joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Gro Harlem Brundtland

Gro Harlem Brundtland (sündinud 20. aprillil 1939 Bærumis) on Norra poliitik, diplomaat ja arst, rahvusvahelise jätkusuutliku arengu ja tervishoiu liider. Ta on mitu korda olnud Norra peaminister ning juhtinud Maailma Terviseorganisatsiooni.

Elulugu 

Aastal 1963 lõpetas ta doktorikraadiga Oslo Ülikooli, 1965 Harvardi Ülikooli magistrikraadiga. 

Aastail 1974–1979 oli ta Norra keskkonnakaitseminister ning 1981. aasta oktoobrist sai temast esimene Norra naispeaminister.

Brundtland oli Norra peaminister ka 9. maist 1989 – 16. oktoobrini 1989 ning 3. novembrist 1990 – 25. oktoobrini 1996, mil uueks peaministriks sai Thorbjørn Jagland. 

Aastal 1992 loobus Brundtland Norra Töölispartei juhtimisest.

Peaministrina toetas Brundtland Norra liitumist Euroopa Liiduga, kuigi tema partei oli jagatud. Kuid 1994 toimunud rahvahääletusel hääletas 52.2 protsenti valijatest liikmelisuse vastu.

Rahvusvaheline karjäär 
Gro Harlem Brundtland oli Maailma Keskkonna- ja Arengukomisjoni (WCED) eesistuja; seda komisjoni kutsutaksegi tihti Brundtlandi komisjoniks. Ametis olles arendas tema juhitud kabinet jõudsasti edasi maailma jätkusuutlikku arengukontseptsiooni. Aastal 1987 avaldas kabinet aruande "Our Common Future" ("Meie ühine tulevik"). Brundtlandi kabinet aitas läbi viia ka 1992. aastal Rio de Janeiros toimunud ÜRO Keskkonna- ja Arengukonverentsi. 

Mais 1998 valiti Brundtland Maailma Tervishoiuorganisatsiooni direktoriks. Sel alal seadis ta pikaajalised eesmärgid ning asutas Commission on Macroeconomics and Healthi, mille juhiks valiti Jeffrey Sachs – komisjon tegeles peamiselt vägivallaga kui ühe suurima tervishoiuprobleemiga. Populaarteaduslik ajakiri Scientific American nimetas Brundtlandi 2003. aastal aasta poliitikuks, kuna tema kiire ja koordineeritud tegevus aitas vältida ülemaailmset SARS-i epideemiat. 21. juulil 2003 sai uueks Maailma Tervishoiuorganisatsiooni juhiks Jong-Wook Lee.

2006. aastal kuulus ta ühendusse Panel of Eminent Persons, kes kontrollisid UNCTAD-i tööd.

Tema poliitikukarjääri tegevusest on kronoloogia kirjutanud Brundtlandi abikaasa Arne Olav Brundtland. Bestselleriks saanud raamatud on "Married to Gro" ja (selle järg) "Still married to Gro".

Tunnustus 
1994 – Karl Suure auhind
2002 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
2008 – Thomas Jeffersoni arhitektuurimedal

2004. aastal ilmunud Briti ajalehes The Financial Times avaldatud edetabelis "Viimase 25 aasta kõige mõjukamad eurooplased" platseerus ta 4. kohale. Teda edestasid paavst Johannes Paulus II, Mihhail Gorbatšov ja Margaret Thatcher.

Välislingid 

 Jane Ford: "International Leader in Environmental Issues to Receive 2008 Thomas Jefferson Foundation Medal in Architecture" University of Virginia School of Architecture, 15. veebruar 2008

Norra peaministrid
Sündinud 1939
Norra diplomaadid
Huittineni linn

Huittinen on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus  Soomes Lääne-Soome läänis Satakunta maakonnas.

Huittineni vald asutati 1865, aastast 1977 on linn. 1. jaanuaril 2009 liideti linnaga Vampula vald.

Huittinen on Keila sõpruslinn.

Külad 

Hannula, Hirvelä, Huittistenkylä, Huhtamo, Hurula, Kaharila, Kannila, Karhiniemi, Korkeakoski, Kirkonkylä, Lauttakylä (keskasula), Leppäkoski, Loima, Löysälä, Matikkala, Mauriala, Mommola, Naatula, Nanhia, Palojoki, Pöyriälä, Raijala, Raskala, Rieskala, Riesola, Sampu, Sorvola, Suttila, Suontausta, Vakkila

Viited

Välislingid 

 Huittineni koduleht

Soome linnad
Satakunta maakonna vallad
Anders Fogh Rasmussen

Anders Fogh Rasmussen (sündinud 26. jaanuaril 1953 Jüütimaal Ginnerupis) on endine Taani poliitik, aastatel 2001–2009 Taani peaminister ja 2009–2014 NATO peasekretär. 

2015. aastast töötab ta nõunikuna investeerimispangas Goldman Sachs.

Ta sündis talunik Knud Rasmusseni ja tema abikaasa Martha pojana. Fogh on Martha neiupõlvenimi ja seda kasutatakse üksnes sellepärast, et eristada teda talle eelnevast ja järgnevast Taani peaministrist, kes mõlemad on Rasmussenid.

Ta lõpetas 1972 keelte ja sotsiaalteaduste kallakuga Viborgi toomkooli. 1978 lõpetas ta Aarhusi ülikooli majandusteaduskonna ja abiellus. 

Ta valiti 1978 Folketingi ehk Taani parlamenti ja sellest ajast peale on ta pidevalt poliitikas tegutsenud. 1987–1990 oli ta maksuminister ning 1990–1992 majandus- ja maksuminister Poul Schlüteri valitsuses.

Aastatel 1998–2009 oli Rasmussen liberaalse Venstre partei esimees.

Ta tuli võimule pärast 2001. aasta novembris toimunud parlamendivalimisi, kui Venstre saavutas parema tulemuse kui Taani Sotsiaaldemokraadid.

Anders Fogh Rasmussen on kindel USA juhitava terrorismivastase sõja ja Iraagi sõja toetaja. Tema valitsusajal on peatatud maksude tõstmine ja maksustruktuuri muutmine.

2005. aasta parlamendivalmistel suutis Venstre oma juhtpositsiooni säilitada ning Rasmussen moodustas uue valitsuse.

4. aprillil 2009 valiti Anders Fogh Rasmussen järgmiseks NATO peasekretäriks ning järgmisel päeval esitas ta kuninganna Margrethe II-le lahkumisavalduse. Ta astus ametisse 1. augustil 2009.

Tunnustus
2009 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
2014 Vabaduse orden (Ukraina)

Isiklikku 
Rasmussen abiellus 1978. aastal Anne-Mettega (sündinud 1958) ja neil on kolm last: Henrik (sündinud 1979), Maria (sündinud 1981) ja Christina (sündinud 1984).

Rasmusseni vanavanaisa oli 19. sajandil Tartu lähedal puiduärimees ja ta emigreerus 1890. aastate paiku Taani.

Viited

Välislingid

Ametlik koduleht

Taani peaministrid
NATO peasekretärid
Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1953
Eestis 1939 kaotatud valdade loend

Eestis 1939 kaotatud valdade loend on Eesti Vabariigi Presidendi Konstantin Pätsi otsusega nr 88  7. oktoobrist 1938, mis astus jõusse 1. aprillil 1939, vallareformi käigus likvideeritud valdade loetelu.

