvo (vene keeles Бруно Максимович Понтекорво; 22. august 1913 Marina di Pisa – 24. september 1993 Dubna, Moskva oblast) oli juudi päritolu Itaalia ja Nõukogude Liidu füüsik.

Bruno Pontecorvo oli pärit ettevõtja perekonnast. 1933. aastal lõpetas ta füüsika alal Rooma Ülikooli ja asus tööle Enrico Fermi laboratooriumis. Alates 1936. aastast töötas Fermi Pariisis Frédéric Joliot-Curie ja Irène Joliot-Curie laboratooriumis. Seal tutvus ta itaalia kommunistlike emigrantidega ja astus Itaalia Kommunistlikku Parteisse. Pavel Sudoplatovi väitel tekkisid ta sel ajal ka kontaktid Nõukogude luurega. 1940–1948 töötas Pontecorvo Ameerika Ühendriikides ja Kanadas, 1948–1950 Suurbritannias. 31. augustil 1950 lahkus Bruno Pontecorvo koos oma naise ja kolme lapsega salaja Nõukogude Liitu. 1950. aasta septembril lõpus asus ta tööle Teaduste Akadeemia Elektrofüüsika laboratooriumis (mis hiljem nimetati ümber Teaduste Akadeemia Tuumaprobleemide Instituudiks). 1958. aastal valiti ta Nõukogude Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks, 1964. aastal aga akadeemikuks. 1955. aastal astus Bruno Pontecorvo Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse.

Tunnustus
Stalini preemia (1954)
Tööpunalipu orden (1958, 1962, 1975)
Lenini preemia (1963)
Lenini orden (1963, 1973)
Oktoobrirevolutsiooni orden (1983)

Viited

Itaalia füüsikud
Venemaa füüsikud
Sündinud 1913
Surnud 1993
Luggenhusen

Luggenhusen oli Eestimaa vasallisuguvõsa. Suguvõsa nimi tuleneb Lüganuse külast ja Lüganuse kihelkonnast.

1534 on ürikutes mainitud Tartu piiskopi vasalli Robert Jürgen de Luggenhusen'it.

Viited

Suguvõsad
Koidula (Harju rajooni kolhoos)

Koidula oli kolhoos Harju rajoonis Padise külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Padise. Kolhoosi pindala oli 9100 ha.

Viited

Eesti NSV kolhoosid
Harju rajoon
Rahva Võit (Harju rajooni kolhoos)

Rahva Võit oli kolhoos Harju rajoonis Saku külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kiili. Kolhoosi pindala oli 8500 ha.

Kolhoos "Rahva Võit" loodi 1951. aastal Harjumaal Tõdva valla kaheksa väikekolhoosi ühinemisel. Kolhoosi tegevusaladeks oli taime- ja loomakasvatus.

Kolhoosi ajaloost on antud välja 40 lk raamat "Kolhoos Rahva Võit" (1984, Perioodika).

Viited

Eesti NSV kolhoosid
Harju rajoon
Kahala sovhoos

Kahala sovhoos oli sovhoos Harju rajoonis Kuusalu ja Loksa külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Kolga. Sovhoosi pindala oli 9800 ha.

Viited

Eesti NSV sovhoosid
Harju rajoon
OSIRIS-REx

OSIRIS-REx (Origins, Spectral Interpretation, Resource Identification, Security, Regolith Explorer) on NASA asteroidi uurimise ja sealt võetud proovide Maale toomise missioon. 

Missiooni eesmärk on uurida asteroidi 101955 Bennu ja võtta sellest täpsema analüüsi jaoks proovid, mis peaksid Maale jõudma 24. septembril 2023. OSIRIS-REx startis 8. septembril 2016 ja jõudis Bennu juurde 3. detsembril 2018. Maale toodav materjal peaks võimaldama teadlastel saada rohkem infot Päikesesüsteemi tekke ja arengu algstaadiumide kohta ning leida orgaanilisi aineid, mis viisid elu tekkele Maal. Kui missioon on edukas, saab OSIRIS-Rexist esimene USA kosmosemissioon, mis toob asteroidilt Maale proove.

Missiooni eelarve on umbes 800 miljonit dollarit ning see ei sisalda Atlas V kanderaketti, mis maksab umbes 183 miljonit dollarit. OSIRIS-REx on New Frontiersi programmi kolmas missioon.

