joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Peeter Põldmaa

Peeter Põldmaa (11. märts 1929 Pärsti vald, Viljandimaa – 23. mai 1990 Tartu) oli Eesti mükoloog.

Elulugu
Ta lõpetas 1948 Olustvere Põllundustehnikumi, 1958 TÜ bioloogiaosakonna, 1961 aspirantuuri Zooloogia ja Botaanika Instituudis (ZBI), bioloogiakandidaat (1968, ENSV Teaduste Akadeemia), väitekiri "Фитопатогенные микромицеты Северной Естоний" (Scripta Botanica IV, 1967). Oli 1961–1986 ZBI nooremteadur, 1986–1989 teadur.

Teadustöö
Uuris taimehaigusi põhjustavate mikroseente ja neil kasvavate mükoparasiitsete seente liigilist koosseisu, ökoloogiat ja levikut Eestis. Avaldas andmeid 260 Eestile uue mikroseene liigi kohta ning mainis kirjanduses esimest korda 750 peremeestaime liiki. Osales ekspeditsioonidel Aserbaidžaanis, Kesk-Aasias ja Taimõri poolsaarel. Oli Looduseuurijate Seltsi ja Üleliidulise Botaanika Seltsi liige. 25 teadustrükist, sh 1 monograafia.

Pere
Peeter Põldmaa oli talupidaja poeg ja Kadri Põldmaa isa.

Teoseid
 Lühike ülevaade Eesti NSV roosteseentest (Uredinales). // Botaanilised uurimused 2 (1962)
 Kirsipuude lehevarisemistõvest (kokkomükoos). // Juhendeid seente tundmaõppimiseks. Looduseuurijate Selts mükol. sektsioon. 1 (1964)
 Данные о некоторых Deuteromycetes, обитающих вместе с ржавчинными и мучнисто-росяными грибами. // Изв. АН Эст. ССР. Биол. 15 (1966)
 Новые данные о распространений мучнисто-росяных грибах Эстоний. // Scripta Mycologica 8 (1978)
 Распространение гриба Thanatephorus cucumeris в Эстонии и его изменчивость (kaasautorid E. ja I. Parmasto). // Изв. АН Эст. ССР. Биол. 31 (1982)
 Новые данные о распространении Ustilaginales в Эстонии. // Folia Cryptogamica Estonica 17 (1985)
 Новые данные о видах Albugo, Bremia, Phytophtora и Pseudoperonospora в Эстонии. // Folia Cryptogamica Estonica 19 (1985).

Viited

Kirjandus
 Zooloogia ja Botaanika Instituut (ZBI) 1947–1997, 68
 EE 14, 388.
  

Eesti mükoloogid
Sündinud 1929
Surnud 1990
Teet Koppel

Teet Koppel (28. juuni 1912 Tallinn – 20. jaanuar 2006 Montréal) oli eesti näitleja.

Ta õppis Hilda Gleseri teatrikursustel ning tantsu Rahel Olbrei ja Helmi Tohvelmanni juures.

Ta töötas aastatel 1928–1937 Tallinna Töölisteatris ja 1937–1944 teatris Estonia. Tema suurrolliks kujunes A. Ahase osatäitmine Albert Kivika lavastuses "Nimed marmortahvlil". Ta näitles ka Riigi Ringhäälingu kuuldemängudes.

1944. aastal põgenes ta Rootsi. Aastatel 1944–1946 kuulus ansamblisse Helisev 5. Aastatel 1947–1951 tantsis Stockholmi revüü- ja operetiteatris Oscars, lisaks oli ta lavastaja Stockholmi Eesti Gümnaasiumi teatriringis. Ta mängis Ingmar Bergmani filmis "Seda ei juhtu siin".

1951. aastal kolis ta Kanadasse, ta tegi kaasa Montréali ja Toronto eesti teatrites. Ta valdas kolme lavažanri. Ta valiti Eesti Teatriliidu auliikmeks.

Teet Koppel suri 2006. aastal Montréalis.

Kirjandus 
 Vello Lään. Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Olion 2011

Töölisteatri näitlejad
Estonia teatri näitlejad
Eestlased Rootsis
Eestlased Kanadas
Sündinud 1912
Surnud 2006
Ferdinand Anton Ernst Porsche

Ferdinand Anton Ernst Porsche (ka Ferry Porsche; 19. september 1909 – 27. märts 1998) oli Austria ettevõtja.

Tema disainitud on muu hulgas esimene Porsche 356.

Saksamaa inimesed
Sündinud 1909
Surnud 1998
Madis Ernits

Madis Ernits (sündinud 18. mail 1971) on Eesti riigiõigusteadlane, Tartu Ringkonnakohtu kohtunik.

Tunnustus
2007 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Teosed
 "Põhiõigused, demokraatia, õigusriik", Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011

Välislingid

Eesti õigusteadlased
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1971
Kadri Põldmaa

Kadri Põldmaa (sündinud 28. aprillil 1970 Tartus) on eesti mükoloog.

Elulugu
Kadri Põldmaa on mükoloog Peeter Põldmaa (1929–1990) tütar.

Lõpetanud 1970 Tartu 2. Keskkooli, 1992 Tartu Ülikool bioloogia erialal, magistrikraad (1994, TÜ), väitekiri "Torikulaadsed viljakehadel kasvavad kottseened Eestis"; doktorikraad (1998, TÜ), väitekiri "Studies in the systematics of Hypomyces and allied genera (Hypocreales, Ascomycota)" (Tartu, 1998), 1999–2000 järeldoktorant Pennsylvania Ülikoolis ja 2002–03 Eesti Biokeskuses. Oli 1990–1996 Zooloogia ja Botaanika Instituudi mükoloogia osakonna laborant, 1998–2004 teadur, 2005 EPMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi mükoloogia osakonna teadur, 2006–2008 EMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi mükoloogia osakonna erakorraline vanemteadur, aastast 2006 ka TÜ Loodusmuuseumi ning TÜ Botaanika- ja Mükoloogiamuuseumi teadur. 2009. aastast töötab Tartu Ülikooli ökoloogia ja maainstituudi mükoloogia õppetoolis teadurina.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: seenesugukonna Hypocreaceae seente viljakehadel kasvavate taksonite süstemaatika ning levik maailmas, seente viljakehadel ning taimedel kasvavad mikroseened Eestis. Kirjeldanud 35 teadusele uut seeneliiki ja ühe seeneperekonna. Viibinud ekspeditsioonidel Põhjamaades, Venemaa Kaug-Idas, Tais, Austraalias, Indias, Sri Lankal, Gabonis, Madagaskaril, USA-s ja Peruus. Looduseuurijate Seltsi liige. Avaldanud üle 20 teadustrükise.