Harju maakond  
Alavere vald
Ingliste vald
Kabala vald
Kaiu vald
Kiiu vald
Kloostri vald
Kodasuu vald
Kurna vald
Laitse vald
Nabala vald
Nehatu vald
Riisipere vald
Saku vald
Triigi vald
Tuhala vald
Vihterpalu vald
Viimsi vald
Vääna vald

Järva maakond   
Anna vald
Aru vald
Esna vald
Kirna vald
Kuksema vald
Mäo vald
Nõmküla vald
Vahastu vald

Lääne maakond   
Haimre vald
Jõgisuu vald
Kalju vald
Kolovere-Kalju vald
Luiste vald
Massu vald
Paadremaa vald
Paatsalu vald
Palivere vald
Paslepa vald
Saulepi vald
Sinalepa vald
Sooniste vald
Sutlepa vald
Vaikna vald
Veltsa vald
Võnnu vald

Petseri maakond   
Laura vald
Rootova vald

Pärnu maakond   
Enge vald
Jõõpre vald
Jäärja vald
Kaelase vald
Kilingi vald
Koonga vald
Laatre vald
Pati vald
Penuja vald
Polli vald
Pornuse vald
Pöögle vald
Suigu vald
Taali vald
Talli vald
Uue-Kariste vald
Uue-Vändra vald
Uulu vald
Vana-Kariste vald
Vana-Vändra vald
Vee vald
Viluvere vald
Voltveti vald
Võlla vald

Saare maakond   
Hellamaa vald
Kaarma-Suure vald
Loona vald
Maasi vald
Muhu-Suure vald
Uuemõisa vald

Tartu maakond   
Erastvere vald
Haaslava vald
Hellenurme vald
Härjanurme vald
Kastre-Võnnu vald
Kavilda vald
Kirepi vald
Kodijärve vald
Kokora vald
Krüüdneri vald
Laius-Tähkvere vald
Luke vald
Meeri vald
Mehikoorma vald
Palupera vald
Pangodi vald
Pilkuse vald
Päidla vald
Raadi vald
Ranna vald
Rasina vald
Reiu vald
Roela vald
Sootaga vald
Tammiku vald
Uderna vald
Ulila vald
Valguta vald
Vana-Kuuste vald
Vana-Otepää vald
Vastse-Kuuste vald
Vastse-Otepää vald
Vesneri vald
Vorbuse vald

Valga maakond   
Holdre vald
Jõgeveste vald
Keeni vald
Koorküla vald
Laanemetsa vald
Leebiku vald
Lõve vald
Patküla vald
Sooru vald
Taagepera vald

Viljandi maakond   
Heimtali vald
Kaarli vald
Kurista vald
Kärstna vald
Lähtru vald
Puiatu vald
Päri
Pärsti vald
Riidaja vald
Rutikvere vald
Soosaare vald
Suure-Kõpu vald
Sürgavere vald
Uue-Põltsamaa vald
Uue-Võidu vald
Uusna vald
Vana-Põltsamaa vald
Vana-Tänassilma vald
Vana-võidu vald

Viru maakond   
Auvere-Joala vald
Iisaku vald
Järve vald
Kalvi vald
Kunda-Malla vald
Pada vald
Peetri vald
Porkuni vald
Püssi vald
Saksi vald
Varangu vald
Venevere vald
Voka vald

Võru maakond   
Aleksandri vald
Kahkva vald
Karilatsi vald
Kiuma vald
Koiola vald
Krabi vald
Kärgula vald
Laitsna-Rogosi vald
Loosi vald
Nursi vald
Peri vald
Pindi vald
Põlgaste vald
Saru vald
Timo vald
Toolamaa vald
Tsooru vald
Vaabina vald
Vana-Antsla vald
Vana-Roosa vald
Vastse-Antsla vald
Viitina vald

Vaata ka 
Eestis 1939 moodustatud valdade loend
Eesti valdade loend

Viited 

 
Eesti geograafia loendid
1939. aasta Eestis
Vana-Vigala Põhikool

Vana-Vigala Põhikool on üldhariduskool Märjamaa vallas, mis asub ajaloolises Vana-Vigala mõisas. Koostöös Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskooliga pakutakse ka eelkutseõpet. Koolil on õpilaskodu. 

Kool peab oma sünniajaks aastat 1841, kui asutati Vana-Vigalas tütarlastekool (Eesti maapiirkondades esimene omataoline). 1853. aastal viidi kool Vanamõisa külla ja reorganiseeriti segakooliks (vt Peru kool).

20. detsembril 1944 asutati Vigala Algkool Vana-Vigala Jaama külasse. 

Aastast 1976 kolis algkool Vana-Vigala mõisa, kus seni oli tegutsenud kutsekool (vt Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool). 

1989 reorganiseeriti kool Vana-Vigala 9.-klassiliseks kooliks ning alates 1991. aastast kannab nime Vana-Vigala Põhikool. 

I lennu lõpetajate hulgas aastal 1994 oli ka tulevane maailmameister ja olümpiavõitja Gerd Kanter.

Galerii

Välislingid
Kooli kodulehekülg

Rapla maakonna koolid
Märjamaa vald
1841
Paasvere

Paasvere on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Enne Teist maailmasõda oli omaette Paasvere vald.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Laekvere vallas.

Paasvere lääneosas asus varem Joodiku küla, kus asub siiani samanimeline bussipeatus.

Viited

Vinni vald
Lääne-Viru maakonna külad
Simuna kihelkond
Rahkla (Vinni)

Rahkla on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Laekvere vallas.

Küla kuulus Simuna kihelkonda ja külas oli mõis.

Viited

Vinni vald
Lääne-Viru maakonna külad
Simuna kihelkond
Manama

Manama on Bahreini pealinn. Linn asub Bahreini saare kirdetipus väikesel poolsaarel. Alates 2002. aastast kuulub Manama pealinna kubernerkonda, varem asus see administratiivselt Manama piirkonnas.

Rahvastik

Suur osa linna elanikest on araablased, kuid Bahreini kodanikud moodustavad arvuliselt vähemuse. Rahvaloenduste andmetel elas linnas 1981. aastal 108 684, 1991. aastal 120 937 ja 2001. aastal 143 035 inimest. Bahreini kodanikke oli viimati nende seas vaid veidi üle 50 000. Palju on võõrtöölisi eri riikidest üle maailma. Üle 60 protsendi elanikest on mehed, naisi on vähem kui 40 protsenti.

Tänases pealinna kubernerkonnas kokku elas aprillis 2001 rahvaloenduse andmetel 163 696 inimest.

Ajalugu

Kroonikates on Manamat esmakordselt mainitud 1345. aastal. Linn langes aastal 1521 portugallaste ja seejärel aastal 1602 pärslaste võimu alla. 1783. aastast on saart ja linna valitsenud Āl Khalīfah' dünastia.

Aastal 1958 anti linnale vabasadama staatus ja kui Bahrein 1971. aastal iseseisvus, sai Manamast riigi pealinn.

Majandus

Manama on Bahreini haldus- ja majanduskeskus. Linnas asub sadam, 15 kilomeetri kaugusel paikneb Bahreini rahvusvaheline lennujaam.

Linnas asuvad mitmete nafta- ja rasketööstusettevõtete peakorterid. Peamiseks tegevusalaks Manamas on siiski rahandus- ja pangandusteenuste osutamine, kusjuures valdav osa linna pankadest tegutseb diplomaatide linnaosas.

Seoses turismi osatähtsuse kasvuga riigi majanduses on ka pealinnas üha enam ostukeskusi ja hotelle. Linna keskosas annavad tooni väikesed töökojad ja tänavakaubitsejad.

Kultuur ja haridus

Manamas asub suurem osa 1986. aastal asutatud Bahreini Ülikooli õppehoonetest. Linnas tegutsevad ka mitme välisülikooli filiaalid.

Linn on oluline meelelahutuskeskus, kus võib leida arvukalt baare ja ööklubisid. Alkoholi tarbimine on lubatud. Populaarseimaks spordialaks on jalgpall. Kolm pealinna meeskonda osalevad Bahreini esiliiga mängudes.