Viited

NASA kosmosesondid
Qamar Gūlah

Qamar Gūlah (Puštu keeles: قمر ګله‎, pärsia keeles: ‎‎Qamar Gul, قمر گل) on Afganistani laulja. Ta on ainus paštunist naislaulja, kes on peale Rukhshanat laulnud Afganistani raadio televisiooni jaoks. Ta on üks Afganistani muusika veteranidest, kes on aktiivselt laulnud viis kümnendit.

Elu ja karjäär 
Qamar Gūlah sündis Nangarhāri provintsis Afganistanis. Ta alustas laulmist 7-aastaselt ning publiku laialdase heakskiidu tõttu otsustas ta alustada professionaalset karjääri. Tema karjäär jõudis haripunkti kui ta abiellus Mohammad Din Zakhiliga, kes kompositioneeris mitmeid tema laule. Varajasteks 1970. aastateks oli ta kogunud kuulsust üle terve riigi ja teda hinnati kui ühte kõige parematest naislauljatest Afganistanis. Qamar Gūlah immigreerus Kanadasse Afganistani käimasoleva kodusõja tõttu. Ta elab Ontario provintsis, kus ta jätkab siiani oma karjääri. Tal on kolm tütart ja poega. Qamar Gūlahi muusika sisaldab kompositsioone ka Zakhililt ja teistelt puštu muusikutelt. Ta on endiselt suutnud säilitada oma populaarsust afgaanide seas, eriti vanema põlvkonna seas, kes seostavad tema muusikat Afganistani nostalgilise ajaga enne kodusõda. Afganistani meedias kirjeldatakse Qamarit sageli kui "kuldset häält". Aastate jooksul on ta teinud koostööd paljude artistidega, nagu näiteks: Rukhshana (1970ndad), Gul Zaman (1980ndad), Zarsanga, Waheed Qasemi ja Hangama (2010ndad).

Auhinnad 
 Kuldsed medalid: Zahir Shah, Daud Khan, Babrak Karmal ja Mohammad Najibullah - Afganistani kuningas ja presidendid
 Nightingale'i tiitel: Hamid Karzai - Afganistani president
 Parim laulja: Ariana Television
 Parim laulja: California Afgaanide kogukond
Afganistani lauljad
Sünniaeg puudub
Adavere näidissovhoos

Adavere näidissovhoos oli näidissovhoos Jõgeva rajoonis Põltsamaa külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Adavere. Sovhoosi pindala oli 12 600 ha.

Viited

Eesti NSV sovhoosid
Jõgeva rajoon
Põdra sovhoos

Põdra sovhoos oli sovhoos Jõgeva rajoonis Pajusi külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Aidu. Sovhoosi pindala oli 7200 ha.

Põdra sovhoosi erialaks oli kartuli ja teravilja seemnekasvatus.

Viited

Eesti NSV sovhoosid
Jõgeva rajoon
9. Mai (kolhoos)

9. Mai oli kolhoos Paide rajoonis Väätsa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Väätsa. Kolhoosi pindala oli 10 000 ha.

Viited

Eesti NSV kolhoosid
Paide rajoon
Suldental

Suldental (itaalia: Val di Solda; saksa: Suldental) on Trafoi oru külgorg Lõuna-Tiroolis Itaalias. Orus on Suldeni küla.

Bolzano provints
Schnalstal

Schnalstal (itaalia: Val Senales) on Vinschgau külgorg Lõuna-Tiroolis Itaalias. Org kuulub peaaegu täielikult Schnalsi valda, kuid väikesed osad sissepääsu alal asuvad Naturnsi ja Kastelbell-Tscharsi vallas.

Vernagt-Stausee veehoidla asub orus. Seal kasvatatakse haruldast kodulamba tõugu Braunes Bergschaf.

1991. aastal leiti lähedalasuvalt Schnalstali liustikult Ötzi hästisäilinud muumia umbes aastast 3300 eKr.
Lembit Pärna nimeline kolhoos

Lembit Pärna nimeline kolhoos oli kolhoos Rakvere rajoonis Kadrina külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Vohnja. Kolhoosi pindala oli 9200 ha. Kolhoos oli nimetatud Lembit Pärna järgi.