Teoseid
 A new species of Hypomyces and three of Cladobotryum from Estonia. // Mycotaxon 59 (1996)
 Explosion of Melampsoridium Sotsialistlik Põllumajandus. on Alnus incana. // Folia Cryptog. Estonica 31 (1997). 
 Phylogenetic relationships in Hypomyces and allied genera, with emphasis on species growing on wood-decaying Homobasidiomycetes (kaasautorid E. Larsson, U. Kõljalg). // Canadian J. Botany 77 (1999) 12
 Aphyllophoricolous species of Hypomyces with KOH-negative perithecia (kaasautor G. J. Samuels). // Mycology 91 (1999) 1
 Generic Delimitation of the Fungicolous Hypocreaceae. // Stud. Mycol. 45 (2000)
 Fungicolous Hypocreaceae (Ascomycetes: Hypocreales) from Khao Yai National Park, Thailand (kaasautor G. J. Samuels). // Sydowia 56 (2004) 1
 Fungicolous fungi (kaasautorid W. Gams, P. Diederich). // Biodiversity of fungi: Inventory and monitoring methods, Elsevier Academic Press (2004)
 Seeneperekonna Hypomyces interaktiivne määraja, liigikirjeldused, kirjanduse andmebaas (http://nt.ars-grin.gov/taxadescriptions/keys/HypomycesIndex.cfm)
 Records of Hypomyces, including two new species, from Chanchamayo, Peru. // Mycotaxon 102 (2007)
 Tropical species of Cladobotryum and Hypomyces producing red pigments. // Stud. Mycol. 68 (2011)

Viited

Kirjandus
 Olavi Kurina, Erki Õunap, Kadri Põldmaa.Two new Neuratelia Rondani (Diptera, Mycetophilidae) species from Western Palaearctic: a case of limited congruence between morphology and DNA sequence data, ZooKeys 496: 105–129 (16. aprill 2015), doi: 10.3897/zookeys.496.9315
 "Zooloogia ja Botaanika Instituut 1947–1997" Tartu, 1997, lk 68
 EE 14, lk 388
  

Eesti mükoloogid
Miina Härma Gümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1970
Elle Põldoja

Elle Põldoja (sündinud 2. jaanuaril 1963 Tartus) on Eesti arstiteadlane ja anatoom.

Elulugu
Elle Põldoja on õpetaja tütar.

Lõpetas 1981 Tartu 3. Keskkooli, õppis 1981–83 TÜ majandusteaduskonnas, lõpetas 1990 arstiteaduskonna. Oli 1991 kirurgia intern, 1991–93 TÜ anatoomia instituudi stažöör-uurija, 1994–97 vanemlaborant, 1997–2003 assistent, 2003– vanemassistent. Täiendas end 1996 Amsterdami Ülikoolis, 1999 Berliini Moabiti Kliinikus.

Teadustöö
Uurinud eksperimentaalselt sepsise patomorfoloogiat, raku pinnaretseptoreid. Eesti Morfoloogide Seltsi, Rahvusvahelise Anatoomide Seltsi, Saksa-Balti Arstide Seltsi ja Eesti Arstide Liidu liige. Üle 20 teadustrükise.

Viited

Teoseid
 Do nuclear condensation or fragmentation and DNA fragmentation reflect the mode of neuronal death (kaasautor). // Neuroreport 10 (1999) 9
 Dissemination of bacteria in multiple organs associated with apoptosis and macrophages activity in different stages of experimental sepsis (kaasautor). // Scand. J. Surg. 92 (2003) 2
 Changes of activated macrophages and apoptotic cell count in the organs of rats during experimental sepsis (kaasautor). // Medicina (Kaunas) 39 (2003) 10
 Immunohistochemical detection of glucose transporters class I subfamily in the mouse, rat and human testis (kaasautor). // Medicina (Kaunas) 40 (2004) 2
 Professor August Rauber ja anatoomia õppemuuseum (kaasautor). // TÜ ajaloo küsimusi XXXIV (2005).

Kirjandus

Välislingid

Eesti arstiteadlased
Eesti anatoomid
Sündinud 1963
Paul Põldoja

Paul Põldoja (aastani 1935 Paul Koch, 6. august 1931 Konguta vald, Tartumaa – 17. juuni 2005 Konguta vald, Tartumaa) oli eesti keemik.

Elulugu
Paul Põldoja oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1952 Elva Keskkooli, 1957 TÜ keemia osakonna, 1968 aspirantuuri Eesti NSV TA Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis (AAI) (Tõravere Observatoorium). Oli 1962–92 AAI (hiljem Eesti NSV TA Füüsika Instituudi) aparaadiehituse sektori nooremteadur.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: orgaaniliste ainete ionisatsioonipotentsiaali (IP) mõõtmine. Osales 1973–89 koos AAI jmt Eesti Teaduste Akadeemia instituutide teadlastega ca 130 ühendi (alkaanid, alkeenid, alküünid, vähelenduvad benseeni derivaadid jm) IP mõõtmisel fotoionisatsiooni meetodil ja IP väärtuste kirjeldamisel. 10 teadustrükist.

Viited

Teoseid
 Об определении ионизационных потенциалов методом фотоионизации при повышенных температурах (kaasautor E. Märtinson). // Изв. АН ЭССР. Физ. Мат. 22 (1973) 1
 Потенциалы ионизации непредельных углеродов 2. Монозамещенные циклопептеновые и циклогексеновые углеводороды (kaasautorid S. Rang, A. Talvari). // Изв. АН ЭССР 23 (1974) 1
 Calculation of ionization potential according to the number of interaction between structural units 4. Alkenes and cycloalkenes (kaasautor T.Viik). // Organic Reactivity 22 (1985) 3
 Вычисление потенциала ионизации по числу взаймодействий между структурными единицами. 1. Алкины (kaasautor T. Viik). // Изв. АН ЭССР. Физ. Мат. 35 (1986) 1.

Kirjandus
  

Eesti keemikud
Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna vilistlased
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1931
Surnud 2005
Raili Marling

Raili Marling (kuni 2010 Põldsaar; sündinud 29. oktoobril 1973 Võrus) on Eesti keeleteadlane ja kultuuriuurija.

Elulugu
Raili Põldsaar on teenistujate tütar.

Lõpetas 1991 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli, 1995 Tartu Ülikooli inglise keele ja kirjanduse erialal, M.A. samal alal (2000), väitekiri "American cultural influence and the re-construction of gender in recent Estonian public course"; 2001–06 doktorant, Ph.D. (2006, TÜ), väitekiri "Critical discourse analysis of anti-feminist rhetoric in the emergence of the conservative universe of discourse in the United States in the 1970s–1980s" (Tartu, 2006). Õppis 1993 TEMPUS-e stipendiaadina Groningeni Ülikoolis Hollandis, täiendas end 1996–97 Fulbrighti stipendiaadina Notre Dame'i Ülikoolis (Indiana, USA), 2001 CEU suvekoolis, 2006 Canterbury Ülikoolis (Uus-Meremaal). Oli aastast 1996 TÜ filosoofiateaduskonna germaani-romaani filoloogia osakonna inglise filoloogia õppetooli inglise keele assistent, aastast 2001 lektor; 2006. aastal külalislektor Canterbury Ülikoolis Uus-Meremaal. Õpetanud teksti- ja diskursuseanalüüsi, keele ja soo problemaatikat, kultuuri- ja kommunikatsiooniteooriaid ning Ameerika Ühendriikide ühiskonda ja kultuuri käsitlevaid aineid.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kriitiline diskursuseanalüüs; soorollide mõju keelekasutusele; amerikanistika; võrdlev kultuuri-uurimine. Eesti akadeemilise naisuurimuse olulisemaid praktiseerijaid ja populariseerijaid. Olnud mitme sihtfinantseeritava teema ning Eesti Teadusfond grandi täitja. Põhja-Ameerika Uuringute Balti Keskuse tegevdirektor (aastast 1997), Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskuse juhatuse liige, European Society for Study of English juhatuse liige, International Gender and Language Association'i, International Comparative Literature Association'i ja Eesti Võrdleva Kirjandusteaduse Assotsiatsiooni liige. Üle 30 teadustrükise.

