Söögitoru

Söögitoru (ladina oesophagus, esophagus) on selgroogsetel seedekulglasse kuuluv torujas lihaseline elund, mis kulgeb neelust maoni. 

Ta kulgeb alates kaela keskosast hingetorust vasakul, läbib rinnaõõne vasaku ja parema kopsu vahelt, läbib söögitorulahi (hiatus oesophageus) kaudu vahelihase ja jõuab kõhuõõnde, kus suubub makku.  

Seeditav toit või sööt liigub tänu söögitoru peristaltikale läbi söögitoru valendiku neelust makku (mõnel loomal eesmakku). Söögitoru liigutused ei allu tahtele. 

Söögitoru vooderdab limaskest. Selle pindmine kude on alamatel selgroogsetel ripsepiteel, kõrgematel selgroogsetel kiiresti vahetuv mitmekihiline lameepiteel, mis kaitseb söögitoru liikuva toidumassi, sülje ja lima eest. Limaskesta päriskiht on hõre. Submukoosas on limanäärmed ja sidekoelised papillid. 

Söögitoru seina põhiosa moodustab lihastik.  

Söögitorus on ka rikkalikult lümfisooni. 

Rahuolekus moodustab söögitoru limaskest pikivoldid; toidu läbiminemise ajal muutub ta siledaks.

Süstemaatiline anatoomia

Söögitoru on kantud kehtivasse looma anatoomia standardisse Nomina Anatomica Veterinaria. 

Käesoleval ajal kehtivas inimese anatoomia standardis Terminologia Anatomica kuulub söögitoru seedeelundite süsteemi. 

Varem liigitati söögitoru seedeelundkonna elundite hulka (Roosalu, 2010:111).

Lindude söögitoru
Lindude söögitoru on imetajate omast elastsem.

Söögitorus on ohtralt limanäärmeid. Maopoolses otsas on söögitoru seinas lümfisõlmekesed.       

Ta jaguneb söögitoru kaelaosaks (pars cervicalis oesophagi), söögitoru rinnaosaks (pars thoracica oseophagi) ja puguks (ingluvies).

Roomajatel

Madudel 

Madude söögitoru kulgeb neelust maoni ja on lihtsa ehitusega ning väga lihaseline, mis kergendab saaklooma surumist makku. 

Madude söögitoru histoloogilist ehitust on vähe uuritud, kuid elundi ehitus läbilõikes (väljast sissepoole) on sarnane seedekulgla ehitusega: limaskest (mucosa), limaskesta lihaskest (muscularis mucosae), limaskestaalune (submucosae), lihaskest, serooskest.

Imetajate söögitoru

Imetajatel eristatakse söögitorul kolme osa: söögitoru kaelaosa (pars cervicalis oesophagi), mis kulgeb neelust esimese roideni; söögitoru rinnaosa (pars thoracica oseophagi), mis kulgeb esimesest roidest kuni vahelihaseni; ja söögitoru kõhuosa (pars abdominalis oesophagi), mis paikneb mao ja vahelihase vahel. Rinnaõõnes kulgeb söögitoru keskseinandis (mediastinum)

Mäletsejatel ja koeral on söögitoru kogu ulatuses vöötlihased, seal on vahetult maolävise ees silelihased, hobusel ja kassil on söögitoru viimases kolmandikus silelihased.
 
Hobusel jõuab söögitoru maoni suhteliselt terava nurga all, mistõttu hobune ei saa oksendada ka mitte ületäitunud mao korral.

Inimese söögitoru

Anatoomia

Täiskasvanud inimese söögitoru on umbes 25...30 cm pikkune.

Söögitoru jätkab VI kaelalüli kõrgusel neelu kõriosa.

Ülemises osas asetseb ta hingetoru taga ja lülisamba ees.  

Söögitoru jaotatakse kolmeks osaks:
söögitoru kaelaosa (pars cervicalis oesophagi) neelust kuni rindkereni 
söögitoru rinnaosa (pars thoracica oesophagi): kuni vahelihaseni
söögitoru kõhuosa (pars abdominalis oesophagi) kuni maoläviseni

Söögitoru valendikus on anatoomilised ja füsioloogilised kitsused:

 ülemine ehk farüngaalne söögitorukitsus ehk söögitoru suue (anatoomiline) 
 keskne ehk bronhiaalne söögitorukitsus (anatoomiline)
 aortaalne söögitorukitsus ristumiskohas aordikaarega (füsioloogiline)
 alumine ehk diafragmaalne söögitorukitsus kohas, kus söögitoru läbib vahelihase (anatoomiline)
 kardiaalne söögitorukitsus kohas, kus söögitoru suubub makku (füsioloogiline) 

Söögitoru alumised 2...5 cm on lukustatavad järgmiste mehhanismidega: 
 Söögitorul on pikitoonus. 
 Söögitoru väändub.
 Rinnapiirkonnas on alarõhk, kõhupiirkonnas ülerõhk.  
 Söögitoru alumise osa limakestas on veenipolster. See veenipolster on osa portokavaalsest veenisüsteemist. Maksatsirroosi korral võib ta paistetada ning mõnikord tekitada veritsusega söögitoruvaariksid. 