Välislingid 

Manama koduleht

Bahreini linnad
Pealinnad
Sadamalinnad
Laekvere

Laekvere on alevik Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli alevik Laekvere valla halduskeskus.

Alevikus asub looduskaitsealune pühapuu Laekvere mänd ja Laekvere Raamatukogu.

Ajalugu
Laekveret on teadaolevatel andmetel esimest korda mainitud 1496. aastal. Laekvere mõisat (Ladigfer, Laydickfer) on esmakordselt mainitud 1547. aastal.

1925–1935. aastail ehitati Paasvere valla Laekveres suured põllukivist hooned: Laekvere Tarvitajate Ühisuse "Talupoeg" kaupluse hoone,  6-klassilise algkooli  Laekvere koolimaja,  Laekvere Piimaühisuse Laekvere meierei ja Paasvere valla Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu Laekvere pritsikuur. 

Piimaühisus likvideeriti 1970. aastate lõpul ja ühendati Rakvere Piimakombinaadiga. Laekvere meierei remonditi 1970. aastate teisel poolel ja võeti kasutusele Laekvere kolhoosi kontorina (1978–1990). 1991. aastast kasutati hoonet Laekvere vallamajana.

Vaata ka
Laekvere mõis
Laekvere külanõukogu
Laekvere vald

Viited

Välislingid
Ülo Mustasaar, Laekvere läbi aegade

Eesti alevikud
Vinni vald
Simuna kihelkond
Ao

Ao (saksa  Hackeweid, 19. sajandil ka Hao ja Hageweid või Haggeweid) on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Asub Rakkest 2 km loodes Põltsamaa jõe ääres.

Ao mõisas on sündinud Friedrich Robert Faehlmann.

Küla alal asub Ao veskijärv ja osa Ao paisjärvest.

Ajalugu
Ao küla ja mõisa on esmakordselt kirjalikes allikais mainitud 1559. aastal.

Vaata ka
Ao-Saunaküla

Viited

Väike-Maarja vald
Lääne-Viru maakonna külad
Koeru kihelkond
Ehitusbörs

Ehitusbörs ehk nädalakiri "Ehitusbörs" on väljaanne, mis kajastab informatsiooni kõigi Eesti piirkondade ehitusobjektide kohta. 

Ehitusbörsist leiad mitmekülgset infot Eesti ehituste kohta - asukoht, hetkeseis, tööde maht, teostamise aeg, töövõtjad, kontaktisikud jne. Kajastame nii riigihankeid kui ka väiksemamahulisi projekteerimise ja ehitustööde pakkumisi, detailplaneeringuid, informatsiooni töö käigus toimunud muudatustest. Kirjeldame objekti erinevaid etappe, alates kavandamisest kuni ehitise valmimiseni ja säilitame ka kogu varasema info.
Ehitusbörsi eesmärk on viia kokku ehitustööde tellija ja töövõtja, et mõlemal oleks mugavam ja lihtsam oma igapäevast tööd teha.
Veebikeskkond uueneb reaalajas. 

Ehitusbörs kogub, täpsustab ja võimaluse korral ka avaldab kõik ehitusega seonduvad kuulutused, faktid, vihjed ja riigihanked. 

Ehitusbörsi väljaandja on Infotöötlemise OÜ  OÜ Eesti Ehitusbörsiga.

Välislingid
Võrguväljaanne

Eesti ajakirjad
Eesti ehitus
Elysioni väljad

Elysioni väljad (ka: Elüüsiumi väljad, Elüüsioni väljad, Elysiumi väljad, Elysion, Elüüsion, Elüüsium, Elysium)  olid vanakreeka mütoloogias osa allmaailmast, vagade ja õiglaste surnute elupaik. 

Algselt mõeldi Elysioni väljade all maailma lääneserva piirkonda, kus pärast surma elavad igaveses õndsuses kangelased (näiteks Achilleus ja Menelaos). Valitsejaks on seal Rhadamanthys.

Vanakreeka mütoloogia
Kaavere (Väike-Maarja)

Kaavere (18. sajand L.A. Mellini kaardil Kafer) on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Vaata ka
Lessu

Viited

Väike-Maarja vald
Lääne-Viru maakonna külad
Simuna kihelkond
Lammasküla

Lammasküla on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Ajalugu
Lammasküla poolmõis (Lammasküll) eraldati Järvamaa Ao mõisast 1819. aastal. 
Lammasküla liideti uuesti Järvamaa Liigvalla valla külge suvel 1936. Lammasküla lahutamisega Virumaa Salla valla küljest vähenes Viru pind 360,34 ha ja elanike koguarv 32 võrra.

Lammaskülas mõisal oli tärklisevabrik.

Lammaskülas oli 19. saj keskel (alates aastast 1856) meditsiinipunkt, mida teenindas Dr. O. L. Hoffmann, kes teenindas ka Simuna, Väike-Maarja, Koeru ja Järva-Jaani asulaid.

Vaata ka 
Räitsvere
Kamariku
Tammiku

Viited 

Väike-Maarja vald
Lääne-Viru maakonna külad
Liigvalla

Liigvalla on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Külas asub Liigvalla orjakivi.

Liigvallas oli mõis.
Liigvallat läbib Preedi jõgi.

Ajalugu 
Liigvalla küla on esmakordselt mainitud Taani hindamisraamatus 1241.
17. sajandi alguse Rootsi kaardil on Liigvalla tähistatud nimega Liggewaldt.
17. sajandi teise poole Rootsi kaardil on Liigvalla tähistatud nimega Lewolde
18. sajandi L.A. Mellini kaardile on eraldi märgitud Liigvalla küla (Liigwalla) ja kõrvalasuv Liigvalla mõis (Lewald).

Vaata ka 
Padaküla
Varangu
Vahuküla
Ao-Saunaküla

Viited

Väike-Maarja vald
Lääne-Viru maakonna külad
Koeru kihelkond
Kauai

Kauai on saar Vaikses ookeanis, üks Hawaii saartest. Pindala 1430 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 1598 meetrit. Kauai on vulkaanilise päritoluga.

Saarel asuva Waiʻaleʻale mäe ümbrus on üks maailma kõige sademeterikkamaid piirkondi. Keskmine aastane sademetehulk on 11 684 mm. Keskmiselt sajab seal 335 päeval aastast.

2008. aastal elas saarel 63 689 inimest. Suurim asula on Līhuʻe, mis asub saare kagurannikul.

Wailua on Hawaii saarte ainuke laevatatav jõgi. 

Kuulub Ameerika Ühendriikide Hawaii osariiki.

Hawaii saared
Cleveland

Cleveland on linn Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis, Cuyahoga maakonna keskus. Asub Cuhayoga jõe suudme lähedal Erie järve ääres.

Cleveland asutati 1796. aastal ja sellest sai tähtis terasetööstuskeskus. Linn on nime saanud kindral Moses Cleavelandi järgi.

Clevelandis asutas John D. Rockefeller oma firma Standard Oil.

Linna korvpalliklubi Cleveland Cavaliers mängib NBA liigas.

Clevelandis on Rock'n'rolli Kuulsuste Hall.

Vaata ka 
 Clevelandi Hopkinsi rahvusvaheline lennujaam
 Cleveland-Ohio kogudus

Viited

Välislingid 
 Clevelandi koduleht

Ohio linnad
Rakke

Rakke on alevik Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli Rakke samanimelise valla keskus.

Majandus
Lubjatehas, mis kuulub aktsiaseltsile Nordkalk, on Rakke alevikus suurim tööandja – 2008. aasta oktoobri seisuga leiab seal rakendust 67 inimest, 2008. aasta tootmismaht oli 43 000 tonni lupja ja 93 000 tonni fillereid.