Viited

Teoseid
 Thomas Jefferson ja Ameerika iseseisvusdeklaratsioon. // Akadeemia (2001) 8
 Identiteedi keerdkäigud. Simone de Beauvoiri Teine sugupool eestikeelses tõlkes. // Ariadne Lõng (2003) 2/1
 Men on the verge of nervous breakdown: masculinity in contemporary culture and literature. // Interlitteraria (2003) 8
 Media representations of women in politics: a comparison of Canada and the United States. // Literatura. (2003) 45 (Vilnius)
 Framing Hillary Rodham Clinton. // Transnational America. Contours of Modern US Culture. Copenhagen, 2004
 Taming women warriors: gender order and the discursive positioning of American women in war.// North America: A Transcultural View. Tartu, 2005
 Who framed gender equality?: a critical discourse analysis of the media representation of gender equality legislation debate in Estonia. // Approaches to Critical Discourse Analysis. Valencia, 2005.

Kirjandus
  

Eesti keeleteadlased
Eesti kultuuriuurijad
Tartu Ülikooli professorid
Sündinud 1973
Aarne Põldvere

Aarne Põldvere (sündinud 15. oktoobril 1952 Avinurmes Kohtla-Järve rajoonis) on Eesti loomakasvatusteadlane.

Elulugu
Aarne Põldvere on töölise poeg.

Lõpetas 1971 Tartu 5. Keskkooli, 1979 EPA liha- ja lihasaaduste tehnoloogia erialal, 1986 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi (ELVI) kaugõppeaspirantuuri, põllumajanduskandidaat (1990, ELVI), väitekiri "Сравнительная оценка мясной продуктивности и качества мяса пород свиней, разводимых в Эстонии". Oli 1979–1985 ELVI seakasvatuse osakonna sealiha uurimise labori insener-keemik, 1985–1990 nooremteadur, 1990–1994 vanemteadur, 1994–2001 EPMÜ seakasvatusosakonna vanemteadur, 2001–2021 Eesti Tõusigade Aretusühistu aretusspetsialist-lihatehnoloog.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: sealiha ja söötade kvaliteet. Osales (1980) ELVI seakasvatuse osakonna sealiha uurimise labori töölerakendamisel ning sealiha kvaliteedi hindamise meetodite väljatöötamisel, tõukultide valikumeetodite täiendamisel. Uurimusi Eestis aretatavate sigade nuuma- ja lihajõudlusest, lihakeha morfoloogilisest koostisest, lihas- ja rasvkoe kvaliteedist, sealiha kvaliteedi- ja lihajõudluse näitajate seostest. Eesti I kategooria sigade üleandmise ja vastuvõtmise kontrollkomisjoni liige (1989–1992), Eesti Lihaliidu tapasigade ja searümpade klassifikatsiooni komisjoni liige (aastast 1993). Üle 30 teadustrükise.

Teoseid
 Mõningate seasöötade toiteväärtusest. // Teaduse soovitusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses 23 (1982)
 Kontrollnuuma liha kvaliteedist (kaasautor K. Eilart). // Teaduse soovitusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses 28 (1987)
 Sealiha kvaliteedist (kaasautor K. Eilart). // ELVI teadlaste soovitused tootmisele. Tallinn, 1987
 Kas sealiha on kvaliteetne (kaasautor K. Eilart), // Sotsialistlik Põllumajandus (1987) 20
 Sealiha kvaliteedinäitajate seos sigade nuuma- ja lihajõudlusega. // ELVI teadustööde kogumik 61 (1990)
 Mõningaid sealiha kvaliteedi hindamise meetodeid (kaasautor K. Eilart). // ELVI teadustööde kogumik 64 (1993)
 Erinevaid võimalusi tailihasisalduse määramiseks searümpadel (kaasautor K. Eilart). EPMÜ Loomakasvatusinstituudi teadustöid 70 (1999)
 Baasaretusfarmide noorkultide rümpade kvaliteet. // Tõuloomakasvatus (2003) 1
 Pig breeding (kaasautorid R. Kaselo, M. Kruus). // Animal breeding in Estonia. Tartu, 2004.

Viited

Kirjandus
 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut (ELVI), 46, 122
 Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 78.
 

Eesti loomakasvatusteadlased
Sündinud 1952
Endel Põldvere

Endel Põldvere (18. veebruar 1932 Keila vald Harjumaa – 15. detsember 2008) oli eesti arstiteadlane ja morfoloog.

Elulugu
Endel Põldvere oli põllupidaja poeg ja Kalju Põldvere vend.

Lõpetas 1951 Tallinna 2. Keskkooli, 1958 TÜ arstiteaduskonna, oli 1963–1965 Leningradis NSVL TA Tsütoloogia Instituudi aspirant, bioloogiakandidaat (1966, Leningrad), väitekiri "Данные изменения ультраструктуры паренгиматозных клеток печени при воздействии канцерогенными и неканцерогенными веществами". Oli 1958–1961 Kingissepa (Kuressaare) Linnahaigla neuroloog, 1961–1963 Tallinna Epidemioloogia, Mikrobioloogia ja Hügieeni Teadusliku Uurimise Instituudi| vanemteadur, 1966–1969 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi onkoloogia osakonna vaneminsener, nooremteadur, 1969–1989 kantserogeneesi mehhanismide labori vanemteadur.

Teadustöö
Uurinud eksperimentaalselt maksakasvajaid, põlevkiviproduktide teratogeensust, proliferatiivsete protsesside osa kantserogeneesis. Üle 50 teadustrükise.

Viited

Teoseid
 О патологической анатомии эпидурального пространства. // TÜ Toim 58 (1957)
 Eksperimentaalse maksakahjustuse võimalustest merisigadel homoloogse maksakoe ja surmatud Escherchia coli süstimisel. // TÜ Toim 163 (1964)
 Ультратонкое строение перевивных гепатом мышей C3HA II. Электронномикроскопическое изучение асцитной формы гематомы 22 и гематомы 48. // Цитология (1966) 5
 Die Wirkung der Immunisierung auf die Leber und Nebennierenrinde (kaasautor V. Saarma). // Endokrinologie (1969) 3/4
 Alpha-fetoprotein (AFP) in blood of C3HA mice bearing different substrains of hepatoma 1676 (kaasautorid S. Velbri, T. Veidebaum). // Oncodevelop. Biol. Med. (1983) 3
 Role of mitotic activity in target tissues in N-nitroso die thylamine carcinogenesis. // Modulators of Experimental Carcinogenesis. IARC Sci-Publ. 51. Lyon, 1983.

Kirjandus
 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituut, 33
 Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997., 926
 Nõukogude Eesti Tervishoid (1982) 3, 223.
  

Eesti arstiteadlased
Eesti morfoloogid
Tallinna Reaalkooli vilistlased
Sündinud 1932
Surnud 2008
Märt Põldvere

Märt Põldvere (sündinud 29. märtsil 1968 Tartus) on eesti matemaatik.

