joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Juan Cazares

Juan Ramón Cazares Sevillano (sündinud 3. aprillil 1992 Quinindés) on Ecuadori jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Fluminense.

Cazares alustas klubikarjääri 2009. aastal Ecuadori esiliigas klubis Independiente DV. Aasta hiljem suundus Argentinasse, liitudes River Platega. Läbimurre õnnestus tal teha hooajal 2013–2014 Argentina esiliiga klubis Banfield, kellega ta 2014. ja 2015. aastal hooajal mängis Argentina kõrgliigas.

2015. aasta detsembris sõlmis ta lepingu Brasiilia kõrgliiga klubiga Atlético Mineiro. Debüüdi klubi särgis tegi ta 24. veebruaril 2016 Copa Libertadorese mängus oma kunagise koduklubi Independiente DV vastu. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas sama aasta 17. märtsil Copa Libertadorese mängus Tšiili klubi Colo-Colo vastu. Esimese värava Brasiilia kõrgliigas lõi ta kohe esimeses voorus 15. mail kodumängus Santose vastu. 2016. aasta hooajal oli ta kõikide mängude peale kümne väravaga Atlético Mineiro paremuselt neljas väravakütt. 2018. aastal tegi ta Brasiilia kõrgliigas veelgi parema hooaja, lüües kokku kaheksa väravat.

2020. aasta septembris sõlmis ta lepingu Brasiilia kõrgliiga klubiga Corinthians. 2021. aastal siirdus ta Fluminensesse.

Koondisekarjäär 
Debüüdi Ecuadori rahvuskoondises tegi ta 6. septembril sõprusmängus Boliivia jalgpallikoondis vastu. Samas mängus lõi ta ka esimese värava koondises särgis.

Ta on kuulunud Ecuadori koondisse 2015. aasta Copa Américal ja 2016. aastal Copa América Centenariol.

Saavutused 
Banfield
Primera B Nacional: 2013–14
Atlético Mineiro
Campeonato Mineiro: 2017

Viited

Välislingid 
 Juan Cazares Soccerway lehel

Ecuadori jalgpallurid
Club Atlético River Plate'i jalgpallurid
Clube Atlético Mineiro mängijad
Sport Club Corinthians Paulista mängijad
Fluminense Football Clubi mängijad
Sündinud 1992
Aare Järvan

Aare Järvan (sündinud 29. juulil 1967 Tallinnas) on Eesti ja Euroopa Komisjoni ametnik.

Haridus
Aare Järvan omandas 1992. aastal Tartu Ülikoolis kõrghariduse rahanduse ja krediidi erialal (cum laude) ning pärast seda õppis aasta Cambridge'i ülikoolis majanduse valdkonnas.

Töö
Aastatel 1992–1999 töötas ta Eesti Pangas keskpangapoliitika osakonna juhatajana. Aastatel 1998–1999 töötas peaministri büroos majandusnõunikuna, nõustades peaminister Mart Siimanni. 

1999.–2006. aastal oli Aare Järvan rahandusministeeriumi kantsler.Aastatel 2006–2014 töötas ta peaminister Andrus Ansipi ja hiljem peaminister Taavi Rõivase majandusnõunikuna.

Isiklikku 
Tema poeg on ettevõtja Kristjan Järvan.

Tunnustus

 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
 2011 aasta eurooplane

Viited

Välislingid 
 Peaministri majandusnõunikuna asus tööle Aare Järvan. Valitsuse pressiteade, 20. juuni 2006

Eesti ametnikud
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1967
Uno Pohrt

Uno Pohrt (31. jaanuar 1873 Kuramaa – 31. mai 1927 Viljandi) oli Eesti insener ja ettevõtja.

Uno Pohrt õppis Miitavi (Jelgava) reaalkoolis, mille järel töötas Kõpus Luisenhütte masinavabrikus õpilase-praktikandina. Seejärel õppis Charlottenburgi tehnikainstituudis (tänapäeval Berliini Tehnikaülikool), mille lõpetas inseneri kutsega. 

Töötas Jekaterinoslavi ja Marinopoli vabrikutes insenerina. 1900. aastal naasis Luisenhütte vabrikusse ja töötas seal juhatajana kuni 1903. aastani. Ehitas Viljandisse Kantrekülla Uno Pohrti masinavabriku, mis alustas tööd 1904. aastal. 1910. aastal konstrueeris Pohrti propelleriga mootorsaani, mis tol ajal suurt vastukaja leidis.

1919. aastal tabas Pohrti halvatus, millest ta aegamööda taastus ja jätkas vabriku juhtimist. 1927. aastal tabas teda järgmine halvatus, mille tagajärjel Pohrt suri.

Vaata ka
 Uno Pohrti masinavabrik

Viited

Välislingid
 Insener Pohrti seninägematu aerosaan. Sakala, 22. märts 2011

Eesti insenerid
Eesti ettevõtjad
Sündinud 1873
Surnud 1927
Gatito Fernández

Roberto Júnior Fernández Torres (sündinud 29. märtsil 1988 Asunciónis) on Paraguay jalgpallur, väravavaht. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Botafogo.

Tema isa Roberto Fernández oli samuti väravavaht ja kuulus enam kui kümme aastat Paraguay koondisse.

Koondisekarjäär 
Debüüdi Paraguay rahvuskoondises tegi ta 14. augustil 2013 sõprusmängus Saksamaa jalgpallikoondis vastu.

Ta oli Paraguay varuväravavaht 2011. aasta Copa Américal.

Saavutused 
Cerro Porteño
Primera División: 2009 (Apertura), 2013 (Clausura)
Botafogo
Campeonato Carioca: 2018

Viited 

Paraguay jalgpallurid
Esporte Clube Vitória mängijad
Botafogo de Futebol e Regatase mängijad
Sündinud 1988
Kuiv seadus

Kuiv seadus on alkohoolsete jookide tarbimist, müüki ning tootmist täielikult või osaliselt keelustav seadus.

Eestis 
Vene keisririigi sõjaväevõimud keelasid alkoholi müügi 23. augustil/ukj 5. septembril 1914. Formaalselt jäi kuiv seadus kehtima kogu sõja ajaks, kuid kontroll selle üle kadus juba 1917. aastal.

Põhjamaades 
1907. aastal keelustati Fääri saartel alkoholi müük, see seadus oli jõus kuni 1992. aastani. 1928. aastast lubati väga piiratud omatarbeks alkoholi importi Taanist.

1915. aastal kehtestati Islandil alkoholi müügi keeld. Keeld tühistati veinidele 1922. aastal ning piiritusjookidele 1935. aastal, kuid õllemüügikeeld kehtis kuni 1989. aastani.

Kirjandus
Olev Remsu, "Kuiv seadus", "Aja Kirju", Petrone Print, 2016

Seadused
Alkohoolsed joogid
Alfred Lillema

Alfred Lillema (sünninimi Alfred Blumberg; 25. juuli 1897 Lepiksaare küla, Avinurme vald – 13. detsember 1965 Tallinn) oli eesti mullateadlane.

