Luhanski oblast

Luhanski oblast on 1. järgu haldusüksus Ukraina idaosas.

Oblast moodustati 1938. aastal, kui tema ala eraldati vanast Donetski oblastist. Kuni 1958. aastani ja aastail 1970–1990 kandis ta nime Vorošilovgradi oblast.

2014. aasta kevadest alates on oblasti lõunaosa Venemaa toetatud mässuliste valduses, kes on oblasti piires välja kuulutanud tunnustamata Luhanski Rahvavabariigi. Oblasti valitsusasutused viidi ajutiselt Luhanskist Sjevjerodonetskisse kuni 2022. aastal Vene väed ka selle linna okupeerisid ning septembri lõpus kogu oblasti annekteerisid.

Loodus 
Oblasti pinnamood on valdavalt tasandikuline. Lõunas ulatub Donetski kõrgustik 367 meetrini. Kliima on mõõdukalt mandriline. Jaanuari keskmine temperatuur jääb –6...–8 °C ja juuli oma 21...23 °C vahele, sademeid on kuni 450 mm aastas. Luhanski oblast asub stepi levialal.

Peamiseks maavaraks on kivisüsi.

Majandus 
Tegemist on olulise rasketööstuspiirkonnaga, kus juhtivateks majandusharudeks söetööstus, metallurgia, masinaehitus (transpordi- ja kaevandusmasinaehitus, metallurgia ja keemiatööstuse sisseseade), keemiatööstus, naftakeemia.

Transport 
Oblasti ala läbivad mitmed olulised magistraalid: Harkivit Volgogradiga ühendavad raud- ja maantee, maantee Moskvast Rostovisse Doni ääres.

Luhanski oblasti kaudu tuleb Ukrainasse torujuhtmeid pidi maagaas Stavropolist ja Orenburgist, nafta Volga-äärsetest piirkondadest ning Põhja-Kaukaasiast.

Haldusjaotus 
Oblast jaguneb halduslikult 8 rajooniks, millest vaid 4 on keskvalitsuse kontrolli all:

 Altševski rajoon (Алчевський район), keskus Altševsk;
 Dovžanski rajoon (Довжанський район), keskus Dovžansk (Sverdlovsk);
 Luhanski rajoon (Луганський район), keskus Luhansk;
 Rovenkõ rajoon (Ровеньківський район), keskus Rovenkõ;
 Štšastja rajoon (Щастинський район), keskus Novoaidar;
 Sievierodonetski rajoon (Сєвєродонецький район), keskus Sjevjerodonetsk;
 Starobilski rajoon (Старобільський район), keskus Starobilsk;
 Svatove rajoon (Сватівський район), keskus Svatove.

2020. aastani jagunes 18 rajooniks ja 14 oblastilise alluvusega linnaks:

 Antratsõti rajoon
 Bilokurakõne rajoon
 Bilovodski rajoon
 Dovžanski rajoon
 Krasnodoni rajoon
 Kreminna rajoon
 Lutuhõne rajoon
 Markivka rajoon
 Milove rajoon
 Novoaidari rajoon
 Novopskovi rajoon
 Perevalski rajoon
 Popasna rajoon
 Slovjanoserbski rajoon
 Stanõtsja Luhanska rajoon
 Starobilski rajoon
 Svatove rajoon
 Trojitske rajoon

Rahvastik 
Peamiselt kaevanduslinnade rohkuse tõttu ulatub linnarahvastiku osakaal oblastis üle 85%.

Suuremad linnad:
 Luhansk 445 900 elanikku (2004)
 Sjevjerodonetsk 111 900
 Altševsk 112 100
 Lõssõtšansk 110 500
 Krasnõi Lutš 87 300
 Stahhanov 80 900
 Dovžansk 67 900
 Antratsõt 60 300
 Rubižne 60 200
 Brjanka 51 400
 Rovenkõ 51 300
 Krasnodon 49 400

Rahvuslik koosseis 
Oblasti elanikest on ukrainlasi 58%, venelasi 39% ning valgevenelasi 2%. Neile järgnevad arvukuselt tatarlased ja armeenlased.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel pidas Luhanski oblasti elanikest emakeeleks vene keelt 68,84% ja ukraina keelt 30,01%.

Vene keelel on oblastis regionaalse keele staatus.

Viited

Välislingid 
 Oblasti administratsioon
 11. oktoober 2014. Ukrajinska Pravda. На Луганщине стреляют. Жертвы - среди военных и мирных жителей (vene keeles)
 15. oktoober 2014. Infovastupanu. В Луганской области появилась "Казацкая народная республика" - ИС (vene keeles)
 16. oktoober 2014. Liga Novosti. Автодорога Бахмутовка-Луганск закрыта из-за боевых действий - ОГА (vene keeles)
 16. oktoober 2014. Liga Novosti. Порошенко подписал закон об особом статусе Донбасса (vene keeles)

Ukraina oblastid