Elulugu
Lõpetas 1986 Tartu 2. Keskkooli, 1994 Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonna, matemaatikamagister (1994, TÜ), väitekiri "Hahn-Banachi jätku ühesusest", Ph.D. (matemaatika, 1999, TÜ), väitekiri "Subspaces of Banach spaces having Phelps' uniqueness property". Täiendas end 1996, 2001 Põhjamaade Ministrite Nõukogu stipendiaadina Norras Agderi Ülikoolis ja 1996 Prantsuse Vabariigi Välisministeeriumi stipendiaadina Pau Ülikoolis. Oli 1996–98 TÜ puhta matemaatika instituudi funktsionaalanalüüsi õppetooli assistent, 1998–2006 matemaatilise analüüsi õppetooli lektor, 2006– dotsent. Õpetanud funktsiooniteooriat, matemaatilist analüüsi, funktsionaalanalüüsi.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: Banachi ruumi kaasruumi geomeetriline struktuur; funktsionaalide jätkamise ühesusega seotud probleemid, vektormõõdud. Oli 1997–2007 kolme grandi põhitäitjaid. Eesti Matemaatika Seltsi liige (juhatuse liige 2000–03). Eesti Matemaatika Seltsi Arnold Humala preemia (1996), Eesti Teadusfondi preemia (1998). Üle 10 teadustrükise.

Pere
Märt Põldvere on zooloogi ja arstiteadlase Kalju Põldvere poeg.

Tunnustused
1997 Arnold Humala preemia

Viited

Teoseid
 On subspaces of Banach spaces where every functional has a unique norm-preserving extension (kaasautor E. Oja). // Studia Math. 117 (1996) 3
 Strict convexity a smoothly renormed l1. // Proc. Est. Acad. Sci. Phys. Math. 45 (1996)
 Banachi ruumi alamruumi ühisomadusest U. // EMatS aastaraamat 1997. Tartu, 1999
 Intersection properties of ball sequences and uniqueness of Hahn-Banach extensions (kaasautor E. Oja). // Proc. Royal Society Edinburgh Sect. A 129 (1999)
 Phelp's uniqueness property for K(X,Y) in L(X,Y). // Rocky Mountain J. Math. 36 (2006) 5
 On weak integrability and boundeness in Banach spaces (kaasautorid T. A. Abrahamsen, O. Nygaard). // J. Math. Analysis Applications 314 (2006)
 Principle of local reflexivity revisited (kaasautor E. Oja). // Proc. Am. Math. Society 135 (2007) 4
 Families of vector measures of uniformly bounded variation (kaasautor O. Nygaard). // Archiv der Mathematik 88 (2007) 1.

Kirjandus

Välislingid

Eesti matemaatikud
Miina Härma Gümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonna vilistlased
Sündinud 1968
Lee Põllumaa

Lee Põllumaa (sündinud 30. jaanuaril 1961 Viljandis) on eesti bioloog.

Elulugu
Lõpetas 1978 Nõo Keskkooli, 1983 Leningradi Ülikooli bioloogiateaduskonna, 2004 TTÜ-s doktorantuuri, Ph.D. (loodusteadused, 2005, TTÜ), väitekiri "Põlevkivitööstuse ökotoksikoloogiliste mõjude hindamine". Täiendas end 2000 Hollandis ja Tšehhis, 2002 Vilniuse Ülikoolis ja 2003 Rumeenias. Oli 1983–93 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi insener, 1994–2001 Eesti NSV TA Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi (KBFI) molekulaargeneetika labori insener, 2001–05 teadur, 2005– Quattromed Cell Factory AS teadur ja aastast 2008 ka KBFI erakorraline vanemteadur.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: keskkonnaohtlikud ained, ökotoksikoloogilise riski hindamine, biotehnoloogia, ökotoksikoloogia. Eesti Toksikoloogide Seltsi ja Looduseuurijate Seltsi liige. 20 teadustrükist.

Teoseid
Predicting the toxicity of oil-shale industry wastewater by its phenolic composition (kaasautor). // Atla-Alternatives to Laboratory Animals 27 (1999)
Application to the ecotoxicological test batteries for the study of environmental pollution (kaasautor A. Kahru). // Pharm. & Toxicology 88 (2001) Suppl. 1
Biotest- and chemistry-based hazard assessment of soils, sediments and solid wastes (kaasautorid A. Karhu, L. Manusadzians). // J. Soils Sediments 4 (2004) 4
Biotests and biosensors in ecotoxicological risk assessment of field soils polluted with zinc, lead and cadmium (kaasautor). // Environ. Toxicology and Chem. 24 (2005) 11

Isiklikku
Lee Põllumaa isa on Rein Põllumaa.

Viited

Välislingid

 

Eesti bioloogid
Nõo Reaalgümnaasiumi vilistlased
Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased
Sündinud 1961
Johannes Reinhold Põlluman

Johannes Reinhold Põlluman (perekonnanime rööpkuju: Põllumann, 14. jaanuar (vkj 1. jaanuar) 1901 Tallinn – 1. mai 1935 Tartu) oli eesti keemik.

Elulugu
Johannes Reinhold Põlluman oli pagari poeg.

Lõpetas 1920. aastal Tallinna J. Westholmi Gümnaasiumi (1918–1919 oli õpilasena Vabadussõjas) ja 1928. aastal Tartu Ülikooli keemiaosakonna, keemiamagister (1930, TÜ), väitekiri "Põlevkivi kõrgtemperatuuri tõrva iseloomustamine". 

Töötas aastatel 1927–1934 Tartu Ülikoolis orgaanilise keemia labori assistendina.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: orgaanilise sünteesi probleemid.

Teoseid
 Allüülalkoholi valmistamisest. // Keemia teated 1 (1932) 2.

Viited

Kirjandus
 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 62
 A. Laur. Mag chem Johannes Põlluman. In memoriam. // Keemia teated 2 (1935) 3, 112.
  

Eesti keemikud
Kaitseliidu Tartu maleva liikmed
Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna vilistlased
Üliõpilaste Selts Raimla liikmed
Vabadussõja veteranid
Sündinud 1901
Surnud 1935
Aleksander Põrk

Aleksander Põrk, kuni 1920date alguseni Aleksander Põrkov (15. aprill 1873 Võisiku vald, Viljandimaa – 11. aprill 1933 Türi) oli eesti vanavarakoguja ja kultuuriloolane.

Elulugu
Aleksander Põrk oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1894 Riia Vaimuliku Seminari, õppis 1895–97 Peterburi Ülikooli füüsika-matemaatika-teaduskonnas, 1897–1903 TÜ ajaloo-keeleteaduskonnas, cand. hist. (1904, TÜ). Oli 1903–13 Moskva Ülikooli kunstikabineti konservaator ja kunstialajoo kateedri assistent ning Aleksander III nimelise Kunstimuuseumi direktor abi, 1904–20 ka Moskva keskkoolides ajaloo ja saksa keele õpetaja. 1920 opteerus Eestisse, oli 1920–31 ajaloo õpetaja Tallinna Õhtu Eragümnaasiumis jt koolides, 1923–27 ka Sõjakooli lektor, 1931–32 Türi Majandusgümnaasiumi õpetaja.

Teadustöö
Juba üliõpilasena alustas vanavarakogumist, jätkas seda muuseumitöötajana, kogudes oma rännakutel Eestis, Soomes, Ingerimaal ja Venemaal peamiselt soome-ugri rahvaste tekstiili, etnograafilisi esemeid jm, mille Eestisse toodud osa (üle 2700 eseme) säilitatakse aastast 1937 Eesti Rahva Muuseumis. Eesti Kultuurajaloo Seltsi asutajaid (1925) ja esimees kuni surmani. Taarausu liikumise algatajaid ja propageerijaid (ta abiellus taarausu, kuid maeti apostliku õigeusu kommete kohaselt); Jüriöö mälestamise traditsiooni algataja (1928).