Lubjatootmise alguseks Rakkes loetakse 1910. aastat, kui ärimees Karl Kaddak rajas sinna suure Rakke Lubjatehase.

Rakkes on ka raudteejaam.

Asutused
Rakkes tegutseb Rakke Gümnaasium ja lasteaed.

Sport
Rakke aasta kõige suuremaks spordiürituseks on 2001. aastal alguse saanud Rakke rattamaraton.

Ajalugu

Rakke küla on ürikutes mainitud juba 1564. aastal, kuid suuremaks asulaks sai Rakke pärast Tapa–Tartu raudtee valmimist 1876. Suurt osa Rakke aleviku kujunemises etendas tööstur Karl Kaddak, kes alustas lubjapõletamisega juba 1891. aastal Kamarikul ja kes rajas 1910. aastal Rakke raudteejaama juurde Venemaa võimsaima maakividest ringahjudega lubajatehase. Rakkes oli tuletõrjeühing ja Rakke pritsimaja 1936–1944. Rakkes on raamatukogu aastast 1912.

Meelelahutus
Rakkes on söögikoht, millel nimeks Tikkri pubi.

Rakkes tegutseb noortekeskus.

Rakkes asub Rakke koduloomuuseum, mis asub koolimaja vastas vanas internaadi majas.

Rakkes on Rakke linnamägi, kus on suusarajad ja terviserajad, samuti vaateplatvorm. Varem oli linnamäel ka laululava, kuid see hävis tulekahjus 2019. aasta kevadel.

Rakke kandi loodus on väga kaunis ja mitmekesine. Kalamehed ja jahimehed, marjulised-seenelised armastavad piirkonna metsi, järvi-jõgesid ja soid.

Vaata ka
Ülesoo
Uus Elu

Viited 

Eesti alevikud
Väike-Maarja vald
Lepna

Lepna on alevik Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.

Lepnat on esimest korda kirjalikult mainitud 1241. aastal (Lippanal). 19. sajandil rajati Lepna alale Rakvere mõisale kuulunud Lepna ja Tobie karjamõis. 1920. aastail tekkisid mõisa tükeldamise tagajärjel Lepna-Eesküla, Lepna-Mätliku ja Lepna-Taaravaini küla. 

Nõukogude ajal asus Lepnas Energia kolhoosi keskus, millega hiljem liitus Lasila sovhoos. 

1838-1869 tegutses Lepna-Eeskülas kool, mis kolis pärast Tõrma külla, kus see asub tänini.

Alevikus tegutseb autoremonditöökoda.

Viited

Eesti alevikud
Rakvere vald
Arkna

Arkna on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.

Külas asub Arkna Kuldallikas.

Vaata ka
Arkna mõis

Viited

Rakvere vald
Lääne-Viru maakonna külad
Mädapea

Mädapea on Lääne-Virumaal Rakvere vallas asuv küla.

Külas on Mädapea tammik, mis võeti 1958 kaitse alla. Kaitseala suurus on tänapäeval 48 ha.

Mädapea põlisküla esmamainiti 1241 kujul Metapœ, 1281 kujul Methepe, 1545 kujul Mettempe ja 1732 kujul Mettapä. Mädapea küla ja võib-olla ka mõis kuulusid Kärkna kloostrile. 15. sajandil läks Mädapea mõis erakätesse. Mõisa saksakeelseks nimeks kujunes Mettapäh. Mädapea mõis kuulus Rakvere kihelkonda. 18. sajandil esialgne küla hävis. 1920-ndail rajati Mädapea uuesti asundusena, mis 1977 nimetati külaks. Samal aastal liideti Mädapeaga Kurgvere küla.

Mädapea nimi võis lähtuda isikunimest. Ent sõna "mädapead" võib tähendada ka küpseid maasikaid või rabamurakaid. Nime hilisemates kirjapanekutes on täheldatud sõna "mätas" mõju.

Viited

Lääne-Viru maakonna külad
Rakvere kihelkond
Rakvere vald
Tõrremäe

Tõrremäe on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.

Küla järgi on nime saanud Oandu lademe Tõrremäe kihistik. Sealne maanteeäärne kuivenduskraav on ka kihistiku stratotüüp.

Viited

Rakvere vald
Lääne-Viru maakonna külad
Kääpa (Mustvee)

Kääpa (2006. aastani Saare) on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Saare valla halduskeskus.

Külas on Kalevipoja muuseum.

Vaata ka
Alnavere

Viited

Mustvee vald
Jõgeva maakonna külad
Aabra

Aabra on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Ta kuulub ajalooliselt Rõuge kihelkonda. 

Külas on Aabra järv

Viited

Rõuge valla külad
Ahitsa

Ahitsa (kohati Ahitsõ, kirjakeeles varem Ahitse) on Võrumaal Rõuge vallas asuv küla.

Küla servas on Ahitsõ järv. Järve on kirjalikes allikates mainitud palju varem kui küla: 1638 Altzy Jerw ja 1839 Ahize S[ee]. 1638 nimetati talupoega Jerre Pallo Pustus, kes elas Nursi pool, ja kirjutati, et järve ümber käib piiritüli, kuid 1684. aasta kaardil puudus järve ääres asustus üldse. 1765 mainiti Simmuli küla all Jerwe talu, mis võis asuda Ahitsõ järve ääres. Alles 1869 nimetati kindlalt Jerwe talu, mille juures oli Ahhitze Jerw. See kant kuulus Rõuge kihelkonda Sänna ja Vastse-Nursi mõisa alla. 1997–1997 oligi tänapäeva Ahitsa jagatud Lauri ja Nursi küla vahel. Esimest korda nimetati küla alles 1909 kujul Wastse Ahitse ja 1940. aasta paiku oli küla saanud nime Ahetse.

Küla sai nime talu järgi, mis omakorda sai nime järvelt. Ahinõ : ahitsõ on omadussõna. Etümoloogiliselt sarnaseid kohanimesid võib otsida Ahe-alguliste seast, näiteks Vana-Roosa kandis olev Ahepalu.

Viited

Rõuge valla külad
Jaanipeebu

Jaanipeebu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Küla asub Rõuge alevikust vahetult lõunas Käätso–Rõuge–Luutsniku tee ääres.

Küla territooriumile jääb Jaani-Peebu kalmistu.

Viited

Rõuge valla külad
Rachel Carson

Rachel Louise Carson (27. mai 1907 Springdale, Pennsylvania – 14. aprill 1964 Silver Spring Maryland) oli Ameerika Ühendriikide zooloog, merebioloog ja ökoloog, kelle tähtsaima raamatu "Hääletu kevad" populaarsus pani aluse ülemaailmsele keskkonnakaitsepoliitika tekkele.

Elulugu 
Rachel sündis farmipidaja kolmelapselises peres noorimana. Juba lapsena huvitus ta loodusest: uuris tiike, viljapõlde ja metsi peamiselt ema juhendamisel. Esialgu kavatses ta koolis süveneda inglise keele ja kirjanduse õppele, kuid hiljem tekkis tal suurem huvi merebioloogia vastu. Aastal 1929 lõpetas ta Pennsylvania Tütarlaste Kolledži (tänapäeval Chathami Kolledž) cum laude.

Vaatamata finantsraskustele jätkas ta zooloogia- ja geneetikaõpinguid Johns Hopkinsi Ülikoolis, mille lõpetas 1932. aastal magistrikraadiga zooloogias.

Aastal 1932 suri tema isa, kes tütart oli rahaliselt toetanud, seetõttu ei olnud Rachelil võimalik alustada doktorikraadi õpet.