Söögitorulihased on ülemises kolmandikus vöötlihased, keskmises kolmandikus nii silelihased kui ka vöötlihased ning alumises kolmandikus valdavalt silelihased. 

Vastavalt seedekulgla üldisele ülesehitusele on söögitoru seestpoolt vooderdatud voldilise limaskestaga (mucosa), mis mikroskoopiliselt koosneb epiteelkihist (lamina epithelialis mucosae), epiteelsest lihaskihist (lamina muscularis mucosae) ning nende vahelisest sidekoekihist (lamina propria mucosae). Välissein koosneb lihaspaunast (tela muscularis), lihaskiud kulgevad väljaspool pikuti ja seespool põigiti. Limaskesta ja lihasseina vahel on sidekoeline polster (tela submucosa).

Söögitoru haigused ja patoloogilised seisundid

 Chagasi tõbi
 Gastroösofageaalne käristus-verejooksu sündroom
 Gastroösofageaalne refluks, gastroösofageaalne reflukshaigus, mao-söögitoru reflukshaigus, gastro-ösofageaalne tagasivooluhaigus, mao-söögitoru tagasivooluhaigus
Ösofagiit gastroösofageaalse tagasivooluhaigusega
Tagasivooluösofagiit
 Ösofagiidita gastroösofageaalne tagasivooluhaigus
 Hiaatuse song
 Kaasasündinud maolävisespasm
 Korgitõmbajasöögitoru, spiraalsöögitoru
 Mallory-Weissi sündroom
 Megaösofagus
 Omandatud söögitorupaun
 Ostiokardiakospasm, maolävisesuistiku-spasm
Maolävisespasm
Plummeri-Vinsoni sündroom
 Söögitoru atreesia
 Söögitoru healoomuline kasvaja
 Söögitoru kaasasündinud väärarendid
 Zenkeri divertiikul
Uuriseta söögitoruavausetus, fistulita söögitoruatreesia, uuriseta söögitoruatreesia, fistulita söögitoruavausetus
Trahheo-ösofageaalse fistuliga söögitoruavausetus
Atreesiata kaasasündinud trahheo-ösofageaalne uuris, atreesiata kaasasündinud trahheo-ösofageaalne fistul
Kaasasündinud söögitorukitsenemus
Kaasasündinud söögitoruahend
Söögitoru tiibkile
Kaasasündinud söögitorulaiend
 Söögitoru kasvajad
 Söögitoru liigutushäire, söögitoru düskineesia
 Söögitoruerosioon
Söögitorusopistis, söögitorudivertiikul
Kaasasündinud söögitorusopistis, kaasasündinud söögitorudivertiikul
 Söögitoru söövitus
 Söögitoru uuris
 Söögitoruahend
 Söögitoruhaavand, ösofaagulkus
Söögitoruhaavand kemikaalide allaneelamiset
Söögitoruhaavand ravimite allaneelamisest
Seenetekkene söögitoruhaavand
Seedemahlatekkene söögitoruhaavand
 Söögitoru mulgustus, söögitoru perforatsioon
Söögitorukompressioon
Söögitorukonstriktsioon
Söögitorurebend, söögitoru ruptuur
 Söögitorusopistis, söögitorudivertiikul
 Söögitoruspasm
 Difuusne söögitoruspasm
 Söögitorustenoos
 Söögitorustriktuur
 Söögitorusulgus
 Söögitoruummistus
 Söögitoruvaariksid
 Veritsusega söögitoruvaariksid
 Veritsuseta söögitoruvaariksid
 Söögitoruvähk
 Trahheo-ösofageaalne fistul, trahheo-ösofageaalne uuris
 Ösofageaalne akalaasia, söögitoru akalaasia, akalaasia
 Ösofagiit, söögitorupõletik
Söögitorumädanik
Keemiline ösofagiit
Peptiline ösofagiit

Vaata ka
 Ösofagoskoop
 Ösofagoskoopia
 Ösofagotoomia

Viited

Välislingid

Sissekanne Terminologia Anatomica-s A05.4.01.001: Oesophagus. Söögitoru

Seedeelundkond