Viited

Teoseid
 Систематический курс немецкой грамматики. M, 1910
 Историческая хрестоматия древненемецких текстов. M, 1911
 Eesti ajalugu I, II. Tallinn, 1927.

Kirjandus
 Eesti avalikud tegelased. Trt, 1932, 252
 EE 14, 390.
  

Eesti kultuuriloolased
Eesti koduloolased
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Riia Vaimuliku Seminari vilistlased
Sündinud 1873
Surnud 1933
Arnold Päev

Arnold Päev (perekonnanime rööpkuju: Pääv, 1. mai 1906 Luunja vald, Tartumaa – 21. mai 1987 Tallinn) oli Eesti mesindusteadlane.

Elulugu
Arnold Päev oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1927 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 1934 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna, õppis 1934–35 didaktilises seminaris ja Ühistegevuse Instituudis, täiendas end mesinduses mitmes Euroopa riigis, muu seas töötas 1938 Šveitsis mee ja piima bakterioloogilise uurimise alal ja 1939 Berliinis Reichanstaltis. Saksamaal valmis ka doktoriväitekiri, mis jäi kaitsmata nõude tõttu astuda Saksa sõjaväkke. Oli 1935–36 Eesti Aianduse ja Mesinduse Seltsi kaubandusosakonna juhataja, 1936–38 Põllutööministeeriumi aiasaaduste, konservkaupade ja mee väljaveo kontrolör, 1939–40 Eesti Aianduse ja Mesinduse Seltsi meeanalüüsi labori juhataja, 1940–1950 Põllumajandusministeeriumi mee teadusliku uurimise labori direktor ja majandite rekvireerija. 1950 arreteeriti. Vabanes 1954, oli 1954–56 Tallinna linnuvabriku zootehnik ja osakonnajuhataja, 1956–63 Harju rajooni  ja Haapsalu haudejaama zootehnik, 1963–66 Harju rajooni Sommerlingi-nimelise sovhoosi mesinik ja Tallinna Rohelise vööndi Metsamajandi tootmisalajuhataja.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: mesindus, mesilaste haigused ja nende ravimine. Avastanud mesilastaude ja ravinud mesilasi, korraldanud kursusi, loenguid ja seminare, esinenud raadios. Juhendanud 26 mesinduspraktikanti. Koduaias oli tal 120 perega mesila. Ehitas 1960 esimesena vahtpolüstüroolist  tarud, tegi plastmasskärgvaltse, meekärgede kaante avamise aparaadi jm. Avaldanud monograafia mesilaste haigustest ja kahjuritest (1945) ning mesindusalaseid artikleid ja brošüüre.

Teoseid
 Mesilaste haigused ja kahjurid. Tartu, 1945
 Kuidas vältida mesilastaude. Tallinn, 1947
 Levinumaid mesilastaude ja -kahjureid, nende tõrje. Tallinn, 1949.

Viited

Kirjandus
 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 20
 Eesti aianduse biograafiline leksikon. Tallinn, 1998, 107.
 

Eesti mesindusteadlased
Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1906
Surnud 1987
Metsakalmistule maetud
Andres Pärl

Andres Pärl (10. november 1903 Kabala vald, Viljandimaa – 8. juuni 1991 Tartu) oli eesti loogik ja psühholoog.

Elulugu
Andres Pärl oli põllutöölise poeg.

Lõpetas aastal 1924 Põltsamaa Ühisgümnaasiumi, aastal 1929 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna, kaitses aastal 1933 tööga "Meie koolinoorsoo psüühiline laad tema õpilas-ajakirjandusliku loomingu järele" mag. phil. väitekirja (aastal 1946 ümber pedagoogikakandidaadiks). Oli 1930–1936 juhutöödel, 1936–1940 Haridusministeeriumis sekretär, 1940–1941 Hariduse rahvakomissariaadi referent, 1941–1943 Punaarmees, 1943–1944 Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu käsutuses, 1944–1945 Moskva Ülikooli stipendiaat, 1945–1947 TÜ pedagoogika kateedri assistent, 1947–1948 loogika ja psühholoogia kateedri vanemõpetaja, aastast 1949 dotsent, 1952–1972 kateedri juhataja, 1972–1978 dotsent, ühtlasi 1948–1950 kaugõppeteaduskonna dekaan ja 1955–1962 ajaloo-keeleteaduskonna dekaan. Lugenud psühholoogia üldkursust, loogika üld- ja erikursust; koostanud aastakümneid kasutatud ja mitmes kordustrükis ilmunud loogika õppevahendeid.

Teadustöö
Olnud (1932–1935) "Pedagoogilise aastaraamatu" ja "Psühholoogia lugemiku" (Tartu, 1970) toimetajaid. Avaldanud töid peamiselt loogika vallast. Umbes 30 teadustrükist.

Isiklikku
Tema vend August Pärl oli Eesti NSV teeneline kultuuritegelane.

Teoseid
 Esteetika. Sissejuhatus kunstiküsimustesse. Tartu, 1935
 Jüri Vilms, Eesti iseseisvuse märter. // Rahvuslikud suurmehed I. Tallinn, 1935, 2. trükk 1990
 Kutseharidus Eestis (kaasautor). Tallinn, 1938
 Loogikakursuse põhiküsimuste omandamisest. Tartu, 1961, 6. tr 1968
 Mõisteõpetuse põhiküsimusi. Tartu, 1963, 4. tr. 1969
 Otsustusõpetus ühes sissejuhatusega väiteloogikasse ja formaalloogilised mõtlemisseadused. Tartu, 1968, 2. trükk 1970
 Lektori esinemise loogilistest alustest. Tartu, 1973.

Viited

Kirjandus
 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 326
 Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 44
 Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 182, 248, 251.
 

Eesti psühholoogid
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna dekaanid
Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna vilistlased
Põltsamaa Ühisgümnaasiumi vilistlased
Vana-Peetri kalmistule maetud
Sündinud 1903
Surnud 1991
Anton Pärn

Anton Pärn (sündinud 3. mail 1960 Haapsalus) on Eesti arheoloog, muinsuskaitsja ja muuseumitöötaja.

Elulugu
Anton Pärn on töölise poeg.

Pärn lõpetas 1978. aastal Tallinna 20. Keskkooli ja 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arheoloogia erialal. 2002. aastal sai ta samast magistrikraadi arheoloogias, tema väitekiri oli "Linn ja tagamaa. Haapsalu piirkonna asustuslugu 13.–15. sajandil" (Tartu, 2002); aastatel 2002–2007 oli ta ka Tartu Ülikooli doktorant. 

1986–1990 oli ta Kultuuriministeeriumi Muuseumide ja Kultuurimälestiste Teaduslik-Metoodilise Nõukogu arheoloogiamälestiste sektori vanemteadur, 1990–1993 sektori juhataja ning 1993–2001 Muinsuskaitseameti (1998–2001 Muinsuskaitseinspektsioon) peadirektori asetäitja. 2002–2013 oli ta Kultuuriministeeriumi asekantsler (kultuuriväärtuste alal). 2013. aastast on ta SA Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid juhataja.