Pärast kooli alustas ta osakohaga tööd USA Kalanduse Büroos, kus ta kirjutas ja toimetas raadiokäsikirju. Tema tööd olid hinnatud kõrge kirjutamiskvaliteedi poolest.

Aastal 1937 suri Racheli õde ning ta pidi hoolitsema töö kõrvalt ka kahe õetütre eest.

Rachel tegi Kalanduse Büroos edukat karjääri ning 1949 ülendati ta asutuse peatoimetajaks.

Aastal 1952 loobus Rachel ametikohtadest ning pühendus üksnes kirjutamisele. Aastail 1956–1957 töötas ta mitme projekti kallal ja kirjutas populaarteaduslikele ajakirjadele artikleid.

1940. aastate keskel keskendus ta äsjaavastatud pestitsiidide, eriti DDT, ja nende loodusele avaldatava mõju uurimisele. Tema raamat "Hääletu kevad" räägibki suures osas keskkonnast, rõhutatud on pestitsiidide hukutavat mõju ökosüsteemidele.

Rachel suri 14. aprillil 1964 rinnavähki.

Tunnustus 
1952 – USA riiklik raamatuauhind (National Book Award)

Välislingid

Rachel Carsoni koduleht

Ameerika Ühendriikide bioloogid
Zooloogid
Ökoloogid
Merebioloogid
Ameerika Ühendriikide ajakirjanikud
Taimetoitlased
Sündinud 1907
Surnud 1964
Kaku

Kaku on mitme koha nimi:

Kaku, küla Võru vallas Võru maakonnas
Kaku, küla Rõuge vallas Võru maakonnas

Vaata ka 

Kaku järv, järv Võrumaal
Kaku liivamaardla
Hellekunnu

Hellekunnu on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

1977. aastal liideti Hellekunnuga väiksem osa Lossina külast (suurem osa liideti Lepassaare külaga).

Viited

Võru valla külad
Kannu (Võru)

Kannu on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

Viited

Võru valla külad
Lehemetsa

Lehemetsa on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

Viited

Võru valla külad
Võšni Volotšok

Võšni Volotšok on linn Venemaal Tveri oblastis, Võšni Volotšoki rajooni keskus. Linn asub Tverist 120 km loodes Tsna jõe (Võšni Volotšoki veehoidla) suudmes, Msta jõe kaldal.

Asulat on esmakordselt mainitud 1471. aastal. Linnaõigused sai 1770. aastal.

Linna läbib Peterburi–Moskva raudtee.

Võšni Volotšokis on sündinud Nõukogude Liidu partei- ja riigitegelane Jekaterina Furtseva (1910–1974), kes oli aastatel 1960–1974 Nõukogude Liidu kultuuriminister.

Viited 

Tveri oblasti linnad
Reastvere

Reastvere on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 39 elanikku, neist 35 (89,7%) olid eestlased.

Reastvere küla oli asustatud juba muinasajal. Küla on esmamainitud 1408. aastal (Restfer). Haldusjaotuslikult kuulus küla Laiuse kihelkonda jäädes Reastvere mõisapiirkonda. Peale valdade loomist 1866. aastal, kuulus küla Reastvere valda, 1891. aastast alates Laius-Tähkvere valda ning 1939. aastast alates Sadala valda.

1977. aastal liideti Reastvere külaga Pedasi küla.

Reastvere küla paikneb Leedi-Reastvere voorel, mis on Laiuse voore järel kõrguselt (126 m) teine Vooremaal. Voorelt avaneb kaunis vaade Emumäele.

Reastvere külas asub mitmeid kultuurimälestisi ning rahvapärimusega seotud paiku. Küla läbiva Simuna–Vaiatu tee ääres kuusikus on 8.–11. sajandist pärineva maalinna ase (Reastvere linnamägi). Teisel pool teed on põldude keskel muistne kalmistu, rahvasuus tuntud kui Kalmuorg. Kunagise mõisa lähedal põllul on lohukestega kultusekivi. Küla läbib Pedja jõgi, mille ääres metsas asub rahvapärimustega seotud ohvriallikas nn. Kuldallikas. Arheoloogiamälestised on ka Reastvere ja Pedasi muistsed külaasemed.

Viited

Jõgeva maakonna külad
Jõgeva vald
Rääbise

Rääbise on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas.

1977. aastal liideti Rääbise külaga Aoveski.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 65 elanikku, neist 60 (92,3%) eestlased.

Külas on sündinud keeleteadlane Paul Ariste.

Viited

Jõgeva vald
Jõgeva maakonna külad
Tuimõisa

Tuimõisa on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda.

Küla läbib Sadala–Tuimõisa–Reastvere tee.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 42 elanikku, kõik eestlased.

Küla on nime saanud Tuve (ka Taube) suguvõsa järgi, kellele kuulunud mõisa nimetati Tuvemõisaks (Tuvengudt või ka Taubenhoff). 1599. aastal kuulus mõis (moize Taub) koos Pedasi, Liuryki, Augi ja Emutferi külaga Jan Radzyminskile. 1624. aastal kuulusid mõisale Kadaka, Kirivere, Anguse, Imukvere, Pedasi ja Luusika küla. 

Hiljem kuulus Tuimõisa küla Laius-Tähkvere mõisale ning jäi Laiuse kihelkonda. 

1977. aastal liideti Tuimõisa külaga Kaasiku ja Nukelise küla.

Tuimõisa külas asub Luusika soo. Luusika soos Kukesaarel asub Kalevipoja luisk – looduskaitse all olev rändrahn. Kukesaar on kasutusel olnud pelgupaigana ning on nüüdisajal arheoloogiamälestis. Arheoloogiamälestised on ka Tuimõisa küla ase ning küla juures asuv muistne matmispaik.

Vaata ka
Laius-Tähkvere mõis
Jõgeva vald

Viited

Välislingid
Kultuurimälestiste riiklik register - Asulakoht (9451), Kalmistu (9452), Pelgupaik "Kukesaar" (9453)
Kalevipoja luisust

Jõgeva vald
Jõgeva maakonna külad
Vanamõisa (Jõgeva)

Vanamõisa on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. See jääb vahetult Tormast lõunasse.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 68 elanikku, neist 67 (98,5%) olid eestlased.

Külas asuvad Torma kirik ja Torma kalmistu. Seal paikneb ka Torma Vabadussõja mälestussammas.

Viited

Jõgeva vald
Jõgeva maakonna külad
Torma

Torma on alevik Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Torma valla halduskeskus. 

2000. aastal oli Tormas 544 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 396, neist eestlasi 380 (96,0%).

Seal asub Torma vallamuuseum.

Galerii

Vaata ka
Torma pasunakoor
Torma Stahhaanovlane
Torma põhikool

Viited

Eesti alevikud
Jõgeva vald
Sadala

Sadala on alevik Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Torma valda.

2000. aastal oli Sadalas 312 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 293, neist eestlasi 275 (93,9%).

Nõukogude perioodil tegutses alevikus Sadala kolhoos.

Sadalas asuvad Sadala rahvamaja, Sadala raamatukogu, Sadala Külade Teater ja Sadala Külade Selts.

Viited

Eesti alevikud
Jõgeva vald
Vanamõisa (Tõrva)

Vanamõisa on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Põdrala valda, Eesti omavalitsuste haldusreformi järgselt jääb küla Tõrva valla territooriumile.

Viited 

Valga maakonna külad
Tõrva vald
Kungi

Kungi on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Põdrala valda, Eesti omavalitsuste haldusreformi järgselt jääb küla Tõrva valla territooriumile.

Kungi kaguosa tuntakse Koosi nime all, mis oli omaette küla 1930. aastatel. Aastal 1977 liideti Kungi külaga Sälgu.

Viited 

Valga maakonna külad
Tõrva vald
Leebiku

Leebiku on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Põdrala valda, Eesti omavalitsuste haldusreformi järgselt jääb küla Tõrva valla territooriumile.