Viited

Eesti NSV kolhoosid
Rakvere rajoon
Väike-Maarja kolhoos

Väike-Maarja kolhoos oli kolhoos Rakvere rajoonis Väike-Maarja külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Väike-Maarja. Kolhoosi pindala oli 9300 ha.

Viited

Eesti NSV kolhoosid
Rakvere rajoon
Tankide loend



A
 AMX tracteur C
 Arjun
 ARL V 39
 ARL 44
 ARL tracteur C

C
 Char D2
 Char G1
 EE-T1 Osório

F
 FT Kégresse
 FCM F1

I 
 IS-1
 IS-2
 IS-3
 IS-4
 IS-7
 IT-1

K 
 K1A1
 K2 Black Panther

M 
 Merkava Mark I
 Merkava Mark II
 Merkava Mark II
 Merkava Mark IV

N
 NC31
 Char D1
 Char D2
 Char D3

P
 PL-01
 PT-91

R
 Renault NC
 Renault R40

S
 Stridsvagn 103
 Stridsvagn 122
 Stridsvagn 74
 Stridsvagn m/42

T
 T-10
 T-64
 T-54/T-55
 T-72
 T-80
 T-90

 TKS

TP
 4TP
 7TP
 9TP
 10TP

W

 WPB Anders

Tankid
Radiaator

Radiaator (ladina keeles radiāre, 'kiirgama') on soojusvaheti, mis on ette nähtud  soojuse hajutamiseks ümbritsevasse õhku kiirgusülekande kaudu (osaliselt ka konvektsiooni teel). 

Kasutusotstarbe järgi eristatakse kütte- ja jahutusradiaatoreid. Viimastest on tuntuimad automootorite ja elektroonikakomponentide jahutid.

Kütteradiaatorid 
Radiaatoreid kasutatakse nii keskküttes kui ka kohtküttes. Radiaatoris liigub soojuskandja (vesi, aur või õli) rööbiti ühendatud kinnistes kanalites, mis moodustatakse metalllülidest (ribidest) või stantsitud metallplaatidest.

Levinuimaks kohtkütteseadmeks on elektri-  ehk õliradiaator, milles soojust annab elektriküttekeha ja õli jaotab selle ühtlaselt radiaatori pinnale. Radiaatoris kasutatakse nn termoõli, millel on väga väike paisumistegur ja hea elektriisolatsioonivõime, mistõttu küttetraadid ei vaja lisaisolatsiooni. 

Radiaatoritel on eralduva soojushulga muutmiseks mehaaniline või elektrooniline termoregulaator (termostaat). Võimsustarve võib olla ka astmeliselt muudetav (nt 600/900/1500 W). Taimeriga mudelitel on ööpäevase temperatuurirežiimi määramise võimalus. Kõigil radiaatoritel on automaatse väljalülitusega ülekuumenemiskaitse.

Jahutusradiaatorid 
Automootori  jahutussüsteemis kandub mootori detailidelt eralduv soojus süsteemis ringlevale jahutusvedelikule, mille radiaator annab edasi välisõhule; radiaatorist väljub ringlusse jahtunud vedelik. Soojusülekannet intensiivistab radiaatorile mootori poolt õhku puhuv ventilaator. 

Elektroonikaseadmetes kasutatakse radiaatorit soojuse ärajuhtimiseks suure võimsustarbega komponentidelt (dioodid, transistorid, protsessorid), et tagada nende kestev töövõime.

Vaata ka  
Küttekeha
Keskküte

Viited

Välislingid  
 Marko Kraas. Auto jahutussüsteem

Soojustehnika
Wacke

Wacke oli Eestimaa vasallisuguvõsa.

1286 on mainitakse kolme venda (Johannes, Henricus ja Jordanus de Wakkede't), kes pärisid omale isale kuulunud Vao (Wacke) küla. Arvatakse, et nad olid eestlased.

1325 mainitakse Hennekinus de Wakke't, kes on tuntud vasall.

Viited

Suguvõsad
Raja tänav (Pärnu)

Raja tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas. Raja tänav algab Riia maanteelt. Raja tänavaga saab kokku järgmised tänavad: Männiku (vasakult), Metsa (paremalt), Käbi (vasakult), Mai (paremalt), Merimetsa (vasakult) ja Urva (vasakult).

