15. veebruar

15. veebruar on Gregoriuse kalendri 46. päev. Juliuse kalendri järgi 2. veebruar (1901–2100).

Sündmused

Eestis
1792 – Eestimaal hukkus tuisu ja kõva pakase tõttu 22 inimest.
1804 – keiser Aleksander I kinnitas Liivimaa talurahvaseaduse.
1923 – Helsingis oli Eesti jääpallimeeskonna esimene maavõistlus, kus võideti Saksamaad 10:0.
1929 – Riigikogu liige Märt Martinson kõneles järjest 11 tundi.
1931 – asutati Lahinguvendade Klubi ja selle presidendiks valiti Johan Pitka.
1932 – Põllutööminister Jaan Hünerson valiti Põllutöökoja direktoriks ja Tõnis Kind tema asemikuks.
 1931 – Eesti jääpallimeeskond kaotas Viiburis Soomele suurelt: 0:10
1934 – Nõukogude Liidu täievoliline esindaja Aleksei Ustinov esitas oma volitused Riigivanem Konstantin Pätsile.
 1940 – Eesti meistrivõistlused kiiruisutamises. Esimest korda võitis Harald Peterson.
 1940 – Eesti Talispordi Liit sai Rahvusvahelise Suusaliidu (FIS) liikmeks.
1945 – Tallinnas toimusid Juhan Sütiste matused.
1946 – lastele alates 7. eluaastast kuni seitsmeklassilise kooli lõpetamiseni või 16-aastaseks saamiseni kehtestati koolikohustus.
1985 – avati Viljandi Rajooni Keskhaigla.

Maailmas
399 eKr – Vana-Kreeka filosoof Sokrates mõisteti surma.
590 – Khosrau II krooniti Pärsia kuningaks.
 698 – Bütsantsi keisriks sai Tiberios III 
1589 – Mayenne'i hertsog sisenes oma vägedega Pariisi ning Katoliku Liiga kuulutas ta kuninglikuks kindralleitnandiks.
1637 – Ferdinand III sai Püha Rooma riigi valitsejaks.
1677 – Inglismaa kuningas Charles II moodustas Hollandiga liidu Prantsusmaa vastu.
1712 – Tsaar Peeter I korraldusel asutati Tuula relvatehas.
1763 – Seitsmeaastane sõda: Preisimaa ja Venemaa sõlmisid Hubertusbergi rahulepingu.
1794 – Rahvuskonvent võttis Prantsusmaa merelipuna kasutusele trikoloori, mis 1812. aastal kuulutati riigilipuks.
1798 – prantslased vallutasid Rooma ning kuulutasid välja Rooma Vabariigi, paavst Pius II ei tunnistanud alla jäämist ning läks Valenciasse.
1806 – sõlmiti Prantsuse-Preisi lepe Suurbritannia vastu, selle tagajärjel sulges Preisimaa oma sadamad Briti laevadele.
1894 – Saksamaa ja Prantsusmaa jõudsid kokkuleppele Prantsuse Kongo ja Kameruni vaheliste piiride osas.
1898 – Hispaania-Ameerika sõda: Havanna sadamas õhiti USA ristleja USS Maine, hukkus 260 mereväelast.
1942 – Teine maailmasõda: Jaapan okupeeris Singapuri.
1944 – Teine maailmasõda: umbes tuhat Briti lennukit pommitasid Berliini.
1945 – Teine maailmasõda: Uruguay kuulutas sõja Saksamaale ja Jaapanile.
1947 – Nõukogude Liidus keelati Nõukogude kodanike abiellumine välismaalastega.
1965 – Kanada võttis kasutusele vahtralehelipu.
1970 – Iisraelis avati naftajuhe, mis ühendas Eliati Ashkeloniga.
1971 – Suurbritannia naelsterling läks üle kümnendsüsteemile: varem oli 1 nael 20 šillingit ja 1 šilling 12 penni, sestpeale seda 1 nael 100 penni.
1973 – USA ja Kuuba kirjutasid alla leppele, millega nõuti laeva- ja lennukikaaperdajate väljaandmist.
1974 – Aleksander Ilves valiti Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis esimeheks.
1988 – Austria president Kurt Waldheim, kellele heideti ette natslikku minevikku, ei astunud ametikohalt tagasi. Ta jäi Austria presidendiks 1992. aastani.
1989 – Nõukogude-Afganistani sõda: Afganistanist lahkus pärast 10 aastat kestnud okupatsiooni viimane Nõukogude Liidu sõdur.
1990 – Suurbritannia ja Argentina taastasid diplomaatilised suhted, mis olid katkenud aastal 1982 seoses Falklandi sõjaga.
1991 – Tšehhoslovakkia, Ungari ja Poola tippkohtumisel Ungari linnas Visegrádis asutati Visegrádi grupp.
1991 – Iraagi okupatsioon Kuveidis: Iraak teatas, et viib oma väed Kuveidist välja.
1993 – Bogotas plahvatas kaks autopommi, surma sai neli ja vigastada ligi 120 inimest.
1994 – Põhja-Korea teatas, et osa oma tuumaprogrammist avab rahvusvaheliseks inspektsiooniks.
1995 – Taiwanil Taizhongi kolmekorruselises ööklubis puhkes tulekahju: hukkus 67 ja viga said 11 inimest.
1997 – kolm vormis meest tungisid Kigalis Rwanda Ülemkohtu kohtuniku majja ning tapsid kohtuniku, tema naise ja autojuhi.
1999 – Türgi eriväelased vangistasid Keenias Türgi iseseisvuslaste juhi Abdullah Öcalani. Türgi kohus mõistis ta surma.