Teadustöö
Pärna uurimisvaldkonnad on sotsiaalsed, majanduslikud ja kultuurilised protsessid Eestis muinas- ja keskajal, sh linnaehituslik areng keskaegses Eestis. 1997–2001 osales ta Gotlandi Ülikooli juhitud rahvusvahelises projektis "Culture Clash or Compromise?", mis käsitles Läänemere ruumi euroopastumist ajavahemikus 1100–1400. Pärn on Eesti Muinsuskaitse Seltsi, Eesti Arheoloogia Seltsi, ICOMOSi Eesti komitee ja Euroopa Arheoloogia Assotsiatsiooni (EEA) liige. Ta on avaldanud üle 50 teadustrükise.

Teoseid
Die Lage der Wehrbauten in der topographischen Situation und der Stadtplanung von Haapsalu. // Castella Maris Baltici II. Nyköping 1996
Über den Urbanisierungsprozess in Westestland, im ehemaligen Bistum Ösel-Wiek. // Culture Clash or Compromise? The Europanisation of the Baltic Sea Area. 1100–1400 AD. Acta Visbyensia XI. Visby 1998
Die Siedlungsgeschichte des Küstengebietes der Landschaft Ridala in der Frühgeschichte und zu Beginn des Mittelalters. // Europeans or Not? Local Level Strategieson the Baltic Rim 1100–1400 AD. CCC Papers 1. Oskarshamn 1999
Über die Hausbauentwicklung in Westestland im 13. bis 15. Jahrhundert. // Lübecker Kolloquium zur Stadtarhäologie im Hanseraum III: Der Hausbau. Lübeck 2001
Linnade teke Eestis – mõningaid historiograafilisi aspekte. // Keskus-tagamaa-ääreala. Uurimusi asustushierahia ja võimukeskuste kujunemisest Eestis. Muinasaja teadus 11. Tallinn-Tartu 2002
Über die ältere Infrastruktur Tallinns (Revals). // Lübecker Kolloquium zur Stadtarhaeologie im Hanseraum IV: Die Infrastruktur. Lübeck 2004
Külaehitiste jäljed Haapsalu varases linnaehituses. // Linnusest ja linnast. Uurimusi Vilma Trummali auks. Muinasaja teadus 14. Tallinn-Tartu 2004
Medieval archaelogy of the European context: towns, churches, monasteries and castles (kaasautor). // Archaeol. Res. in Estonia 1865–2005. Estonian Archaeol. 1. Tartu 2006

Tunnustus
2021 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited

Välislingid
 
Anton Pärn Eesti Teadusinfosüsteemis

Eesti arheoloogid
Eesti muinsuskaitsjad
Eesti muuseumitöötajad
Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna vilistlased
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1960
Helga Pärn

Helga Pärn (aastani 1958 Helga Vaim, 4. veebruar 1931 Paide – 19. veebruar 1992 Tallinn) oli Eesti arstiteadlane ja gastroenteroloog.

Elulugu
Helga Pärn oli teenistuja tütar.

Lõpetas 1948 Paide Keskkooli, 1954 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1975, TÜ), väitekiri "Вопросы выявления и эпидемиологии хронических заболеваний желудка." Oli 1954–1958 terapeut Pärnu Linnahaiglas, 1962–1969 Paide Rajoonihaiglas, Tallinna Nõmme Haiglas ja Harjumaa Haiglas, viimases osakonna juhataja, 1969–1977 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi gastroenteroloogia osakonna nooremteadur, 1977–1989 vanemteadur, 1989–1991 juhtivteadur.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: seedeelundite haiguste diagnostika ja ravi. Umbes 50 teadustrükist.

Teoseid
 Krooniliste mao- ja sapiteede haiguste diagnostika parandamisest vanemaealistel. Tallinn, 1976
 2. trükk 1980 (kaasautor U. Mardna)
 Kroonilised mao- ja sapiteede haigused eakatel ja raukadel (kaasautor U. Mardna). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1981) 6
 Cimetin'i kasutamine kaksteistsõrmiku haavandtõve korral (kaasautor). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1982) 6
 Haavandtõvehaigete dispanseerimine (kaasautor). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1986) 5.

Viited

Kirjandus
 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduskaader 1947–1987. Tallinn, 1987, 33
 Nõukogude Eesti Tervishoid (1976) 1, 55
 Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 931.
  

Eesti arstiteadlased
Eesti gastroenteroloogid
Sündinud 1931
Surnud 1992
Henn Pärn (ökoloog)

Henn Pärn (sündinud 3. aprillil 1939 Kaarli vallas Viljandimaal) on Eesti metsandusteadlane ja ökoloog.

Elulugu
Henn Pärn on talupidaja poeg.

Lõpetas 1957 Abja Keskkooli, 1963 Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna, 1975 EPA kaugõppeosakonna metsamajanduse erialal, bioloogiakandidaat ökoloogia-s (1996, NSVL Teaduste Akadeemia Uurali Osakonna Taimede ja Loomade Ökoloogia Instituut, Jekaterinburg), väitekiri "Прирост сосновых древостоев в урбанизированной среде (на примере г. Таллина)". Oli 1961–69 Tallinna Kontrollmõõduriistade Katsetehase konstruktor, 1969–74 Tallinna Rohelise Vööndi Metsamajandi Iru metskonna abimetsaülem ja Harku metskonna metsaülem, 1974–91 Eesti TA Tallinna Botaanikaaia teadur ja vanemteadur, 1991–99 TPÜ Rahvusvahelise Keskkonnabioloogia Keskuse vanemteadur, 1999–2000 Euroülikooli keskkonnakaitse teaduskonna dekaan, 2000– EPMÜ metsandusliku uurimisinstituudi (aastast 2005 metsanduse ja maaehituse instituut) ökofüsioloogia osakonna vanemteadur.

Ta kuulub alates 1998 Eesti Keskerakonda.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: metsaökoloogia, dendrokronoloogia. Välja selgitanud mullatingimuste, antropogeensete (peamiselt tolmusaaste) jt tegurite mõju puistute seisundile ning puutuha väetisena kasutamise mõju puistute juurdekasvule. Väljaande "Metsanduslikud uurimused" toimetuskolleegiumi liige ja toimetaja. H. Fordi Euroopa looduskaitseauhind (1998), Eesti Vabariigi teaduspreemia (2004). Umbes 60 teadustrükist.

Viited

Teoseid
 Impact of oil shale fly ash emitted from a power plant on radial growth of Scots pine in North-East Estonia. // Oil Shale 19 (2002) 3
 Radial growth response of Scots pine to climate under dust pollution in Northeast Estonia. // Water, Air, and Soil Pollution 144 (2003)
 Forests on dunes in Southwest Estonia. // Metsanduslikud uurimused 39 (2003)
 A boreal-temperate transect in Europe: history of pine stands reconstructed from radial growth of trees. // Polish J. Ecology 51 (2003) 4
 Some results of the afforestation of closed oil shale opencasts with exotic conifers (kaasautor T. Kuznetsova). // Oil Shale 21 (2004) 4
 Metsaökosüsteemi dünaamika ja okaspuude ökofüsioloogilised seosed looduslikes ning antropogeensetes stressitingimustes (kaasautor). // Eesti Vabariigi teaduspreemiad 2004. Tallinn, 2004
 Impact of contaminants from oil shale processing on forest ecosystems. // Oil & Sediment Contamination 14 (2005) 5.