Ta õppis Mustvee Algkoolis. 1918. aastal lõpetas ta Pihkva Maamõõdu Kooli. 1933. aastal lõpetas Tallinna Kõrgema Tehnikumi alamastme.

1955. aastal kaitses ta põllumajandusteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Eesti NSV mullastik ja mullastiku valdkonnad".

Aastatel 1919–1923 oli ta sõjaväkke mobiliseerituna sõjaväe topograafia-hüdrograafia osakonna joonestaja-kartograaf. Aastatel 1923–1940 oli ta Põllutööministeeriumi vanem-maahindaja, 1940–1941 Eesti NSV Põllutöö Rahvakomissariaadi maakorraldaja ja insener, 1941–1943 Põllumajanduse Keskvalitsuse vanem-maahindaja ja mullastiku kaardistaja. 1943–1944 oli ta Tööstuse Uurimise Instituudi geoloogia osakonna vanemtehnik-muldade kaardistaja, 1944–1947 oli ta Eesti NSV Tööstuse Teadusliku Uurimise Keskinstituudi maavarade osakonna vanem teaduslik töötaja, 1947–1952 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Põllumajanduse Instituudi teaduslik töötaja, 1952–1956 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Taimekasvatuse Instituudi teaduslik töötaja, 1956–1960 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi mullauurimise osakonna juhataja.

Mullateadlasena piiritles ta mullastiku valdkondi, koostas uue ja täpsema Eesti mullastikukaardi mõõtkavas 1:400 000 ja algatas põllumajandusmaa laiaulatusliku hindamise Eestis. 

Ta on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

Publikatsioone
Hiiumaa pinnakate ja mullastik. Tartu, 1938
Läänemaa mullastik. Tartu, 1938
Eesti mullastiku kaardi põhijoonte koostamise katse maaboniteedi alusel. Tartu, 1939
Lühike mullaerimite kirjeldus Eesti NSV mullastiku kaardi juurde. Tartu, 1946
V. R. Viljamsi maaviljeluse heinaväljasüsteem. Tallinn, 1950
Eesti NSV mullastik. Tallinn, 1958

Tunnustus
1957 Eesti NSV teeneline teadlane

Viited

Välislingid
Tartu Ülikooli raamatukogu fotokogu. Alfred Lillema (1960)
Kultuurimälestiste riikliku registri fotokogu. Alfred Lillema mälestuskivi

Eesti põllumajandusteadlased
Eesti NSV teenelised teadlased
Vabadussõja veteranid
Eestistatud nimega inimesed
Rahumäe kalmistule maetud
Sündinud 1897
Surnud 1965
Purka järv

Purka järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Purka külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 670 m. Veekogus on 2 saart.

Viited

Rõuge valla järved
Tserebi järv

Tserebi järv (ka Tserepi järv, Viitka järv) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Tserebi külas ja Võru vallas Viitka külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 786 m.

Viited

Setomaa valla järved
Võru valla järved
Väikene Kasvandulump

Väikene Kasvandulump (ka Väike Kasvandulump) on järv Võru maakonnas Võru vallas Viitka külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1697 m. Veekogus on 4 saart.

Viited

Võru valla järved
Puustuslump

Puustuslump on järv Võru maakonnas Võru vallas Viitka külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1032 m. Veekogus on 2 saart.

Viited

Võru valla järved
Sofja Janovskaja

Sofja Aleksandrovna Janovskaja (vene keeles Софья Александровна Яновская; sündinud Неймарк Neumark; 31. jaanuar 1896 — 24. oktoober 1966 Moskva, NSV Liit) oli nõukogude matemaatik, filosoof, pedagoog ja nõukogude matemaatikafilosoofia koolkonna looja.

Janovskaja on läinud ajalukku eelkõige kahe saavutusega. Ta avastas Karl Marxi matemaatilised käsikirjad, mille vene tõlke ta avaldas 1933. aastal, saades selle eest 1935. aastal doktorikraadi. Sellega rajas ta nõukogude koolkonna matemaatikafilosoofias ning mõjutas ka Hiina matemaatika arengut. Veel olulisem on aga tema panus analüütilisse filosoofiasse: 1935. aastal veenis ta Moskvat külastanud Ludwig Wittgensteini, et see ei asuks elama Nõukogude Liitu, nagu oli algselt kavatsenud. Selle saavutuse tagajärgi filosoofia ajaloole on raske üle hinnata.

Marxi käsikirjade avaldamise ja töö eest nõukogude filosoofia arendamisel autasustati Sofja Janovskajat Lenini ordeniga.

Vene filosoofid
Venemaa matemaatikud
Sündinud 1896
Surnud 1966
Küberväejuhatus

Küberväejuhatus (KÜVJ) on Eesti kaitseväe väejuhatus, mille põhiülesandeks on operatsioonide, seehulgas küberkaitse ja küberründe, läbiviimine küberruumis Kaitseministeeriumi vastutusalas juhtimistoetuse korraldamiseks.

Väejuhatus loodi 1. augustil 2018.

Eesti lähtub oma küberväejuhatust arendades maksimaalselt alliansi huvidest ning vajadustest. Kaitseminister Jüri Luik sõnul kavatseb Eesti anda oma kübervõimed vajadusel NATO käsutusse.

Struktuur 
Küberväejuhatuse struktuuriüksusteks on:
 Väejuhatuse staap
  Staabi- ja sidepataljon
 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia keskus
  Küber- ja infooperatsioonide keskus
  Strateegilise kommunikatsiooni keskus
 Staabi- ja tagalakompanii

Teenistujad 
Väejuhatuse kogusuuruseks on planeeritavalt ligi 600 inimest.

Esmane värbamiskoht on ajateenijad, keda õpetatakse nullist välja. “Kui on kindel huvi ajateenistus küberväejuhatuses teha, tasuks vabatahtlikult Kaitseressursside Ametisse minna,” rääkis küberväejuhatuse staabiülem major Silver Andre intervjuus Geeniusele.

Plaanide järgi saavutab väejuhatus täieliku töövõime aastaks 2023 ja väejuhatuses hakkab esialgu töötama umbes 300 inimest. Väejuhatusse luuakse juurde 60 uut töökohta, ülejäänud pärinevad praegustest kaitseväe üksustest, mis koonduvad küberväejuhatuse alluvusse. Tulevikus plaanitakse erinevate operatsioonide läbiviimisel kasutada ka kuni 200 IT-teadmistega ja teiste seotud oskustega ajateenijat.

Vaata ka 
 NATO küberkaitsekeskus
 Ameerika Ühendriikide küberväejuhatus

Viited

Välislingid 
 Küberväejuhatus Eesti kaitseväe kodulehel
 Küberturvalisuse aastaraamat 2018 (PDF), lk. 32, Riigi Infosüsteemi Amet, vaadatud 03.09.2018
 Küberajateenija: Võib juhtuda, et tuleb kirjutada koodi ka lahingvarustuses, Geenius, 5. detsember 2018

Eesti kaitsevägi
Kübersõda
2018. aasta Eestis
Puide järv

Puide järv (ka Puide paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Puide külas. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3118 m. Veekogus on 3 saart.

