Saarde vald (2005)

Saarde vald oli vald Pärnumaa kaguosas.

Vald moodustati 1991. aasta 10. oktoobril. 16. oktoobril 2005 ühinesid Saarde ja Tali vald ning Kilingi-Nõmme linn ühtseks omavalitsusüksuseks. 2017. aasta haldusreformi käigus liideti Saarde vald ja Surju vald ning mooduststi uus Saarde vald.

Saarde kuulus territooriumi poolest Eesti suurimate valdade hulka.

Naabriteks olid Surju ja Häädemeeste vald Pärnumaal, Kõpu, Halliste ja Abja vald Viljandimaal ning lõunas Läti. Kaugus Pärnust on 40 km, Viljandist 50 km ja Mõisakülast 17 km (mööda maanteid).

Saarde vallavanem on Andres Annast.

Asulad

Linn
Kilingi-Nõmme

Alevik 
Tihemetsa

Külad 
Saarde vallas on 24 küla: Allikukivi, Jäärja, Kalita, Kamali, Kanaküla, Kärsu, Laiksaare, Lanksaare, Leipste, Lodja, Marana, Marina, Mustla, Oissaare, Pihke, Reinu, Saarde, Sigaste, Tali, Tuuliku, Tõlla, Veelikse, Viisireiu, Väljaküla.