Pärnu tänavad
Käbi tänav (Pärnu)

Käbi tänav on Pärnus Raeküla linnaosas. Käbi tänav algab Raja tänavalt. Käbi tänav saab kokku Kännu tänavaga. Käbi tänav lõpeb Kännu tänavaga.

Pärnu tänavad
Käo tänav (Pärnu)

Käo tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas. 

Käo tänav algab Lennuki tänavalt. Käo tänav ristub järgmiste tänavatega: Uku puiesteega (paremalt), Lembitu, Olevi (paremalt), Vambola, Tarva, Põdra (paremalt), Hirve ja Hiie tänavaga. Käo tänav lõpeb Laane tänavaga.

Pärnu tänavad
Laane tänav (Pärnu)

Laane tänav on tänav Pärnus Raekülas. 

Laane tänav algab Riia maanteelt. Laane tänav ristub järgmiste tänavatega: Käo tänav (paremalt), Haava tänav (paremalt), Sambla tänav (paremalt), Merimetsa tänav, Tare tänav (paremalt) ja Kalevi puiestee.

Pärnu tänavad
Haava tänav (Pärnu)

Haava tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas. Haava tänav algab Käo tänavalt, teeb kaare ja lõpeb Laane tänaval. Tänav on laias laastus põhja-lõunasuunaline ja 170 meetri pikkune.

Pärnu tänavad
Vallaste

Vallaste on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Vallaste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Franzdorf, Jürison, Jürisson, Kruup, Matsik, Matzik, Matzik-Metski, Smukul, Sunduk, Tisler, Vaen, Valdmann, Valmann, Valt, Varm, Vekmann, Villenthal, Voimann, Volter ja Vöörtman.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vallaste Eestis 33 mehel ja 36 naisel.

Luutsia Vallaste (1908–?), eesti folklorist
Marvi Vallaste (sündinud 1983), eesti lauljatar

Eestistamisel antud perekonnanimed
Ho Kan

Ho Kan (霍剛; sündinud 23. juulil 1932 Nanjingis) on hiina maalikunstnik.

Kunstiturg 
Sotheby's Hongkongi oksjonil 2021. aastal müüdi Ho-Kani õlimaa lõuendil "Abstract Composition 抽象構圖" (1967) hinnaga 149 974 eurot.

Kataloogid 
 Michael Sullivan. Modern Chinese artists, a biographical dictionary. University of California Press. 2006. ISBN 978-0-520-24449-8
 The Modernist Wave. Taiwan Art in the 1950s and 1960s. National Taiwan Museum of Fine Arts. 2011. ISBN 978-986-02-8859-9
 Reverberations, Ho Kan, Paperback. Publisher. TFAM. Taipei Fine Arts Museum. 2017. ISSN 978-986-05-1543-5

Viited

Kirjandus
 Cecila Gibellini, Libri d'artista: le edizioni di Vanni Scheiwiller, 2007
 Giovanni Scheiwiller, Ho-Kan, Ed. All'insegna del pesce d'oro, 1973
 Maria Campitelli, Ho-Kan, Lattuada studio, 1992
 David Medalla, Three Plus One Equals Pia Pizzo, Ho Kan, Hsiao Chin, Li Yuan-Chia, Signals London, 1966
 Art International – Volume 4, 1962
 An-yi Pan, Jirong Zhu, Ellen B. Avril, Contemporary Taiwanese art in the era of contention, 2004

Hiina kunstnikud
Sündinud 1932
Ta' Qali Rahvusstaadion

Ta' Qali Rahvusstaadion (Malta keeles il-Grawnd Nazzjonali Ta' Qali) on staadion, mis asub Ta' Qalis Maltal. Staadionil on 16 997 istekohta ja on riigi suurim. Malta jalgpallikoondis mängib oma kodumänge sellel staadionil.

Viited

Staadionid
Malta ehitised
Iisaku külanõukogu

Iisaku külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Iisaku vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Iisaku asulas. Külanõukogu pindala oli 317 km² (1977).

Viited

Eesti NSV külanõukogud
Kohtla-Järve rajoon
Kadrina külanõukogu

Kadrina külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis.

1950. aasta oktoobris, päev enne vallamaja (kahekordne kortermaja Kadrinas, Viru tn 7) põlengut, nimetati Undla vald ümber Kadrina külanõukoguks.