Viited

Tõrva valla järved
Pedeli paisjärv

Pedeli paisjärv (ka Pedeli esimene paisjärv) on järv Valga maakonnas Valga linnas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 882 m.

Viited

Valga valla järved
Valga
Fikseeritud vormid

Fikseeritud vormid (prantsuse keeles formes fixes) olid 14.–15. sajandil prantsuskeelse luule vormid ballade (mitte segi ajada ballaadiga), rondeau ja virelai. Igaüks neist vormidest oli ühtlasi ka muusikavorm, mis värssidele vastavalt koosnes keerulisest meloodiate kordumise mustrist ja mitmeosalisest refräänist. Fikseeritud vormide kasutamine luules ja muusikas hääbus 15. sajandi teisel poolel; mõned neist kujunesid tundmatuseni ümber ja said alusepanijateks uutele luule- või muusikavormidele.

Kõiki neid kolme vormi kasutati sporaadiliselt juba 13. sajandi luules ja muusikas, kuid 14. sajandil need muutusid kindlaks standardiks ja leidsid ranget järgimist. Nende olulisemateks viljelejateks muusikas olid 14. sajandi prantsuse heliloojad Philippe de Vitry ja Guillaume de Machaut.

Vahel loetakse fikseeritud vormide hulka ka muude maade vorme: itaalia 14. sajandi madrigali, veidi hilisemaid ballatat ja barzellettat, saksa bar-vormi, hispaania 13. sajandi cantigat ning hiljem cancióni ja villancicot.

Viited

Välislingid 
 Formes fixes (igaühe lühike kirjeldus inglise keeles)
 Structure of the Medieval Formes Fixes and the Italian Ballata (muusikalise struktuuri skeemid; inglise keeles)

Luulevormid
Muusikavormid
Prantsuse kirjandus
Keskaja muusika
Jevgeni Krištafovitš

Jevgeni Krištafovitš (sündinud 2. märtsil 1983) on Eesti kodanikuaktivist.

Ta oli Erakonna Res Publica liige 20. septembrist 2004 kuni 15. novembrini 2006 ning Vabaerakonna liige 15. oktoobrist 2014 kuni 23. märtsini 2017.

Välislingid 
"«Russofoobide nimekirja» sattunud Jevgeni Krištafovitš: kuidas meil tuleks suhelda Venemaaga?" Postimees, 9. juuni 2018

Sündinud 1983
Pirita bussijaam

Pirita bussijaam oli bussijaam Tallinnas Pirita linnaosas.

1920. aastatel pandi käima bussiliikus Pirita ja Tallinna vahel. Moodne bussijaam valmis 1940 ja selle projekteeris arvatavasti Roman Koolmar (projekteerijaks on nimetatud ka Arthur Jürvetsoni).

Viited

Eesti bussijaamad
Pirita linnaosa ehitised
Pühamäe bussipeatus

Pühamäe bussipeatus on bussipeatus Tartu maanteel Tallinnas Kesklinna linnaosas. 

Pühamäe bussipeatuses peatuvad bussiliinid 2, 105, 105E, 120, 121, 125, 130, 131, 134, 135, 135C, 138, 139, 144, 214, 214A, 229, 229A, 244 ja 244A.
Tallinna ühissõidukipeatused
Pirkkalaiskirjailijat

Pirkkalaiskirjailijat oli 1943 Soomes Tamperes asutatud kirjanike ühendus. 

See oli esimene kohalik kirjanike ühendus Soomes. Ühendusse on kuulunud teiste seas Väinö Linna, Lauri Viita, Frans Emil Sillanpää, Eeva-Liisa Manner ja Kalle Päätalo.

Ühenduse eesmärkide seas oli lähendada kirjanikke ja lugejaid. Selleks korraldas ühendus näiteks kirjandusüritusi.

Soome kirjandus
Soome organisatsioonid
Tampere
Rafael Sóbis

Rafael Augusto Sóbis do Nascimento (sündinud 17. juunil 1985 Erechimis) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia esiliiga klubis Cruzeiro.

Sóbis alustas klubikarjääri 2004. aastal Internacionalis. 2006. aasta hooajal oli 19 väravaga Internacionali parim väravakütt Brasiilia kõrgliigas. Kõrgliigas saadi teine koht ja Sóbis valiti lisaks kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2006. aastal võideti Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused Copa Libertadores.

2006. aasta augustis liitus ta 21,8 miljoni Brasiilia reaali eest Hispaania kõrgliiga klubiga Real Betis. 2008. aasta suundus ta Araabia Ühendemiraatidesse, liitudes sealse kõrgliiga klubiga Al-Jazira. 2010. aasta juulis liitus ta laenulepingu alusel taas Internacionaliga. Sama aasta augustis tuli ta Internacionaliga teist korda Copa Libertadorese võitjaks, kui finaalseerias alistati Mehhiko klubi Guadalajara.

2012. aasta juulis sõlmis ta lepingu Brasiilia kõrgliiga klubiga Fluminense. Samal hooajal tuli ta klubiga Brasiilia meistriks. 2015. aastal liitus ta Mehhiko klubiga Tigres UANL. 2015. aasta sügishooajal tuli ta klubiga Mehhiko meistriks. Copa Libertadorese finaalis kaotati Argentina klubile River Plate.

2016. aasta juunis sõlmis ta kolme aasta pikkuse lepingu Brasiilia kõrgliiga klubiga Cruzeiro. 2019. aastal naasis Sóbis Internacionali. 2020. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Cearága. 2020. aasta novembris naasis ta Cruzeirosse, mis oli langenud Brasiilia esiliigasse.

Koondisekarjäär 
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 3. septembril 2006 mängus Argentina jalgpallikoondis vastu. Ainsa värava Brasiilia koondises lõi ta sama aasta 7. oktoobril sõprusmängus Kuiveidi vastu.

Ta kuulus Brasiilia olümpiakoondisse 2008. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril. Sóbis lõi turniiril kaks väravat: teises alagrupimängus Uus-Meremaa ja veerandfinaalis Kameruni vastu. Kolmanda koha mängus alistati Belgia ja võideti pronksmedal.

Saavutused 
Internacional
Campeonato Gaúcho: 2011
Copa Libertadores: 2006, 2010
Fluminense
Campeonato Carioca: 2012
Campeonato Brasileiro Série A: 2012
UANL
Liga MX: Apertura 2015
Cruzeiro
Campeonato Mineiro: 2018
Copa do Brasil: 2017, 2018

Viited 

Brasiilia jalgpallurid
Sport Club Internacionali mängijad
Real Betise jalgpallurid
Fluminense Football Clubi mängijad
Tigres UANL-i jalgpallurid
Cruzeiro Esporte Clube mängijad
Ceará Sporting Clubi mängijad
La Liga mängijad
Sündinud 1985
Andrei Murro

Andres (Andrei) Murro (30. august 1903 Tõhela küla, Pärnumaa – 29. august 1941 Soome lahel) oli Eesti NSV riigitegelane, siseasjade rahvakomissar ajavahemikus 26. märtsist 1941 kuni 6. augustini 1941.