Leebiku mõisat (algselt arvatavasti Haavakatku) on esimest korda mainitud 1531. a. (Abenkat). Nüüdse nime on mõis saanud Klebecki mõisnikusuguvõsa järgi.

Piki Õhne jõe järsku kallast kulgeb Leebiku park, kus äratavad tähelepanu hõbepappel, valge mänd, vene ja euroopa lehis. 
Luuletaja ja ühiskonnategelane Henrik Visnapuu sündis Leebikus Maardina talus 21.12.1889 (vkj). 

2013.a rahvaloenduse järgi elas Leebikus 116 inimest.

Leebikus leiavad inimesed tööd firmades: 
OÜ Ati – puidutöötlemine 
OÜ Topster – põllumajandusettevõte 
Tõrva Tarbijate Ühistu Leebiku kauplus, kus müüakse toidu-ja esmatarbekaupu.

Viited 

Valga maakonna külad
Tõrva vald
Liva

Liva on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Põdrala valda, Eesti omavalitsuste haldusreformi järgselt jääb küla Tõrva valla territooriumile.

Viited 

Valga maakonna külad
Tõrva vald
Lõve

Lõve on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Põdrala valda, Eesti omavalitsuste haldusreformi järgselt jääb küla Tõrva valla territooriumile.

Küla servas asub ohvrikivi, Lõve mõisa süda ja mõisa kalmistu.

Vaata ka
Lõve vald
Lõve mõis
Lõve mõisa kalmistu

Viited 

Valga maakonna külad
Tõrva vald
Karu küla

Karu on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Põdrala valda, Eesti omavalitsuste haldusreformi järgselt jääb küla Tõrva valla territooriumile.

Viited 

Valga maakonna külad
Tõrva vald
Pikasilla (Tõrva)

Pikasilla on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Põdrala valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile.

Esmakordselt on Pikasillat mainitud 1398. aastal kohana, kus orduvõimu ja Tartu piiskopi esindajad pidasid läbirääkimisi. Väike Emajõgi oli seal muinasajal Sakala ja Ugandi maakonna piiriks, hiljem Viljandi- ja Tartumaa piiriks. Sõdades (viimati 1944) on Pikasilla olnud lahingutander. 1944. aastal langenud sõjameeste vennaskalmistut tähistab mälestusmärk. 

Pikasillal on sündinud Aleksander Läte, elanud Henrik Visnapuu ja August Kitzberg.

Pikasilla lähistel paikneb Pikasilla linnus (Vooremägi), mis oli 11.–13. sajandil Ugandi läänepoolseim linnus. Vooremägi on Väike-Emajõe suudmeluhast 10–11 m kõrgem, kuni 44 m pikk ja 34 m lai.

Vaata ka
Pikasilla sild

Viited 

Valga maakonna külad
Tõrva vald
Jelets

Jelets on linn Venemaal Lipetski oblastis, Jeletsi rajooni keskus. Asub Sosna jõe ääres 78 km Lipetskist läänes.

Asulat on esmamainitud 1146. aastal polovetside kindlusena. 1483 liideti Moskva Suurvürstiriigiga. 1778 sai linnaõigused.

19. sajandil sai Jeletsist piirkonna suurim kaubanduslinn, mis oli kuulus käsitsitehtud pitsi poolest.

Linna elanike arv 2006. aastal oli 113 400, 2009. aastal 111 200 ja 2020. aastal 102 313.

Jeletsis on sündinud Mihhail Rostovtsev, Tihhon Hrennikov ja Roald Dobrovenski.

Viited

Välislingid 

Jeletsi koduleht

Venemaa linnad
Lipetski oblast
Voorbahi

Voorbahi on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Põdrala valda, Eesti omavalitsuste haldusreformi järgselt jääb küla Tõrva valla territooriumile.

Vaata ka
 Ennuse järv

Viited 

Valga maakonna külad
Tõrva vald
Riidaja

Riidaja on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.

Aastatel 1991–2017 oli küla Põdrala valla halduskeskus, Eesti omavalitsuste haldusreformi järgselt jääb küla Tõrva valla territooriumile.

2014. aasta alguse seisuga elas Riidaja külas 214 inimest.

Ajalugu
Riidaja on vana asula, mida esmakordselt mainitakse Läti Henriku kroonikas, seoses paavsti legaadi Modena Wilhelmi käiguga Sakalasse 1226. aastal. Kroonikas on seda mainitud Poderiale nime all. Sama nime all esineb Riidaja küla ka Mellini kaardil.

Riidaja mõis oli Riidaja küla süda. Selle saksakeelne nimi on Morsel Podrigel. Eestikeelse nime sai mõis sel ajal, kui ta kuulus Freytag von Loringhovenite valdusse. 

Siiani säilinud mõisa peahoone on valminud 1762. aastal ja on üks väheseid puidust barokkstiilis mõisahooneid ümbruskonnas. 1923. aastal avati Riidaja mõisahoones kool, mis 1967. aastal kolis uude majja. Riidaja ümbruses tegutses omal ajal J. Ljahhovi nimeline kolhoos, mille poolt on Riidaja mõisahoonet korduvalt ehitatud ümber. Praegu seisab kunagine härrastemaja peaaegu tühjalt, vaid ühes tiivas tegutseb Riidaja raamatukogu ning Riidaja Naisseltsing. Mõisa peahoone on riiklik kultuurimälestis. Riidaja mõisa magasiaida ehitasid kohalikud elanikud seltsimajaks 1929. aastal. Kooliharidust on Riidajas antud 1833. aastast alates, mil mõisaomanik George Constantin von Stryk asutas Riidajasse vallakooli. Praegu on Riidajas põhikool ning selle juures tegutseb lasteaiarühm.

Riidaja park on Valga maakonna ilusamaid ja liigirohkemaid (52 liiki). Selle vanim, barokkstiilis osa on rajatud nähtavasti juba 18. sajandil koos samas stiilis mõisahoonega (valminud 1762), Hilisemad osad on kujundatud metsast, peamiselt 19. sajandi keskel. Pargis leidub mitmeid huvitavaid puuliike, nagu läiklehine pärn ja haruldaselt suured toompihlakad. Rohkesti on  ning alpi seedermändi.

Praegu asub Riidaja külas üle-eestilise tuntusega Torupillitalu ning selle juures Riidaja lennuväli.

Vaata ka
Riidaja männikute kaitseala
Riidaja mõisa kalmistu
Riidaja raamatukogu
Jakov Ljahhovi nimeline kolhoos

Viited 

Valga maakonna külad
Tõrva vald
Rulli

Rulli on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Põdrala valda, Eesti omavalitsuste haldusreformi järgselt jääb küla Tõrva valla territooriumile.

Viited 

Valga maakonna külad
Tõrva vald
Reti

Reti on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Põdrala valda, Eesti omavalitsuste haldusreformi järgselt jääb küla Tõrva valla territooriumile.

Viited 

Valga maakonna külad
Tõrva vald
Pori küla

Pori on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Põdrala valda, Eesti omavalitsuste haldusreformi järgselt jääb küla Tõrva valla territooriumile.

Viited 

Valga maakonna külad
Tõrva vald
Alfrēds Rubiks

Alfrēds Rubiks (sündinud 24. septembril 1935 Daugavpilsis) on Läti poliitik, Läti Sotsialistliku Partei esimees.

Ta on lõpetanud Riia Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna 1963. aastal. 

1982–1984 oli ta Läti NSV tööstusminister. 1984–1990 oli ta Riia linna RSN Täitevkomitee esimees.

1990–1991 oli ta NLKP Keskkomitee Poliitbüroo liige ja Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär.