Sündinud 

 1564 – Galileo Galilei, Toscana astronoom
 1710 – Louis XV, Prantsusmaa kuningas
 1835 – Dimítrios Vikélas, kreeklasest Rahvusvahelise Olümpiakomitee president
 1845 – Elihu Root, USA poliitik, Nobeli rahuauhind 1912
 1861 – Charles Guillaume, Šveitsi-prantsuse füüsik
 1873 – Hans von Euler-Chelpin, rootsi biokeemik
 1882 – John Barrymore, USA näitleja
 1892 – Eero Liives, eesti helilooja
 1928 – Eno Raud, eesti lastekirjanik
 1929 – Graham Hill, Briti Vormel 1 võidusõitja
 1940 – Vaino Vahing, eesti kirjanik ja psühhiaater
 1951 – Markku Alén, soome rallisõitja
 1951 – Jane Seymour (Joyce Frankenberg), Briti näitleja
 1954 – Matt Groening, USA karikaturist
 1959 – Mart Meri, Eesti poliitik ja filoloog
 1962 – Elmo Nüganen, eesti näitleja ja lavastaja
 1972 – Jaromír Jagr, tšehhi hokimängija
 1973 – Kateřina Neumannová, tšehhi murdmaasuusataja
 1980 – Tambet Seling, eesti näitleja

Surnud 

 1920 – Aleksander Aberg, eesti maadleja
 1939 – Kuzma Petrov-Vodkin, vene kunstnik ja kirjanik
 1942 – Enn Kippel, eesti kirjanik
 1942 – Marie Heiberg, eesti kirjanik
 1965 – Nat King Cole, ameerika džässmuusik
 1981 – Karl Richter, saksa dirigent
 1999 – Hugo Lepnurm, eesti organist, helilooja ja pedagoog

Pühad 
 Vabastamise päev Afganistanis

Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +5,2 °C (1925)
Tallinna miinimumtemperatuur –29,0 °C (1979)
Tartu maksimumtemperatuur +5,2 °C (1925)
Tartu miinimumtemperatuur –36,0 °C (1979)

Viited

Veebruar 15