Elukäik

Asus 1915. aastal Pärnu reaalgümnaasiumi ettevalmistuskursustel õppima, kuid perekond evakueerus Tveri kubermangu Kašini linna. Aastail 1915 kuni 1917 õppis Kašini reaalkoolis. 1917. aasta mais tuli perekond tagasi Eestisse ning Andres Murro jätkas õpinguid Tartu reaalgümnaasiumis, mille lõpetas 1922. aastal. Õpingute ajal osales vasakpoolses üliõpilasorganisatsioonis Edasi. 

Kooli lõpetamise järel asus elama Pärnusse ning hakkas tegutsema Üle-eestimaalise Noorproletaarlaste Ühingu Pärnu organisatsioonis, valiti selle sekretäriks. Sama aasta septembris organiseeris Pärnus ametiühingute kesknõukogu. 1923. aasta augustis saadeti ametiühingute instruktori-organisaatorina Narva, kus tegutses kuni 1924. aasta jaanuarini.

Arreteeriti 1924. aasta jaanuaris ning sama aasta novembris mõisteti 149 protsessil eluks ajaks vangi riigivastase tegevuse eest. Oli kuni 1938. aasta amnestiani poliitvang Patarei vanglas. Vabanemise järel töötas lihttöölisena ehitustel ja maamõõtja abilisena.

1940. aastal sai uuesti loodud illegaalse EKP Pärnumaa komitee liikmeks. Tema parteistaaži arvestati 1922. aastast. 1940. aastal toimunud riigipöörde järel suunati ta tööle politseisse. 1. juulist 1940 sai temast Siseministeeriumi Politseitalituse abidirektor, 16. juulist 1940 Politseitalituse direktor. 11. septembril 1940 määrati Eesti NSV siseasjade rahvakomissari II asetäitjaks. 26. veebruaril 1941 rahvakomissari asetäitjaks miilitsa alal. 

26. märtsil 1941 jagati senine Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaat kaheks: Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadiks ja Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadiks. Andres Murro määrati samast päevast siseasjade rahvakomissariks. 29. märtsist 1941 anti talle julgeoleku vanemmajori auaste.

Osales 1941. aasta juuniküüditamise ettevalmistamises. Küüditamisaktsiooni üldjuhtideks Eestis olid riikliku julgeoleku rahvakomissar Boris Kumm, siseasjade rahvakomissar Andres Murro ja EK(b)P KK I sekretär Karl Säre. Vahetuks ettevalmistustööks ja küüditamise läbiviimiseks moodustati vabariiklik operatiivstaap: rahvakomissarid Kumm, Murro, julgeoleku rahvakomissari asetäitjad Aleksei Škurin ja Venjamin Gulst (operatiivstaabi liige maakondlike "troikade" juhtimise alal) ning julgeoleku rahvakomissariaadi 2. osakonna ülem Rudolf James. 

6. augustil 1941 liideti Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaat taas Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadiga ning uueks siseasjade rahvakomissariks sai endine julgeoleku rahvakomissar Boris Kumm. Andres Murro hukkus Tallinnast evakueerumisel Soome lahel.

Viited

Kirjandus 
 http://www.memo.ru/uploads/files/845.pdf (vene keeles)

Eestimaa Kommunistliku Partei liikmed
Eesti NSV ministrid
NKVD kaastöötajad
Sündinud 1903
Surnud 1941
Suur Papa

Uku Arop (sündinud 28. veebruaril 1989, esinejanimedega Suur Papa, Papa Mef, AROP) on eesti räppar ja harrastussurfar.

Alustanud räpparikarjääri 2013. aastal, sai ta üle Eesti tuntuks sellega, et pälvis Eesti 2017. aasta parima laulu muusikaauhinna räpplooga "Kiki Miki". Raadio 2 räppmuusikaauhindu oli ta võitnud varemgi.

Ta on mänginud filmis "Nullpunkt" ja koos filmiga valminud draamasarjas.

Tema hitid on "Kiki Miki" (2017) ja "Täna" (2017).

Uku Arop on võitnud 2018. aasta Borjomi Surf Challenge'i purjesurfivõistluse.

Diskograafia
 Rookies “3 Tuletoojat ” (Self released, 2006)
 The Rookies “Me” (Self released, 2008)
 “Grammilinn” (Legendaarne Records, 2012)
 “Näita mulle kuningat” mixtape (Grammilinn Records, 2014)

Viited

Välislingid 
 Suur Papa / Arop muusikaportaalis Legendaarne

Eesti räpparid
Sündinud 1989
Rannarajoon

Rannarajoon on Pärnu linnaosa, mis paikneb Pärnu lahe ääres.

Rannarajoonis asub teiste seas Pärnu rannapark.

Tänavaid
Kajaka tänav
Karusselli tänav
Roosi tänav
...

Pärnu linnaosad
Kadi

Kadi on eesti naisenimi. Nime Kadi nimepäev on 25. november.

Kadi on mugandus nimest Katharina.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kadi 1691 naisel. Kadi oli Eestis populaarsuselt 107. naisenimi.

Kõige rohkem oli eesnimega Kadi sündinuid aprillis, kokku 170. Vanim Kadi on vanuserühmas 85+, noorim vanuserühmas 0–4. 

Kõige populaarsem oli eesnimi Kadi vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 36,72 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,42. Kadi oli keskmiselt 32 aasta vanune (mediaanvanus oli 31). 

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kadi 1686 naisel. Kadi oli populaarsuselt 99. naisenimi.

Nime kandjaid
 Kadi Kass – eesti ajaloolane.
 Kadi Kullerkann – eesti võrkpallur
 Kadi Kübarsepp – eesti metallikunstnik
 Kadi Liik – eesti organisatsiooni- ja arengupsühholoog.
 Kadi Poll – eesti lauljanna.
 Kadi Pärnits – eesti poliitik, jurist ja ametiühingujuht.
 Kadi Toom – eesti lauljanna.
 Kadi Veski – eesti kabetaja.

Viited

Naisenimed
Petrusville

Petrusville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas, Renosterbergi valla halduskeskus.

Petrusville on asutatud 1877. aastal. Linn on saanud nime selle järgi, et on rajatud Petrus Jacobus van der Waltile kuulunud farmi territooriumile.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Petrusville'i elanikest värvilisi 56,63%, mustanahalisi aafriklasi 39,99%, valgeid 2,07%, India või Aasia päritolu inimesi 0,79% ja teisi 0,52%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 63,24% inimesi, koosa keelt 31,42%, sotho keelt 1,88% ja inglise keelt 1,66%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Kathu

Kathu on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis John Taolo Gaetsewe ringkonnas, Gamagara valla halduskeskus.