1991. aasta augustis oli ta Läti eriolukorra komitee esimees ja vahistati pärast seda riigipöördekatses süüdistatuna. 1995. aastal mõisteti talle 8-aastane vanglakaristus, kuid ta vabastati ennetähtaegselt 1997. aastal. 

1996. aastal kandideeris Läti presidendiks ja sai seimis 5 häält 100-st.

Aastast 1999 on ta Läti Sotsialistliku Partei esimees ja ühenduse Inimõiguste Eest Ühtses Lätis kaasesimees. 2009. aastal valiti ta Koosmeele Keskuse esinumbrina Euroopa Parlamenti. Ta valiti seal Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsiooni juhatuse liikmeks.

Tema pojad Artūrs Rubiks ja Raimonds Rubiks on samuti poliitikud, seimi liikmed.

Tunnustused
Kolm Nõukogude Liidu ordenit
Läti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi kaks medalit ja kaks autasu
Läti NSV sotsialistliku töö kangelane

Välislingid 

Alfrēds Rubiks Euroopa Parlamendi kodulehel

Riia linnapead
Läti poliitikud
Läti kommunistid
Nõukogude Liidu poliitikud
NLKP KK Poliitbüroo liikmed
Lätist valitud Euroopa Parlamendi liikmed
Riia Tehnikaülikooli vilistlased
Sündinud 1935
Röykkä

Röykkä on küla Soomes Lõuna-Soome läänis Uusimaa maakonnas Nurmijärvi vallas, 40 km kaugusel Helsingist. 

Elanike arv on 2000.

Soome külad
Nurmijärvi vald
Reamees

Reamees on paljudes riikides, sealhulgas tänapäeval Eestis, maaväes (paljudes riikides ka õhuväes) madalaim sõjaväeline auaste.

Mõnes riigis on noorsõduritel veel madalam auaste (varem Eestis noor, eraldi auastme tunnus puudub). 

Kaitseliidu malevlane vastab noorsõdurile (välja õppimata reamees), sõduri baaskursuse läbimisel saab malevlasest reamees.

Reamehest ühe astme võrra kõrgem auaste on kapral (sh Eestis) ehk jefreitor (saksa keeles Gefreiter; on ka teisi nimetusi).   

Sõjaväelised auastmed
Stara Zagora

Stara Zagora on linn Bulgaarias. 

Bulgaaria linnad
Württemberg

Württemberg (varem ka Wirtemberg) on ajalooline piirkond Edela-Saksamaal. 

Alates 11. sajandist valitses piirkonda Württembergi dünastia (1143–1495 Württembergi krahvidena, 1495–1806 Württembergi hertsogitena ning 1806–1918 Württembergi kuningatena).

Tänapäeval jääb piirkond Baden-Württembergi liidumaale.

Württembergi valitsejate loend

Württembergi isandad
u 1081– u 1110 Konrad I
u 1110–1143 Konrad II

Württembergi krahvid
1143–1158 Ludwig I 
1158–1181 Ludwig II 
1181–1240 Hartmann
1194–1241 Ludwig III 
1241–1265 Ulrich I 
1265–1279 Ulrich II 
1279–1325 Eberhard I 
1325–1344 Ulrich III 
1344–1392 Eberhard II (kuni 1362. aastani valitses koos Ulrich IV-ga)
1344–1362 Ulrich IV 
1392–1417 Eberhard III 
1417–1419 Eberhard IV 
1419–1442 Ludwig I (kuni 1442. aastani valitses koos Ulrich V-ga)
1419–1442 Ulrich V 
1442. aastal jaotati Württembergi krahvkond kaheks osaks..

Württemberg-Stuttgardi krahvid
1442–1480 Ulrich V
1480–1482 Eberhard VI (hilisem hertsog Eberhard II)

Württemberg-Urachi krahvid
1442–1450 Ludwig I
1450–1457 Ludwig II
1457–1482 Eberhard V
1482. aastal taasühendati krahvkond.

Württembergi krahv
1482–1495 Eberhard V (sai 1495 Eberhard I nime all Württembergi hertsogiks)

Württembergi hertsogid
1495–1496 Eberhard I
1496–1498 Eberhard II
1498–1550 Ulrich
1550–1568 Christoph
1568–1593 Ludwig
1593–1608 Friedrich I
1608–1628 Johann Friedrich
1628–1674 Eberhard III
1674–1677 Wilhelm Ludwig
1677–1733 Eberhard Ludwig
1733–1737 Karl Alexander
1737–1793 Karl Eugen 
1793–1795 Ludwig Eugen
1795–1797 Friedrich Eugen
1797–1806 Friedrich II (sai 1806 Friedrich I nime all Württembergi kuningaks)

Württembergi kuningad
1806–1816 Friedrich I
1816–1864 Wilhelm I
1864–1891 Karl
1891–1918 Wilhelm II

Välislingid 
Genealoogia
Königreich Württemberg (ülevaade)
Vapp
Lipp

 
Saksamaa ajaloolised piirkonnad‎
Kimrõ

Kimrõ on linn Venemaa Tveri oblastis, Kimrõ rajooni keskus. Asub Tverist 130 km idas Volga vasakul kaldal Kimerka jõe suudmes.

Volga paremal kaldal paiknevat Savjolovo mikrorajooni ühendab linnaga 554 m pikkune sild. Savjalovos on ka Moskvast saabuvate elektrirongide lõpp-peatus.

Kimrõd on esamkordselt mainitud 1546. aastal. Linnaõigused sai 1917. aastal.

Linn oli alates 18. sajandist saapatootmise keskus.

Seal on sündinud kirjanik Aleksandr Fadejev.

Viited

Välislingid 
http://www.adm-kimry.ru/
http://www.kimry.ru/

Tveri oblasti linnad
Joey

"Joey" on aastatel 2004–2006 toodetud USA komöödiasari, mille peaosa mängib Matt LeBlanc, kehastades seriaalist "Sõbrad" tuntud Joey Tribbianit, kes on kolinud Los Angelesse oma näitlejakarjääri edendama.

"Joey" ei osutunud nii edukaks, kui eelnevalt oli oodatud, ja teisel hooajal otsustas telekanal NBC seriaali tootmise ja näitamise lõpetada.

Osatäitjad

Peaosatäitjad
Matt LeBlanc – Joey Tribbiani
Paulo Costanzo – Michael Tribbiani 
Drea de Matteo –  Gina Tribbiani 
Andrea Anders –  Alex Garrett 
Jennifer Coolidge –  Bobbie Morganstern  
Miguel A. Núñez Jr. – Zach

Vaata ka
"Sõbrad"

Välislingid 
 

Ameerika Ühendriikide komöödiasarjad
NBC telesaated
Reese Witherspoon

Laura Jeanne Reese Witherspoon  (sündinud 22. märtsil 1976 New Orleansis  Louisianas) on filmiauhinnaga Oscar pärjatud USA filminäitleja.

Tema tuntuimateks rollideks on osatäitmised filmides  "Freeway" (1996), "Cruel Intentions" (1999), "Election" (1999), "Arukas blondiin?!" (2001) ja "Walk the Line - Nagu noateral" (2005).

Osaline filmograafia

Telerollid
"Sõbrad" (Jill, 2 episoodi, 2000)
"King of the Hill" (Debbie, 2 episoodi, 2000)
"Simpsonid" (Greta Wolfcastle, 1 episood, 2002)

Auhinnad
Oscar
2006:  Parim naispeaosatäitja - "Nagu noateral"

Kuldgloobus
2006: Parim naisnäitleja (komöödia või muusikal) - "Nagu noateral"

Välislingid

 Reese Witherspoon Fansite
 
 Loe lisainfot filmiveeb.ee-st

Ameerika Ühendriikide filminäitlejad
Ameerika Ühendriikide televisiooninäitlejad
Sündinud 1976
Andrei Kurbski

Andrei Kurbski (vene Андрей Михайлович Курбский, poola Andrzej Kurbski; 1528–1583) oli Venemaa vürst ja Ivan IV lähikondlane, kes poliitiliste erimeelsuste pärast tsaariga emigreerus Venemaalt.