Ajalugu 

 1224 Saarde ala läks Liivimaa ristisõja käigus Mõõgavendade ordu võimu alla.
 1233 Leedulaste rüüsteretk läbi Pärnumaa Saare- ja Läänemaale.
 1341 Esmakordselt mainiti Jäärjat (Jeiurge).
 1442 Esmakordselt mainiti Saardet [Jäärja mõisat] (Gergen, Saren).
 1542 Esmakordselt mainiti Veelikset (Felix).
 1560 Esimest korda mainiti Kilingi mõisat (Ovelgunne).
 1560 Esmakordselt mainiti Voltvetti (Tignitz), praegune Tihemetsa.
 1562 Esmakordselt mainiti Rauliste (Rawles) küla Veeliksel.
 1582 Jam-Zapolski vaherahuga läks Pärnu Poola valitsuse alla.
 1583 Kanaküla (Kanakula) esmamainimine.
 1584 Sigaste (Ziggese) ja Urissaare (Urisara) esmamainimine.
 1588 Esmakordselt mainiti Tali küla.
 1599 Kilingi-Nõmme kohanimeks oli Poola revisjonis "ALAKIULA".
 1609 Ristikülas toimus suur lahing poolakate ja venelaste vahel.
 1616 Mainiti Jäärjas asunud Kadrina kirikut.
 1621 Saarde kihelkond läks Rootsi võimu alla.
 1630 Pärnu lään läks Eestimaa kubermangu alt Liivimaa kubermangu alla.
 1665 Kilingi-Nõmme koha ostis Valentin SCHILLING. (Saarde pehmes murrakus muutus Schilling KILLINGIKS.)
 1681 Pati (Pattenhof) esmamainimine.
 1687 Asutati Saarde kiriku juurde rahvakool.
 1690 Asutati Saarde surnuaed.
 1684–1694 Ehitati Saarde Katariina kirik Kilingi mõisa juurde.
 1695–1697 Suur nälg, mis tegi eriti tugevat laastamistööd sisemaal.
 1702 Levalohul toimus verine lahing rootslaste ja venelaste vahel. Põhjasõja ajast on Kilingi-Nõmmes ajalooline mälestusmärk – mänd (praeguses keskpargis). Rahvapärimuste järgi olla selle alla maetud sõja ajal surnud vene kõrgem sõjaväelane.
 1721 Uusikaupunki rahulepinguga läksid Eesti- ja Liivimaa kubermangud, sh Pärnumaa Vene riigi alla.
 1766 Asutati rahvakool Jäärjas.
 1770 Talurahvahariduse poolest paistis silma Audru kihelkond, kus tegutses 14 külakooli. Pärnu-Jaagupi kihelkonnas oli 3, Tori ja Pärnu kihelkonnas oli 2 kooli, Mihkli, Saarde, Tõstamaa ja Vändra kihelkonnas kõigis aga 1.
 1777 Asutati rahvakool Voltvetis.
 1779 Asutati Voltvetis saeveski.
 1780 Asutati Saarde kirikukool.
 1789 Graf Mellin maakaardil esineb kõrts nimega Nõmme.
 1797 Graf Mellin koostas maakaardi "Der Pernausche Kreis".
 1800 Ehitati Lodja postijaam.
 1802–1803 Ehitati Voltveti kõrtsihoone.
 1819 Liivimaa talurahvaseadusega loodi Liivimaal, sealhulgas Pärnumaal mõisate kaupa juriidiliste üksustena talurahvakogukonnad–vallad. Kaotati pärisorjus Liivimaal.
 1828 Avati kihelkonnakool Kilingi-Nõmmes, mis 1830. aastal õpilaste vähesuse tõttu suleti.
 1829 Avati Lavi algkool.
 1830 Valmis Voltveti (Tignitz) mõisa uus härrastemaja.
 1845–1848 Vallandus usuvahetusliikumine. 28% Pärnumaa talupoegadest siirdus õigeusku. Saarde 6258 inimesest astus õigeusku 1741.
 1845 Kilingi-Nõmmes asutati õigeusu kogudus, kellele planeeriti kalmistu Küüdi mäele Pärnu maantee äärde.
 1848 Asutati õigeusu kiriku juurde kihelkonnakool, mis tegutses 1917. aastani.
 1853 Asutati rahvakool Pati vallas, Saarde kihelkonnas.
 1857–1859 Saarde kirik ehitati põhjalikult ümber.
 1858 Avati Voltveti kammvillriidevabrik (kalevivabrik).
 1860 Rajati Jäärja mõisa värvivabrik (nn tinavalgevabrik).
 1861 Tali (Freyhof) eraldus Jäärjast.
 1862 Hakkas tegutsema Tali vallakohus.
 1863 Asutati rahvakool Voltveti vabriku juurde ja Tali valda.
Algab talude päriseksostmine Saarde kihelkonnas.
 1867–1868 Suur ikaldus.
 1870 Luteri kiriku lähedale ehitati apostliku õigeusu Nikolai kirik.
 1871 Avati Kilingi-Nõmmes esimene pood.
 1872 Laiksaare mõis jaotati õigeusulistele hingemaadeks ning asutati hulk väiketalusid.
 1883 Nõmme kõrts põles maha.
 1888 Pärnu kreisist eraldus Viljandimaa.
 1892 liideti Ruhja Suuremõisast Tali mõisa külge Tuuliku (Thule) karjamõis, sellest saab alguse Tuuliku küla kujunemine.
 1893 Kilingi-Nõmmes avati esimene raamatupood.
 1894 Põleb maha Voltveti kammvillriidevabrik.
 1894 Asutati Saarde Priitahtlik Pritsimeeste Selts.
 1896 Hakati ehitama Pärnu–Mõisaküla raudteed. Asutati karskusselts Õilme.
 1898 Saarde õigeusu kiriku juurde asutati kihelkonnakool.
 1902 Asutati Saarde Põllumeeste Selts.
 1905 Toimusid punaste revolutsioonilised väljaastumised ja mõisnik Siversi karistusoperatsioon.
 1907 Ehitati Kanaküla koolimaja.
 1908 Toimus III Pärnumaa laulupidu.
 1909 Asutati Saarde Hoiu- ja Laenuühisus. Asutati Tali Ühispank.
 1911 Loodi Saarde Majandusühisus. Asutati Talli piimaühing.