Kathu on asutatud 1974. aastal, linnaõigused sai 1979. aastal. Linna lähedal asuvad rauamaagi kaevandused.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kathu elanikest mustanahalisi aafriklasi 39,17%, valgeid 37,98%, värvilisi 21,70%, India või Aasia päritolu inimesi 0,58% ja teisi 0,57%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 62,13% inimesi, tsvana keelt 23,36%, inglise keelt 5,96%, sotho keelt 1,78%, suulu keelt 1,56%, koosa keelt 1,43% ja 1,13%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Ülemine järv

Ülemine järv (ka Vana-Antsla Ülemine järv, Vana-Antsla tiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Vana-Antsla alevikus. Veekogu pindala on 2,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 855 m.

Seda läbib Vastsekivi oja.

Järvest vahetult allavoolu jääb hobuseraua kujuline Vana-Antsla Kõvvõrjärv, mis ümbritseb endise Vana-Antsla mõisa südant.

Viited

Antsla valla järved
Saarlasõ veskijärv

Saarlasõ veskijärv (ka Saarlase veskijärv, Saarlase paisjärv, Saarlase allikajärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Saarlasõ külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1100 m.

Viited

Rõuge valla järved
Vastse-Roosa veskijärv

Vastse-Roosa veskijärv (ka Vastse-Roosa paisjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Vastse-Roosa külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1722 m. Veekogus on 2 saart.

Viited

Rõuge valla järved
Patensie

Patensie on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Kouga vallas.

Patensie sai linnaõigused 1858. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Patensie elanikest värvilisi 50,18%, mustanahalisi aafriklasi 39,73%, valgeid 8,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,17% ja teisi 1,86%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 69,95% inimesi, koosa keelt 24,93% ja inglise keelt 1,43%.

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Cofimvaba

Cofimvaba on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas, Intsika Yethu valla halduskeskus.

Cofimvaba on asutatud 1877. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cofimvaba elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,33%, valgeid 0,48%, värvilisi 0,46%, India või Aasia päritolu inimesi 0,28% ja teisi 0,46%. Koosa keelt pidas emakeeleks 93,08% inimesi, inglise keelt 2,56%, sotho keelt 0,63%, viipekeelt 0,45%, suulu keelt 0,37% ja afrikaani keelt 0,35%.

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Ngcobo

Ngcobo (kuni 2004. aastani Engcobo) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas, Engcobo valla halduskeskus.

Linn on asutatud 1876. aastal. Kuni 1994. aastani kuulus linn Transkei bantustani koosseisu.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ngcobo elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,65%, India või Aasia päritolu inimesi 0,43%, valgeid 0,34%, värvilisi 0,17% ja teisi 0,42%. Koosa keelt pidas emakeeleks 88,61% inimesi, afrikaani keelt 3,87%, inglise keelt 2,60%, viipekeelt 2,01% ja sotho keelt 0,62%.

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Kriel

Kriel on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Nkangala ringkonnas Emalahleni vallas.

Krieli lähedal asub 1979. aastal tööd alustanud Krieli soojuselektrijaam.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Krieli elanikest mustanahalisi aafriklasi 53,28%, valgeid 43,37%, värvilisi 2,07%, India või Aasia päritolu inimesi 1,12% ja teisi 0,16%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 39,81% inimesi, suulu keelt 22,95%, inglise keelt 10,70%, ndebele keelt 5,80%, svaasi keelt 4,96%, pedi keelt 4,67%, koosa keelt 3,94%, sotho keelt 2,85%, tsvana keelt 1,50% ja tsonga keelt 1,34%.

Viited

Mpumalanga provintsi linnad
Modimolle

Modimolle (kuni 2002. aastani Nylstroom) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis, Waterbergi ringkonna ja Modimolle valla halduskeskus.

Linn on asutatud 1866. aastal, raudteeühenduse Pretoriaga sai 1898. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Modimolle elanikes mustanahalisi aafriklasi 87,5%, valgeid 11,2%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5%, värvilisi 0,5% ja teisi 0,3%. Sotho keelt pidas emakeeleks 62,2% inimesi, afrikaani keelt 11,1%, tsonga keelt 9,7%, tsvana keelt 4,8% ja teisi keeli 12,2%.,

Viited

Limpopo provintsi linnad
Swartklip

Swartklip on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas Thabazimbi vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Swartklipi elanikest mustanahalisi aafriklasi 53,63%, valgeid 44,50%, värvilisi 1,45%, India või Aasia päritolu inimesi 0,28% ja teisi 0,14%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 46,54% inimesi, tsvana keelt 19,12%, inglise keelt 7,67%, koosa keelt 6,52%, pedi keelt 5,09%, sotho keelt 5,03%, tsonga keelt 4,13%, svaasi keelt 1,37%, ndebele keelt 1,37% ja suulu keelt 1,09%.

Viited

Limpopo provintsi linnad
Lyden

Lyden on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas Mogalakwena vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lydeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,72%, värvilisi 0,08%, valgeid 0,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,04% ja teisi 0,12%. Pedi keelt pidas emakeeleks 79,55% inimesi, tsonga keelt 14,33% ja sotho keelt 3,46%.

Viited

Limpopo provintsi linnad
De Villiersdale

De Villiersdale on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Capricorni ringkonnas Bloubergi vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli De Villiersdale'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 100,00%. Pedi keelt pidas emakeeleks 97,37% inimesi, inglise keelt 1,36% ja suulu keelt 0,45%.

Viited

Limpopo provintsi linnad
Dennilton

Dennilton on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Sekhukhune ringkonnas Elias Motsoaledi vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli mustanahalisi aafriklasi 99,50%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21%, valgeid 0,17%, värvilisi 0,04% ja teisi 0,08%. Suulu keelt pidas emakeeleks 46,18%, pedi keelt 22,55%, ndebele keelt 9,39%, tsonga keelt 8,35%, sotho keelt 4,61%, svaasi keelt 3,78%, tsvana keelt 1,50%, koosa keelt 1,04% ja inglise keelt 1,00%.

Viited

Limpopo provintsi linnad
Malamulele

Malamulele on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas, Collins Chabane valla halduskeskus.

Malamulele kuulus aastatel 1971–1994 Gazankulu bantustani koosseisu.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Malamulele elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 99,30%, värvilisi 0,20%, valgeid 0,17%, India või Aasia päritolu inimesi 0,11% ja teisi 0,22%. Tsonga keelt pidas emakeeleks 93,70% inimesi, venda keelt 1,65% ja inglise keelt 1,15%.

Viited

Limpopo provintsi linnad
Demetrios Thessalonikist

Demetrios Thessaloníkist (kreeka keeles Δημήτριος της Θεσσαλονίκης, vene keeles Димитрий Солунский) ehk püha suurmärter Dimitri, ka Dimitri Mürrivoolaja (kreeka keeles Δημήτριος ο Μυροβλύτης, vene keeles Димитрий Мироточец), on kristlik pühak, keda loetakse suurmärtrite hulka. Surnud aastal 306. Õigeusu kirikus on tema mälestuspäev 26. oktoobril, katoliku kirikus 9. aprillil.
 
Püha Dimitri on Thessaloníki linna kaitsepühak. Thessaloníki Püha Dimitri kirikus (Hagios Demetrios) asub kirst tema säilmetega ning Thessaloníki on pühaku austamise keskus.