Kirjandus
 EE 14, 391
 Eesti Vabariigi teaduspreemiad 2004, 81.
  

Eesti metsateadlased
Eesti ökoloogid
Sündinud 1939
Ahti Pärna

Ahti Pärna (sündinud 24. mail 1969 Tallinnas) on Eesti laevajuht ja juhtimisteadlane.

Elulugu
Ahti Pärna on Ants Pärna poeg. Lõpetas 1987. aastal Tallinna 44. Keskkooli, 1994. aastal Peterburi Mereakadeemia laevajuhtimise erialal, 2000. aastal Tallinna Tehnikaülikool magistrantuuri ja sai ärikorralduse magistrikraadi. Ta väitekiri "ISM koodeks – kvaliteedijuhtimise alus merenduses" on kaitstud 2000. aastal.

Aastail 1994–1996 töötas Ahti Pärna Eesti Merelaevanduses tüürimehena, 1996–2004 Tallinkis tüürimehena ja aastail 2004–2006 kaptenina. Alates 2006. aastast töötab laevakompaniis Navirail OÜ kaptenina.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: juhtimine merenduses. 5 teadustrükist.

Teoseid
 ISM koodeks Eesti laevanduses. // Eesti Laevanduse aastaraamat 2000. Tallinn, 2000.

Viited

Kirjandus
 

Eesti laevakaptenid
Eesti teadlased
Sündinud 1969
Elli Pärna

Elli Pärna (aastani 1972 Elli Org, sündinud 29. oktoobril 1947 Tartus) on Eesti loomageneetik.

Elulugu
Elli Pärna on teenistujate tütar; Kalev Pärna abikaasa.

Lõpetas 1966 Tartu 5. Keskkooli, 1972 TÜ bioloogia-geograafiateaduskonna biokeemia erialal, 1976 Eesti NSV TA Loomakasvatuseatuse ja Veterinaaria Instituudis (ELVI) aspirantuuri, bioloogiakandidaat geneetikas (1981, Üleliiduline Põllumajandusloomade Aretuse ja Geneetika Instituut), väitekiri "Связь некоторых генетико-биохимических признаков сыворотки крови с своеобразием развития и продуктивностью крупного рогатого скота красной эстонской породы". Täiendas end Hollandis (1994, 1997), Tšehhis (1995), Inglismaal (1995, 1996, 1997), Soomes (2002, 2004). Oli 1972–74 ELVI vaneminsener, 1977–83 aretusosakonna nooremteadur, 1984–1994 vanemteadur, 1994– EPMÜ veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi loomageneetika ja tõuaretuse osakonna vanemteadur, OÜ Tervisliku Piima Biotehnoloogiate Arenduskeskuse projektijuht.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: veiste produktiivomaduste geneetilise ja fenotüübilise variatsiooni komponendid; produktiivomaduste geneetiline determinatsioon, piima laapumise geneetika hindamine.  ja Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige, Euroopa Põllumajanduse Assotsiatsiooni Geneetikanõukogu koordinaator. Üle 70 teadustrükise.

Viited

Teoseid
 Economic value of milk production and functional traits in Estonian Holstein population (kaasautorid K. Pärna, I. Dewi). // Information technology for a better agri-food sector, environment and rural living. 1. Debrecen, 2003
 Derivation of economic values of beef production traits of Estonian Holstein cattle (kaasautorid O. Saveli, I. Dewi). // Information technology for a better agri-food sector, environment and rural living. 2. Debrecen, 2003
 Economic considerations in cattle breeding (kaasautor O. Saveli). // Information Systems & Innovative Technologies in Agriculture, Food and Environment. 2. Thessaloniki, 2004
 About Somatic Cell Count in Dairy production (kaasautor). // Proc. of the European Federation for Information Technology in Agriculture, Food and Environment. 3rd World Congress on Computers in Agriculture and Natural Recources. Vila Real, Portugal, 2005.

Kirjandus

Välislingid

Eesti geneetikud
Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1947
Kalev Pärna

Kalev Pärna (sündinud 7. jaanuaril 1950 Kõpu vallas Viljandimaal) on eesti matemaatik.

Ta lõpetas 1967 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli, 1972 Tartu Riikliku Ülikooli arvutusmatemaatika erialal ja 1978 kaugõppes aspirantuuri. Ta kaitses 1987 Vilniuse Ülikoolis füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi väitekirjaga "Оптимальное разбиение метрического вероятностного пространства". Täiendas end Moskva (1983), Vilniuse (1988), Amsterdami (1992), Umeå (1993), (Rootsi Instituudi stipendiaadina) Stockholmi (1993), Würzburgi (1994) ja Aacheni (2005) ülikoolis. 

Pärna oli 1972–1977 TRÜ haridussotsioloogia labori vaneminsener, 1977–1979 matemaatilise statistika ja programmeerimise kateedri vanemõpetaja, 1979–1988 matemaatilise statistika kateedri vanemõpetaja, 1988–1992 dotsent, 1992–1994 matemaatilise statistika instituudi dotsent, alates 1994 tõenäosusteooria korraline professor, 1995–1997, 1999–2000, 2003–2004 ka matemaatilise statistika instituudi juhataja, alates 2005 tõenäosusteooria õppetooli professor. Ta on õpetanud peamiselt tõenäosusteooriat, juhuslike protsesside teooriat, matemaatilist statistikat ja riskiteooriat.

Teadustöö
Tema uurimisvaldkonnad on tõenäosusteooria, matemaatiline statistika ja finantsmatemaatika. Ta on käsitlenud jaotuste lähendamist hulkade abil, teinud kindlaks parimate lähendhulkade omadusi, sh nende olemasolu ja koonduvust funktsionaalruumides ning selgitanud kahe barjääriga riskiprotsesside käitumist.

Ta on Eesti Matemaatika Seltsi, Eesti Statistikaseltsi, Eesti Kvaliteediühingu, Eesti Aktuaaride Liidu ja Kuningliku Skytte Ühingu liige (1995).

Teoseid
Ta on avaldanud üle 50 teadustrükise.
 On the stability of k-means clustering in metric spaces. // TÜ Toim 798 (1988)
 On the existence and weak convergence of k-centres in Banach space. // TÜ Toim 893 (1990)
 Approximation of distribution by sets (kaasautorid J. Lember, A. Viiart). // Classification in the Information Age. (Springer) 1999
 Strong consistency of Banach-valued k-centres via best approximation theory (kaasautor J. Lember). // Probability Theory and Mathematical Statistics. (VSP/TEV) 1999
 On correspondence analysis of incomplete orderings. // Between Data Science and Applied Data Analysis. (Springer) 2003
 Approximation of distributions by parametric sets (kaasautor M. Käärik). // Acta Applicandae Mathematicae 78 (2003) 1–3
 On risk processes with double barriers (kaasautor K. Lokk). // ACUT de Mathematica 8 (2004)
 Approximation of distributions by bounded sets (kaasautor M. Käärik). // Acta Applicande Math. 97 (2007) 1–3

Isiklikku 
Kalev Pärna abikaasa on Elli Pärna.

Viited

Kirjandus
Album professorum Universitatis Tartuensis anno MCMXCVIII. Tartu 1998, 113
Tartu Riikliku Ülikool]]i õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987, 385; II, 139
EE 14, 392

Välislingid
 

Eesti matemaatikud
Tartu Ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkonna professorid
Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonna vilistlased
Sündinud 1950
Eed Pärnoja

Eed Pärnoja (aastani 1968 Eed Vahter, sündinud 23. juulil 1946 Tartus) on eesti keemik.