1954. aastal liideti külanõukoguga Kruusimäe-Kadapiku ja Neeruti külanõukogud.

1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala ja seal elas 4303 elanikku. 

1992. aasta 9. aprillil moodusti külanõukogust Kadrina vald.

Viited

Eesti NSV külanõukogud
Rakvere rajoon
Dubovskoje rajoon

Dubovskoje rajoon (algselt Dubovskoi rajoon; vene keeles Дубовский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Dubovskoje küla.

Rajoon piirneb kirdes Volgogradi oblastiga, idas Zavetnoje rajooniga, lõunas ja edelass Zimovniki rajooniga, läänes Volgodonski rajooniga ja loodes Tsimljanski veehoidlaga.

Rajooni pindala on 3997,09 km². Elanike arv oli 2012. aastal 22 656, 2009. aastal 22 482 ja 2002. aastal 24 051.

Dubovskoje rajoonis on 50 asulat ja nad kuuluvad kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Viited 

Rostovi oblasti rajoonid
Helve Kabur

Helve Kabur on eesti ametiühingutegelane.

1960. aastatel töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja soome-ugri keelte kateedris.

1966. aastast 1980. aastateni oli ta Tartu Riikliku Ülikooli ametiühingukomitee esimees.

1967. aastast oli ta Haridusala, Kõrgemate Koolide ja Teaduslike Asutuste Töötajate Ametiühingu vabariikliku komitee liige.

Tunnustus
1982 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
1996 – Tartu Ülikooli väike medal

Viited

Eesti ametiühingutegelased
Eesti NSV teenelised kultuuritegelased
Sünniaeg puudub
Lygia Habicht

Lygia Habicht (sündinud Lygia Einberg, eestistatud nimi 12. jaanuarist 1939 kuni aastani 1955 Lygia Edela; 5. juuni 1925 Risti – 2. jaanuar 2019) oli eesti tekstiilikunstnik.

Ta lõpetas 1945. aastal Haapsalu Keskkooli, seejärel õppis aastatel 1945–1946 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas. 1952. aastal lõpetas Eesti Riikliku Kunstiinstituudi moekunstnikuna.

Ta on olnud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi moeosakonna õppejõud ning ajakirja Siluett toimetaja ja illustraator.

Lygia Habicht suri 2. jaanuaril 2019 ning on maetud Metsakalmistule.

Tunnustus
1974 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane

Isiklikku
Tema abikaasa oli maalikunstnik ja dekoraator Ülo Habicht (1923–1991).

Viited

Kirjandus 
Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996

Eesti tekstiilikunstnikud
Eesti Kunstiakadeemia õppejõud
Eesti Kunstiakadeemia vilistlased
Eesti NSV teenelised kunstitegelased
Eestistatud nimega inimesed
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1925
Surnud 2019
Kaagjärve põhikool

Kaagjärve põhikool oli põhikool Valga maakonnas Valga vallas Kaagjärve külas. 

Kool asutati 1765.

Kooli nimed:
1765 Kaagjärve 3-klassiline mõisakool
1918 Kaagjärve 4-klassiline algkool
...
1993 Kaagjärve 9-klassiline põhikool
2000 Kaagjärve 6-klassiline lasteaed-algkool

Viited

Valga maakonna koolid
Valga vald
Laatre algkool

Laatre algkool oli algkool Valga maakonnas Valga vallas Laatre asulas. 

Kool asutati 1850.

Kooli nimed:
1850 Laatre kihelkonnakool
1878 Laatre algkool
...
2000 Laatre 4-klassiline algkool

Viited

Valga maakonna koolid
Valga vald
Palupera põhikool

Palupera põhikool on põhikool Tartu maakonnas Elva vallas Palupera külas. 

Kool asutati 1765.

Kooli nimed:
1776 Palupera kool
1834 Palupera algkool
...
1991 Palupera põhikool

Viited

Välislingid
 Palupera Põhikooli koduleht

Valga maakonna koolid
Elva vald
Patküla põhikool

Patküla põhikool on põhikool Valga maakonnas Tõrva vallas Patkülas. 

Kool asutati 1767.