Alates 11. sajandist, Kiievi suurvürsti Izjaslavi ajast on ta Rjurikovitšite dünastia kaitsepühak. Eesnimi Dmitri (kirikuslaavi vorm Dimitri) on üks populaarsemaid eesnimesid Venemaal.

Eesti pühakodadest on pühale Dimitrile pühitsetud Ulaskova tsässon Setumaal.

Legend 
Kristliku pärimuse järgi oli Dimitri Rooma prokonsuli poeg, kelle salaja kristlust järgivad vanemad lasid ristida ja kasvatasid üles kristlikke tõekspidamisi järgima. Täisealisena asus Dimitri teenistusse keiser Galeriuse sõjaväes. Pärast enese avalikku tunnistamist kristlaseks ning avalikku jutlustamist lasi keiser ta vanglasse heita ja odadega läbi pista. Thessaloníki kristlased korraldasid salaja tema matused. Üks Dimitri järgijaist võttis enda valdusesse pühaku verega määrdunud rüü, millele on hiljem omistatud palju imetegusid.

Teise versiooni järgi oli Dimitri pärit Rooma ametniku perekonnast Sirmiumi linnas. Sellega seoses on arvatud, et ta maeti Sirmiumis ja toodi Thessaloníkisse hiljem, kui Thessaloníki omandas sõjalise tugipunktina suurema tähtsuse.

Esimene teade püha Dimitri austamisest pärineb ajast 150 aastat pärast tema surma, seetõttu on kaheldud ka tema ajaloolisuses. Siiski, Thessaloníki suurim, pühale Dimitrile pühitsetud kirik Hagios Demetrios pärineb aastaist 441–442, seega oli pühak 5. sajandil juba väga tuntud.

Mürrivoolaja nime sai pühak siis, kui pärimuse järgi 7. sajandil kahtles kohalik ülempiiskop Thessaloníki Johannes pühaku säilmete autentsuses, ent muutis meelt, kui neist hakkas nõrguma vedelat lõhnavat mürri.

Ikonograafia 
Vanimad, 7.–8. sajandist pärit kujutised pühast Dimitrist Thessaloníki Püha Dimitri kirikus kujutavad teda noore mehena Bütsantsi keiserliku ametniku rõivais (põlvini tuunika ja pahkluudeni ulatuv mantel paludamentum, millel näha tablion). Hiljem, võib-olla temale omistatud imetegude tõttu Thessaloníki piiramistel, on ikonograafias juurdunud tava kujutada teda turvises, oda ja kilbiga sõdurina.

Viited 

Pühakud
Sündinud 3. sajandil
Surnud 306
Villa Nora

Villa Nora on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas Lephalale vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Villa Nora elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,32%, valgeid 0,54% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,15%. Pedi keelt pidas emakeeleks 88,60% inimesi, tsvana keelt 6,63%, sotho keelt 1,71% ja suulu keelt 0,83%.

Viited

Limpopo provintsi linnad
Luule (eesnimi)

Luule on eesti naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Luule 1205 naisel. Luule on Eestis populaarsuselt 157. naisenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Luule vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 43,20 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 17,75. Luule on keskmiselt 70 aasta vanune (mediaanvanus on 71). 

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Luule 1 inimesel.

Nime kandjaid
Luule Aasnõmm
Luule Allika
Luule Epner
Luule Komissarov
Luule Kormašova
Luule Käis
Luule Laanet
Luule Liivaku
Luule Maar
Luule Paljasmaa
Luule Pavelson
Luule Põder
Luule Saat
Luule Sakkeus
Luule Žavoronok
Luule Tull
Luule Viilma

Viited

Naisenimed
Volga-Bulgaaria

Volga-Bulgaaria, ka Volga-Kama-Bulgaaria oli bulgaaride riik 8.–13. sajandil Volga keskjooksul Kama jõgikonnas.

Bulgaarid 
6.–7. sajandil asusid algbulgaaride rändhõimud Aasovi merd piiravais steppides. Ajavahemikus 630 kuni 635 suutis khaan Kubrat ühendada peamised bulgaari hõimud, luues võimsa konföderatsiooni Suur-Bulgaaria, tuntud ka kui Onoguuria. Kasaaride tugeva surve all lagunes Suur-Bulgaaria aastal 668. 

Osa bulgaare rändas Balkani poolsaarele ja osa põhjasuunas. Põhjasuunas rännanud bulgaarid jõudsid 8. sajandil Volga keskjooksu ja Kama jõe aladele, kus aja jooksul segunesid kohalike soome-ugri hõimudega (mokšad ja ersad) ja muutusid paikseteks. Lõuna poole rännanud bulgaaridega asutas Asparuh pärast Ongali lahingut aastal 680 Doonaust lõunas Bütsantsi territooriumil Esimese Bulgaaria tsaaririigi.

Volga-Bulgaaria 
Pärast Suur-Bulgaaria lagunemist moodustasid bulgaari hõimud Volga keskjooksul 8. sajandi teisel poolel riigi, mida hakati nimetama Volga-Bulgaariaks. Pealinn Bolgar asus Volga kaldal, praegusest Kaasani linnast 160 km lõunas. 

Khaan Almışi valitsusajal 922. aastal sai seal riigiusuks islam. Alguses oli riik sõltuv Kasaari kaganaadist, kuid pärast vürst Svjatoslavi hävitavat sõjakäiku 965. aastal kasaaride vastu lagunes Kasaari kaganaat paarikümne aasta jooksul ning Volga-Bulgaaria sai täiesti iseseisvaks riigiks, laiendades territooriumi ja kasvatades sõjalist võimsust. 

10. sajandil olid Volga-Bulgaarial majanduslikud sidemed Kiievi-Venega, mis ei takistanud Kiievi suurvürsti teostamast sõjaretki Volga-Bulgaariasse, aastatel 977, 985, 994 ja 997.

Mongolite vallutus 
1236. aastal vallutasid mongolite väed Batu-khaani väejuhi Subedei juhtimisel Volga-Bulgaaria ja see läks Kuldhordi koosseisu.

Pärast Kuldhordi lagunemist 15. sajandil tekkis samasse piirkonda iseseisev Kaasani khaaniriik, mille rahvast moodustasid endiselt suure osa bulgaarid. 

Kunagine Volga-Bulgaaria rahvas on mänginud olulist rolli Volga keskjooksu tatarlaste, tšuvaššide ja baškiiride etnogeneesis.

Euroopa ajaloolised riigid
Venemaa keskaeg
44 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 44 sõidab Paul Pinna tänava lähedal asuva bussipeatuse vahel ja Viru keskuse bussiterminali vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Kuni 1. veebruarini 2019 oli see bussiliin ringliin 19. liinile, st sõitis liinil peegelpildis.

Marsruut Viru bussiterminali suunal: Punane tänav, Juhan Smuuli tee, Narva maantee, Hobujaama tänav.

Marsruut Paul Pinna suunal: Viru väljak, Narva maantee, Liikuri tänav, Varraku tänav, Punane tänav.