Kurbski kuulus Rjurikovitšite vürstisuguvõssa (Jaroslavli vürstiriigi vürstide suguvõsaharusse), olles seega tsaari Ivan IV hõimlane. 

1556. aastal sai Andrei Kurbskist Moskva suurvürstiriigi Bojaaride Duuma (Nõukogu) liige. Umbes samal ajal sai temast ka üks Ivani olulisemaid väepealikuid, kes osales 1649. aastal sõjaretkel Krimmi khaaniriigi vastu, Kaasani piiramisel ning Vene-Liivi sõja ajal määrati pärast esialgset Vene vägede sõjalist ebaedu vägede juhatajaks ning tema juhtimisel laastati Liivi orduga peetud lahingute käigus Kesk-Eestit ning vallutati sealseid linnuseid. 

1563. aastal sai temast Vene vägede poolt vallutatud Tartu esimene vojevood, ent 1564. aastal läks ta tsaar Ivan IV-ga tülli ning siirdus Poola Kuningriigi ja kuninga Zygmunt II Augusti teenistusse. Kurbski reetmisest raevunud tsaar lasi pärast seda sündmust ja Tartu sakslastest kodanike mässukatset tartlased Venemaale küüditada, kahtlustades neid koostöös Kurbskiga. 

Rzeczpospolita teenistuses sai Kurbskist samuti oluline väepealik, kes tegutses peamiselt Vene-vastaste rüüsteretkede organiseerijana. Ta sai endale Kreva kindluse ja mõisa Volõõnias, kus elas oma elu lõpuni.

1565–1579 oli Kurbskil kirjavahetus Moskva tsaar Ivan IV-ga, kus mõlemad teineteist süüdistasid. Kurbski väitis, et Ivani poliitika on liialt vägivaldne ja mõtlematu, Ivan aga rõhutas igati Kurbski alatut reeturlikkust. 1573. aastal kirjutas Kurbski ka tsaarivõimuvastase pamfleti "Moskva suurvürstiriigi ajalugu", milles protesteeris Ivani üha süveneva autokraatia vastu. Selles käsitles ta pikemalt ka Liivi sõja algust ning Liivi ordu viimase maamarssali Philipp Schall von Belli isikut.

Teoseid
Сказания князя Курбского. Часть 1, История Иоанна Грозного 1833.
Сказанія князя Курбскаго. Часть 2, Переписка съ Іоанномъ и другими лицами 1833.

Välislingid

 Kurbski vanema kirjanduse andmebaasis EEVA
 sugupuu (Андрей Михайлович Курбский)

Venemaa sõjaväelased 
Vene-Liivi sõda
Poola väejuhid
Rjurikovitšid
Sündinud 1528
Surnud 1583
Heinrich Lüdinghausen-Wulff

Heinrich Lüdinghausen-Wulff (ka Lüdingshausen-Wulff või Lüdingshausen, genannt Wulf; enne 1510 – 1574) oli Vana-Liivimaa aadlik, enne Liivi sõda Maasilinna foogt ning hiljem Taani valduste nominaalne valitseja Lääne-Eestis.

Heinrich Lüdingshausen-Wulfi vanemad olid Heinrich Wulf-Lüdingshausen ja Henrike von Hanxleden.

Lüdingshausen-Wulff saabus Liivimaale Vestfaalist 1510. aasta paiku ning liitus peagi Liivi orduga. Aastatel 1532–1533 oli ta Tallinna linnusekomtuur (Hauskomtur), seejärel oli ta samas ametis ühes teises Liivi ordu linnuses, kuid pole teada, täpselt millises. 1540. aastal sai tast Kandava foogt, 1550. aastal aga Maasilinna foogt. 1561. aastal, ordu alistumisel Poolale, keeldus Lüdinghausen-Wulff Maasilinna foogtkonda käest andmast, väites, et see on tema isiklik valdus. Ta püüdis Maasilinna Taanile (hertsog Magnusele) maha müüa ning nimetati 1562. aasta lõpus Taani alade asehalduriks Saare-, Lääne- ja Kuramaal. Reaalset võimu tal ilmselt polnud, sest ametist lahkunud Diedrich Behri asemel saabus Taanist Saaremaale uueks asehalduriks Christoffer Valkendorf. 1564. aastal läks Maasilinn lõplikult taanlastele. Lüdinghausen-Wulff jäi endiselt Maasilinna alade valitsejaks, ent kuna 1563. aastal oli puhkenud Põhjamaade Seitsmeaastane sõda, siis ei suutnud taanlased vanale foogtile raha ära maksta ning lisaks sellele pidi too ka oma valduste kaitsmist omast taskust finantseerima. 1568. aastaks oli tal raha otsas ning Maasilinn langes veel samal aastal rootslaste kätte. 1570. aastal lahkus Lüdinghausen-Wulff Saaremaalt, olles nimetatud juba endiseks asehalduriks. Oma ülejäänud elu elas ta vaesunud ja kibestunud mehena, olles sugulaste ülalpeetav. Pärast tema surma püüdsid tema sugulased Taanilt raha kätte saada, kuid ilmselt edutult.

Heinrich Lüdinghausenil oli vanem vend Rutger, kes oli viimane Pärnu komtuur. Lisaks oli samal ajal Liivi ordus ka Cord Lüdingshausen-Wulff, kelle sugulusaste eelmistega pole aga teada.

Kirjandus
Andres Adamson. Hertsog Magnus 1540–1583: tema elu ja aeg. Tallinn: Argo, 2005.
Saaremaa Maasilinna foogtkonna maaraamatud 1569-1571 (koostaja: Leo Tiik) Tallinn, 1992. 
Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 995 (lk 742). 

Baltisaksa sõjaväelased
Eesti ajalooga seotud isikud
Kandava foogtid
Maasilinna foogtid
Saaremaa asehaldurid
Surnud 1574
Olaus Wahl

Olaus Trystadius Wahl oli kullassepp Kuressaares aastail 1738–1770, Tallinna kaasmeister. Tema meistrimärk oli OW.

Kuressaare inimesed
Eesti kullassepad
Christian Georg Eylandt

Christian Georg Eylandt (meistrimärk CGE; 1770–1840) oli kullassepp Kuressaares 1797–1840, Tallinna kaasmeister.

Ta oli pärit Lihulast.

{{JÄRJESTA:Eylandt, Christian Georg]}}
Saaremaa inimesed
Eesti kullassepad
Sündinud 1770
Surnud 1840
Johann Hernelius

Johann Hernelius (meistrimärk JH; 1744-1784) oli kullassepp Kuressaares 1771–1784, Tallinna kaasmeister.

Välislingid
6342 Karikas, Johann Hernelius, Kuressaare, 18. sajand (hõbe) Kultuurimälestiste register

Kuressaare inimesed
Eesti kullassepad
Sündinud 1744
Surnud 1784
David Schnackenburg

David Wilhelm Schnackenburg (meistrimärk DS) oli kullassepp Kuressaares alates 1839, Tallinna kaasmeister.

Kuressaare inimesed
Eesti kullassepad
Martin Bernhard Schwartz

Martin Bernhard Schwartz (meistrimärk MBS) oli kullassepp Kuressaares 1768–1773 ja Lihulas alates 1773, Tallinna kaasmeister.

Eestimaa inimesed
Kuressaare inimesed
Eesti kullassepad