Kooli nimed:
1767 Patküla mõisakool
1838 Patküla vallakool
1923 Patküla 6-klassiline algkool
...
1949 Tõrva II 7-klassiline kool
...
1989 Patküla 9-klassiline kool
1991 Patküla põhikool
Vanad kooli pildid on kättesaadavad ka internetist.

Viited

Valga maakonna koolid
Tõrva vald
Pikasilla algkool

Pikasilla algkool oli algkool Valga maakonnas Tõrva vallas Pikasilla külas. 

Kool asutati 1921.

Kooli nimed:
1921 Pikasilla haridusseltsi 4-klassiline erakool
...
1986 Pikasilla põhikool
2000 Pikasilla algkool

Viited

Valga maakonna koolid
Tõrva vald
Puka Kool

Puka Kool on põhikool Valga maakonnas Otepää vallas Puka asulas. 

Kool asutati 1768.

Kooli nimed:
18. ja 19. sajandil Puka mõisakool, Puka külakool, Puka vallakool
20. sajandi alguses Puka 4-klassiline algkool
...
1964 Puka 8-klassiline kool
1981 Puka keskkool
2019 Puka Kool

Viited

Välislingid 
 Koduleht

Valga maakonna koolid
Otepää vald
Ritsu lasteaed-algkool

Ritsu lasteaed-algkool on lasteaed-algkool Valga maakonnas Tõrva vallas Linna külas. Koolis tegutseb Helme raamatukogu.

Kool asutati 1993. Tollal asus kool Valga EPT peahoones.

Viited

Välislingid
Ritsu Lasteaed-Algkooli koduleht

Valga maakonna koolid
Tõrva vald
Tagula algkool

Tagula algkool oli algkool Valga maakonnas Tõlliste vallas Tagula külas (tänapäevase haldusjaotuse järgi Valga vallas).

Kool asutati 1768.

Kooli nimed:
1768 Hengevõtja 3-aastane kool
1858 Pugretsi 2-aastane kool
...
1927 Tagula 6-klassiline kool
1944 Tagula 7-klassiline kool
1960 Tagula algkool

Kool suleti 2001. aastal. Halvas seisukorras endine koolihoone on nüüdisajal eraomanduses.

Viited

Valga maakonna koolid
Tõlliste vald
Valga rajoon
Õru lasteaed-algkool

Õru lasteaed-algkool on lasteaed-algkool Valga maakonnas Valga vallas Õru asulas. 

Kool asutati 1922.

Kooli nimed:
1922 Õru 4-klassiline kool
1951 Õru 7-klassiline kool
1952 Õru algkool
1991 Õru lasteaed-algkool

Viited

Valga maakonna koolid
Valga vald
Elva algkool

Elva algkool oli algkool Tartu maakonnas Elvas. 2002 liideti Elva algkool, Elva gümnaasium ja Peedu algkool Elva gümnaasiumiks.

Kool asutati 1995. Kooli direktor oli Kai Kivipõld.

Viited

Tartu maakonna koolid
Elva
Kolkja Lasteaed-Põhikool

Kolkja Lasteaed-Põhikool tegutseb Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kolkja asulas. 

Kool asutati 1901. Kool oli alustamise ajal vene õppekeelega.

Kooli nimed:
1931 Kolkja 6-klassiline algkool
1944 Kolkja mittetäielik keskkool
1997 Kolkja põhikool

Viited

Tartu maakonna koolid
Peipsiääre vald
Metsküla algkool

Metsküla algkool on algkool Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Metskülas. 

Metsküla Algkool on ainus tegutsev ajalooline kool otse Matsalu lahe kaldal.
Metsküla kooli ajalugu 

1852 – Kooli talu juures alustab luteriusu kool 18 poisiga.1880 – õpilasi on 102.

1912 – ehitatakse praegune koolimaja, selles asus vene õigeusu kool.

1916 – koolid liideti, kolmeklassiline ühise nimega Saastna algkool jätkas praeguses koolimajas 42 õpilasega.

1919 – kool on neljaklassiline.

1925 – õpilasi on 64.

1931 – kool on nüüd kuueklassiline.

1978 – 16 õpilast, kolm klassi, kool suleti õppurite vähesuse tõttu.

1989 – neli õpilast, kool avati uuesti Metsküla algkooli nime all neljaklassilisena.

1992 – kool on taas kuueklassiline.
Lääneranna vald