Välislingid 
 44. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
 Muudatused Tallinna ühistranspordiliinidel alates 1. veebruarist 2019

Tallinna bussiliinid
41B

Tallinna bussiliin 41B sõidab Balti jaama ning Kakumäe poolsaare tipu vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel.

Marsruut Kakumäe suunal: Rannamäe tee, Põhja puiestee, Mere puiestee, Pärnu maantee, Vabaduse väljak, Toompuiestee, Tehnika tänav, Paldiski maantee, Klooga maantee, Vana-Rannamõisa tee, Kakumäe tee

Marsruut Balti jaama suunal: Kakumäe tee, Vabaõhumuuseumi tee, Paldiski maantee, Toompuiestee, Kaarli puiestee, Toompuiestee, Rannamäe tee

Peatuste loend

Balti jaam > Kakumäe
Balti jaam, 6. peatus
Linnahall
Mere puiestee
Viru
Vabaduse väljak
Tõnismägi
Hotell Tallinn
Kelmiküla
Ristiku
Lille
Hipodroom
Pirni
Humala
Mustjõe
Looga
Zoo
Haabersti
Haabersti ring
Sõba
Pikaliiva
Tuleraua
Alemaa
Vismeistri
Tõnu
Kakumäe tee
Räime
Sooranna tee
Landi
Teeotsa
Soolahe tee
Kakumäe
Kakumäe

Kakumäe > Balti jaam
Kakumäe
Soolahe tee
Teeotsa
Sooranna tee
Landi
Räime
Kakumäe tee
Lesta
Merirahu
Paljandi
Õismäe raba
Hälli
Rocca al Mare
Rocca al Mare kool
Mõisa
Zoo
Looga
Mustjõe
Humala
Pirni
Lille
Ristiku
Tehnika
Hotell Tallinn
A. Adamsoni
Vabaduse väljak
Tõnismägi
Toompark
Balti jaam (Toompuiestee)
Balti jaam (Rannamäe tee)

Vaata ka
Tallinna ühistranspordiliinid
41
21
21A
21B

Välislingid
41B. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel

Tallinna bussiliinid
Ganyesa

Ganyesa on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas, Kagisano-Molopo valla halduskeskus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ganyesa elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,38%, värvilisi 0,66%, India või Aasia päritolu inimesi 0,43%, valgeid 0,07% ja teisi 0,46%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 92,67% inimesi, inglise keelt 1,89%, ndebele keelt 1,29%, suulu keelt 1,17% ja afrikaani keelt 0,64%.

Viited

Loodeprovintsi (LAV) linnad
Supingstad

Supingstad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Ramotshere Moiloa vallas. Linn asub Botswana piirist ligikaudu 8 km kaugusel.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Supingstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,47%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24%, värvilisi 0,12% ja valgeid 0,12%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 94,82% inimesi, inglise keelt 1,79% ja suulu keelt 0,98%.

Viited

Loodeprovintsi (LAV) linnad
Tallinna Linnaplaneerimise Amet

Tallinna Linnaplaneerimise Amet on Tallinna linna amet, mis tegeleb Tallinnas linna jätkusuutliku ja harmoonilise arengu temaatikaga. Amet asub aadressil Vabaduse väljak 7. Ameti juhataja on Ivari Rannama.

Ameti põhimääruse järgi on selle ülesannete seas:
linna ruumilise arengu ja planeerimise ühtse strateegia kujundamine;
üld-, teema- ja detailplaneeringute koostamise korraldamine;
miljööväärtuslike hoonestusalade kaitse- ja kasutustingimuste määramine, säilitamise ja kaitse ning järelevalve korraldamine;
ehitusjärelevalve teostamine ja ehitiste vastuvõtmise korraldamine;
topograafia, kartograafia ja geoinformaatika tööde korraldamine ja andmete väljastamine;
kohanimekorraldus ja aadressi määramine.

Viited

Välislingid
Ametist Tallinna kodulehel

Tallinna ametiasutused
Linnaplaneerimine
Nicole Aunapu Mann

Nicole Victoria Aunapu Mann (sündinud 27. juunil 1977) on Ameerika Ühendriikide merejalaväelane ja NASA astronaut. 

Ta on lõpetanud Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemia, Stanfordi ülikooli ja Ameerika Ühendriikide Mereväe Katselendurite Kooli. 

Mann valiti astronaudiks 2013. aastal ja augustis 2018 määrati ta Boeingu CST-100 Starlineri esmalennu meeskonnaliikmeks. Ta on 5. oktoobril 2022 startinud missiooni SpaceX Crew-5 komandör ja Rahvusvahelise Kosmosejaama 68. ekspeditsiooni liige. Mann on esimene Eesti juurtega astronaut ja Julia Peresilla järel teine Eesti juurtega inimene, kes on käinud kosmoses.

Isiklikku
Nicole Aunapu Mann on eesti ja wailaki juurtega. Tema abikaasa on Travis R. Mann, neil on poeg.

Tema vanaisa Helmuth Werner Aunapuu (1903–1957) sündis Tallinnas ja oli meremees. Ta võttis 17. märtsil 1936 Ameerika Ühendriikide kodakondsuse ning vabastati Eesti kodakondsusest 23. märtsil 1939. Ta teenis teise maailmasõja ajal USA relvajõududes ning sai kolonelleitnandi auastme.

Viited

Välislingid 
 Piret Eesmaa: "Hiiumaa juurtega astronaut põrutas kosmosesse". Hiiu Leht. 11. oktoober 2022 lk.5
 Mariliis Kolk: "SUUR NÄGU. Eestlane, põlisameeriklane ja astronaut ühes isikus." Postimees 8. oktoober 2022
 Holger Roonemaa, Sander Ilvest: "Esimene naine Kuul? Eesti juurtega Nicole Aunapu Mann teeb kosmoseajalugu". Postimees, 23. jaanuar 2020

Ameerika Ühendriikide astronaudid
Sündinud 1977
Aggeneys

Aggeneys on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Khâi-Ma vallas.

Aggeneys on 1976. aastal asutatud kaevanduslinn. Kaevandatakse tsinki, pliid, vaske ja hõbedat.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aggeneysi elanikest värvilisi 61,76%, mustanahalisi aafriklasi 23,08%, valgeid 14,28%, India või Aasia päritolu inimesi 0,57% ja teisi 0,27%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 81,44% inimesi, koosa keelt 10,32%, tsvana keelt 3,34%, inglise keelt 2,86% ja suulu keelt 0,68%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Carnarvon (LAV)

Carnarvon on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas, Kareebergi valla halduskeskus.

Carnarvon on asutatud 1853. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Carnarvoni elanikest värvilisi 86,83%, valgeid 7,56%, India või Aasia päritolu inimesi 0,32% ja teisi 0,50%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,14%, inglise keelt 1,59%, tsvana keelt 0,69%, koosa keelt 0,49% ja viipekeelt 0,30%.