Elulugu
Eed Pärnoja on Hermann Vahteri tütar ja Mihkel Pärnoja abikaasa.

Lõpetanud 1964. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1969. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna. 

Oli aastatel 1969–1971 Tartu Riikliku Ülikooli analüütilise keemia kateedri vanemlaborant, 1971–1991 nooremteadur, 1993–2000 keemilise füüsika instituudi keemik-analüütik, 2001– keemik.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: luminestseeruvate ainete keemia, kõrgtemperatuursete ülijuhtide keemia. Üks keskkonnakaitselise tähtsusega termoluminestsentsdosimeetrite (radioaktiivse kiirguse mõõtmiseks) väljatöötajaist. 18 teadustrükist, 2 autoritunnistust (kaasautor).

Teoseid
 Синтез и свойства сверхпроводящих керамик типа Bi-Sr-Ca-Cu-O (kaasautor). // Тр. ИФ АН ЭССР 67 (1990)
 Optimal conditions for europium and samarium determination in cathodo-luminophors by induktivly coupled plasma atomic emission spectrometry (kaasautor). // J. Anal. Atomic Spectr. 16/11 (2001)
 EPR of V-Hal centres in SrS (kaasautor). // Phys. Status Solidi B-Basic Solid Res. 243 (2006) 8.

Viited

Kirjandus
 Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 139.
 

Eesti keemikud
Sündinud 1946
Eevi Pärsim

Eevi Pärsim (21. aprill 1936 Valga – 5. juuni 2006 Valga) oli Eesti mullamikrobioloog.

Elulugu
Eevi Pärsim oli puusepa tütar.

Lõpetas 1954 Valga 1. Keskkooli, 1960 TÜ bioloogia osakonna, 1965 aspirantuuri Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudis (EBI); bioloogiakandidaat (1967, TÜ), väitekiri "Клубеньковые бактерии бобовых растений, растущих в Эстонской ССР, и их физиологические, биохимические и инфекционные свойства". Oli 1960–62 EBI laborant, 1965–71 nooremteadur, 1971–2001 vanemteadur, 2001–03 taimefüsioloog.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: mulla mikrobioloogia ja ökoloogia. Näitas, et 1) õhulämmastikku siduvate mügarbakterite liigitamine nende morfoloogilis-füsioloogiliste ja bioloogiliste omaduste ning võime alusel moodustada mügaraid liblikõieliste taimede juurtel ei vasta Rhizobiumi levinud klassifikatsioonidele; 2) rabaturba kasutamine katmikaladel koos põhuga intensiivistab mikrobioloogilisi protsesse; 3) ravimudade mikrobioloogiline seisund võimaldab hinnata nende reostusastet ja isepuhastusvõimet. Looduseuurijate Seltsi (aastast 1962), Üleliidulise Mikrobioloogia Seltsi Eesti osakonna (1962–92) ja Eesti Mikrobioloogide Seltsi liige (aastast 1992). Üle 40 teadustrükise.

Viited

Teoseid
 Eestis kasvavate liblikõieliste mügarbakterid. Tallinn, 1969
 Lämmastiku bioloogilise sidumise teoreetilised aspektid. // Lämmastiku kasutamine taimekasvatuses. Saku, 1973
 General characteristics of Rhizobium strains of their collection in the Institute of experimental biology. // World Catalogue of Rhizobium Collections. St. Lucia, Queensland, 1983
 Mineraalsete lämmastikuühendite transformatsioonist katmikala substraatides. // Eesti TA Toim. Biol 34 (1985)
 Distribution of microorganisms in some Estonian curative muds. // Estonian curative muds. Tallinn, 1992
 Regulation of ribulose-1,5-bisphosphate carboxylase/oxygenase in vivo: control by high CO2 concentration (kaasautor). // Photosynthetica 42 (2004), 2.
  

Eesti mikrobioloogid
Eesti mullateadlased
Sündinud 1936
Surnud 2006
Evald Pärtel

Evald Pärtel (21. detsember 1930 Olustvere, Viljandimaa – 21. detsember 1994 Abja-Paluoja, Viljandimaa) oli Eesti taimekasvatusteadlane ja fütopatoloog.

Elulugu
Evald Pärtel oli raudteeametniku poeg.

Lõpetas 1950 Viljandi 2. Keskkooli, 1955 EPA agronoomiateaduskonna aiandusagronoomina, põllumajanduskandidaat (1966, EPA), väitekiri "Hõbelehisuse (Stereum purpureum FR.) levikust, kahjustustest ja profülaktikast Eesti NSV puuviljaaedades". Oli 1955 Türi rajooni Kullamaa masina-traktorijaama agronoom, 1956–70 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) Polli katsebaasi nooremteadur, 1970–94 vanemteadur, ühtlasi juhataja asetäitja.

Teadustöö
Uurinud peamiselt puuvilja- ja marjakultuuride haiguste põhjustajaid ja nende tõrjet, eriti hõbelehisust, koore-, tüve- ja lehepõletikke, kärntõbe ja puuviljamädanikke viljapuudel ning jahukastet, hahkhallitusi ja närbumistõbe marjakultuuridel. Määras umbes 800 sordi ja selektsioonivormi haigusresistentsuse, koostas Eesti jaoks puuvilja- ja marjaaedade taimekaitsesüsteemi ja täiendas seda pidevalt. Resistentsusandmeid on kasutatud sortide rajoneerimisel ja  iseloomustamisel. Haiguste tõrjekatsete tulemusi on avaldatud aastast 1972 perioodilises väljaandes "Taimekaitse soovitusi". Osales majandite puuvilja- ja marjaaedade planeerimisel, teinud rohkesti koduaedade aia- ja haljastusplaane. Teinud kaastööd teatmeteostele (ENE, EE, Eesti põllumajandusentsüklopeedia (EPE)). Olnud korduvalt teaduslähetustes Venemaa, Ukraina, Moldaavia, Leedu ja Läti sõsaruurimisasutustes. 140 teadustrükist.

Viited

Teoseid
 Puuvilja- ja marjaaedade agrotehnika (kaasautor). Tallinn, 1961
 Hõbelehisuse (Stereum purpureum) levikust ja kahjustustest Eesti NSV puuviljaaedades. // Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi teaduslike tööde kogumik 9 (1966)
 Puuvilja- ja marjasortide haigusresistentsusest. // Sotsialistlik Põllumajandus (1970) 14
 Viljapuude ja marjakultuuride haiguste määraja. Tallinn, 1974
 Puuvilja- ja marjakultuuride kahjustajad. Tallinn, 1974
 Aiapidaja käsiraamat (kaasautor). Tallinn, 1974
 Agrotehnilised soovitused tööstuslikuks õunakasvatuseks (kaasautor). Tallinn, 1981. Паршеустойчивость сортов яблони в Эстонской ССР. // Научн. тр. НИИЗМ LXI (1988).

Kirjandus
 EE 14, 650
 Eesti aianduse biograafiline leksikon. Tallinn, 1998, 108
 Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, 66
 Evald Pärtel – 60. // Agraarteadus (1990) 4
 Kask, K. Evald Pärtel – in memoriam. // Agraarteadus (1995) 1.
  

Eesti botaanikud
Viljandi Maagümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1930
Surnud 1994