 1913 Kilingi-Nõmmes oli 87 maja 800 elanikuga.
 1914. aasta 24. juunil toimus Pritsimeeste Seltsi suveaias Saarde kihelkonna esimene laulupidu.
 1916 Kilingi-Nõmme asutati esimene postkontor.
 1918 Punapargi lahing.
 1919 Vabadussõda: Punakaart jõudis Voltveti mõisani.
 1919 Kilingi-Nõmme sai alevi õigused. Alevivolikogu esimene koosolek peeti 6. märtsil ja 7. mail anti tänavatele nimed.
 1921 Kilingi-Nõmme ehitati esimene kellatorniga pritsikuur.
 1922 Võõrandati Tali mõisa (Freyhof) härrastemaja, kus avati kuueklassiline Tali algkool.
 1923 Alustati Saarde Põllumajandus OÜ linavabriku ehitust.
 1925 Asutati Voltveti Metsakool.
 1925 Kilingi-Nõmme asutati Saarde Kodumajanduskool.
 1927 Loodi Saarde naiskodukaitse.
 1928 Koostati Kilingi-Nõmme alevi väljaehituse perspektiivplaan.
 1929 Saarde Põllumeeste Seltsi juurde loodi Saarde Noorte Majandusklubi.
 1931 Avati Kilingi-Nõmmes üks Lõuna-Eesti eeskujulikemaid kaitseliidu lasketiire.
 1933 Avati Vabadussõja ausammas Kilingi-Nõmmes.
 1935 Toimus Saarde Raamatu- ja Kultuuripäev, Kilingi-Nõmme sai helikino Mars.
 1936 Avati Kilingi-Nõmme ujula.
 1937 Kilingi-Nõmme alevivalitsus kolis uude hoonesse.
20. aprillil toimus alevi II algkoolis kinoseansil kinofilmi plahvatus. Kohapeal hukkus 1, hiljem suri 16 last.
 1. mail 1938 aprillil sai Kilingi-Nõmme linnaks. Linnavanemaks sai Albert Oissaar.
 1939 Saarde kiriku torni paigaldati uus tornikell.
 1940 Nõukogude okupatsiooni algus. Pärast 21. juuli kommunistlikku riigipööret sai Kilingi-Nõmme linnapeaks Eduard Voll.
Saarde kalmistul avati Kilingi-Nõmme kinoplahvatusohvrite mälestussammas, mille oli teinud kujur Paul Horma.
 1941 Pärnu Hävituspataljon põletas Kilingi-Nõmmes Kiriku tänaval ligi 60 maja.
 1941. aasta 3. juulil võtsid Eestis esimesena kohalikud metsavennad Kilingi-Nõmmes võimu oma kätte. 4. juulil toimus Liivamäe lahing Pärnu Hävituspataljoni ja metsavendade vahel.
1941–1944 Saksa okupatsioon. Nn saksa-aegsed Kilingi-Nõmme linnapead olid Märt Palge ja Riho Palover.
 1944 Jätkus Nõukogude okupatsioon.
 1945 Valdade allüksustena loodi külanõukogud. Avati 10 kohaga haigla Kilingi-Nõmmes.
 1946 Kilingi-Nõmme Täitevkomitee planeerib linna Turuplatsi haljastusalaks ja selle korrastamiseks ostab 500 rubla eest ilupuid ja põõsaid.
 1948 Kollektiviseerimise algus. Kilingi-Nõmme haigla kolib uude majja Pärnu tänaval.
 1949 Märtsiküüditamine. Kilingi-Nõmmes alustas tööd 8 töölisega limonaaditööstus.
 1950 Kadus Pärnu maakond: asemele tuli Pärnu rajoon ja Kilingi-Nõmme rajoon. Vallad likvideeriti. Kilingi-Nõmme sai samanimelise rajooni keskuseks. Linna Pärnu tänava äärde rajati uued korrastatud kõnniteed.
 1953 Kilingi-Nõmmes anti käiku Järve tänava saun.
 1955 Pärast 4 väiksema leivatööstuse likvideerimist anti käiku uus moodne leivavabrik Kilingi-Nõmmes.
 1957 Tali kool alustab tööd uues koolihoones.
 1958 Alustati uue keskkooli hoone ehitust Kilingi-Nõmmes. Üheks õppeaastaks on Talil keskkool.
 1959 Likvideeriti Kilingi-Nõmme rajoon. Kilingi-Nõmme keskkooli juures avati staadion.
 1960 Kilingi-Nõmme linn ja Saarde vald liideti vastloodud Abja rajooniga. Valmis esimene ühismaja Kilingi-Nõmmes – Turu tänava 4 korteriga elamu.
 1961 Avati uus keskkooli hoone Kilingi-Nõmmes. Valmis linna alajaam.
 1962 Kilingi-Nõmme ja Saarde taas Pärnu rajooni koosseisus.
 1969 Saarde ja Tihemetsa külanõukogud ühendati Saarde külanõukoguks.
 1971 Nõmme sovhoosi poolt ehitati Kilingi-Nõmme uus klubihoone, mis teenindab kogu piirkonna elanikke siiani.
 1981 Avati Pärnu – Kilingi-Nõmme – Mõisaküla – Riia laiarööpmeline raudtee.
 1984 Remonditi Saarde kirik ja tähistati selle 300. aastapäeva.
 1990 Taastati Pärnu maakond. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega nr 451 sai omavalitsusliku staatuse Kilingi-Nõmme linn.
 1991 Eesti taasiseseisvus.
 1995 valmisid Kilingi-Nõmme linna reovete puhastamiseks kaasaegsed puhastusseadmed.
 1997. aasta 26. novembril avati linna raamatukogus Avatud Eesti Fondi poolt finantseeritud avalik internetipunkt (esimene Pärnumaal).
 1998. aasta 23. juunil avati Suveaias uus laululava.
 2005 Kilingi-Nõmme on Euroopa Kultuuriküla!
 2005. aasta 16. oktoobril ühinesid Saarde ja Tali vald ning Kilingi-Nõmme linn ühtseks omavalitsusüksuseks Saarde vallaks.
 2017. aasta haldusreformi ajal liideti juurde Surju vald.

Sõprusvald
 Heby vald Rootsis

Viited

Eesti endised vallad