Galerii

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Ganspan

Ganspan on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Frances Baardi ringkonnas Phokwane vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ganspani elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,22%, värvilisi 9,47%, India või Aasia päritolu inimesi 0,26% ja teisi 0,04%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 86,48% inimesi, afrikaani keelt 8,78%, inglise keelt 1,26%, koosa keelt 1,00%, suulu keelt 0,70% ja ndebele keelt 0,70%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Lime Acres

Lime Acres on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas Kgatelopele vallas.

Lime Acres on asutatud 1964. aastal.

Lime Acres on kaevanduslinn, mis on saanud nime suurte paekivi leiukohtade järgi. Linnast 2 km kaugusel asub Finschi teemandikaevandus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Limes Acres'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 59,44%, värvilisi 21,80%, valgeid 18,22%, India ja Aasia päritolu inimesi 0,32% ja teisi 0,23%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 40,87%, afrikaani keelt 40,25%, inglise keelt 6,13%, suulu keelt 3,98%, koosa keelt 3,25%, sotho keelt 1,94%, ndebele keelt 1,39% ja viipekeelt 1,26%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Nababeep

Nababeep on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Nama Khoi vallas.

Nababeep on 1860. aastal asutatud kaevanduslinn. Linnas asub vasekaevandus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nababeepi elanikest värvilisi 91,18%, valgeid 4,24%, mustanahalisi aafriklasi 3,91%, India või Aasia päritolu inimesi 0,47% ja teisi 0,19%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,24% inimesi, koosa keelt 1,45%, viipekeelt 0,80% ja inglise keelt 0,65%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Schmidtsdrift

Schmidtsdrift on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Siyancuma vallas. Linn asub Vaali jõe paremal kaldal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Schmidtsdrifti elanikest mustanahalisi aafriklasi 89,08%, värvilisi 9,46%, India või Aasia päritolu inimesi 0,77% ja teisi 0,69%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 69,30% inimesi, afrikaani keelt 22,87%, ndebele keelt 2,24% ja inglise keelt 1,89%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Wegdraai

Wegdraai on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas !Kheisi vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wegdraai elanikest värvilisi 96,25%, mustanahalisi aafriklasi 2,97%, India või Aasia päritolu inimesi 0,41% ja valgeid 0,37%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,72% inimesi, tsvana keelt 0,27%, suulu keelt 0,27% ja viipekeelt 0,23%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Estica

Estica (ladinakeelne sõna) võib tähendada järgmist:
Estica on raamatukogunduses mõiste, eristamaks Eestiga seotud asjadest (Estonica) neid, mis on eesti keeles või Eestis ilmunud
"Estica", venekeelne telesaade
Estica, Hiina eestlaste endine ettevõte

Vaata ka
Estonica
Aleksandr Burdonski

Aleksandr Vassiljevitš Burdonski (sünninimi Aleksandr Stalin; vene keeles Александр Васильевич Бурдонский; 14. oktoober 1941 Kuibõšev, Vene NFSV – 24. mai 2017 Moskva, Venemaa) oli vene teatrilavastaja, Venemaa rahvakunstnik, Jossif Stalini lapselaps.

Ta oli kauaaegne Venemaa Armee Akadeemilise Keskteatri lavastaja.

Ta sündis Vassili Stalini perekonnas. Ta lõpetas Kalininis Suvorovi sõjakooli (õppis seal isa tahtel 1951. aastast), seejärel teatrikooli ja 1971. aastal Moskvas GITIS-e. Hiljem töötas ta teatritöö kõrval 10 aastat GITIS-es õppejõuna.

Ta oli esimene Jossif Stalini järglastest, kes lasi avaldada enda DNA uuringute tulemused. Lapsi tal endal ei olnud.

Tunnustus

1985 – Vene NFSV teeneline kunstitegelane
1996 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik

Vaata ka
Jossif Allilujev

Viited

Välislingid
Stalin's grandson who rejected dictator's name dies at 75. bbc.com, 24. mai 2017

Nõukogude Liidu lavastajad
Venemaa lavastajad
Vagankovo kalmistule maetud
Sündinud 1941
Surnud 2017
Delareyville

Delareyville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas, Tswaingi valla halduskeskus.

Delareyville on asutatud 1914. aastal. Linn on saanud nime Teise buuri sõja-aegse kindrali Koos de la Rey järgi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Delareyville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 88,22%, valgeid 8,30%, värvilisi 2,01%, India või Aasia päritolu inimesi ja teisi 0,67%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 77,64% inimesi, afrikaani keelt 10,28%, inglise keelt 5,13%, sotho keelt 2,30%, koosa keelt 1,42% ja suulu keelt 1,22%.

Viited

Loodeprovintsi (LAV) linnad
Kraaipan

Kraaipan on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Ratlou vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kraaipani elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,27%, värvilisi 0,44%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21%, valgeid 0,02% ja teisi 0,06%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 89,92% inimesi, sotho keelt 4,04%, koosa keelt 2,64% ja inglise keelt 1,00%.

Viited

Loodeprovintsi (LAV) linnad
Stilfontein

Stilfontein on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Kenneth Kaunda ringkonnas Matlosana vallas.

Stilfontein on asutatud 1949. aastal kullakaevanduste töötajate linnana. 'Stilfontein' tähendab afrikaani keeles 'vaikne allikas'.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Stilfonteini elanikest valgeid 55,53%, mustanahalisi aafriklasi 42,51%, värvilsi 1,46%, India või Aasia päritolu inimesi 0,25% ja teisi 0,23%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 53,21% inimesi, tsvana keelt 11,12%, inglise keelt 10,59%, sotho keelt 10,25%, koosa keelt 7,70%, tsonga keelt 2,46% ja suulu keelt 1,66%.

Viited

Loodeprovintsi (LAV) linnad
Kalevi ujula

Kalevi ujula all võidakse mõelda mitut Tallinnas olnud/olevat ujulat, mis kuulus spordiorganisatsioonile Kalev:
Kalevi vana ujula oli Pirita jõel, ehitati 1919
Kalevi uus ujula (ka Kloostrimetsa ujula) oli Pirita jõel, ehitati 1934
Kalevi siseujula on aadressil Aia tänav 18, ehitati 1956–1965
Hilton Worldwide

Hilton Worldwide Holdings Inc., varem tuntud ka kui Hilton Hotels Corporation, on Ameerika rahvusvaheline hotelli kompanii, mis tegeleb nii oma hotellide kui ka oma frantsiisidega ülemaailma. Hilton Worldwide asutati Conrad Hiltoni poolt 1919. aastal.

Tütarfirmad 

 Hilton Hotels & Resorts
 Conrad Hotels & Resorts
 Waldorf Astoria Hotels & Resorts
 Curio Collection by Hilton
 Tapestry Collection by Hilton
 DoubleTree by Hilton
 Hampton by Hilton
 Hilton Garden Inn
 Tru by Hilton
 Embassy Suites by Hilton
 Home2 by Hilton
 Homewood Suites by Hilton
 Canopy by Hilton
 Hilton Grand Vacations

Ameerika Ühendriikide ettevõtted
Turismiettevõtted