joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Austraalia Grand Prix

Austraalia Grand Prix on Austraalias peetav võidusõit suurele auhinnale, praegu Vormel 1 maailmameistrivõistluste esimene etapp.

Tähtsaid võidusõite on Austraalias peetud juba alates 20. sajandi esimesest poolest, kui võistlussarja F1 (Vormel 1) veel olemaski ei olnud. 1950. aastatel sõideti mitu korda Albert Parki rajal, kuid maailmameistrivõistluste kavasse seda ei võetud, olgugi et paljud kuulsad tähed võistlustest osa võtsid.

Austraalia etapp sai Vormel 1 maailmameistrivõistluste osaks aastal 1985, kui Adelaide'i tänavaringrajal peeti viimane etapp. Ringrada oli kurikuulus oma raskuse poolest, eriti sõitjatele ja käigukastidele. Kõige kuulsam sõit peeti kahtlematult aastal 1986, kus Nigel Mansell, Nelson Piquet ja Alain Prost võitlesid ikka tiitli pärast. Mansell vajas vaid kolmandat kohta, et kindlustada maailmameistritiitel, samal ajal kui Prost ja Piquet vajasid võitu ja seda, et Mansell halvema kui kolmanda koha saaks. Mansell juhtis sõitu piisava eduga ja ainult paar ringi oli lõpuni jäänud, kui tema vormeli tagumine ratas auto küljest suure kiiruse juures lahti tuli ja ära "lendas". Auto tekitas stardisirge lõpus tohutult sädemeid, kui põhi mööda asfalti libises. Mansellil õnnestus saavutada auto üle kontroll ning juhtida raja kõrvale ohutusse kohta. Prost võttis esikoha ja võitis meistrivõistlused. Ka Prost oli ebaõnnestumisele lähedal, kui tema autol auringi läbides kütus otsa sai.

1996. aastal vahetati Austraalia Grand Prix toimumiskoht Melbourne'i vastu, kus oli uuesti üles ehitatud Albert Parki tänavaringrada. See tekitas vastuolusid, sest mitmed austraallased olid vastu avaliku pargi lühiajalisele sulgemisele igal aastal võidusõitude tarbeks. Väideti, et valitsus oleks pidanud sama rahaga kuhugi mujale raja ehitama. Valitsus õigustas oma seisukohti sellega, et etapi toimumise korral on majanduslik kasu palju suurem kui raja ehitamiseks ja etapi korraldamiseks kuluv raha.

2001. aastal toimus Albert Parki ringrajal avarii, kui Ralf Schumacheri ja Jacques Villeneuve'i vahelisest kokkupõrkest rehv läbi raja barjääris olnud tühimiku välja lendas, tappes vabatahtliku rajatöötaja.

2002. aasta sündmustest väärib mainimist austraalia võidusõitja Mark Webber, kes oma Minardiga suutis teiste ebaõnne ära kasutades viiendal kohal lõpetada. Ta suutis oma selja taga hoida palju kiiremini liikunud soomlast Mika Salot Toyotal. Webberist ja Minardi võistkonna pealikust Paul Stoddartist said silmapilkselt rahvuskangelased, varjutades isegi Michael Schumacheri võitu.

2005. aastal võitis sõidu Giancarlo Fisichella.

Austraalia Grand Prix' võitjad

Vaata ka
2009. aasta Austraalia Grand Prix

Austraalia Grand Prix
Vormel 1 etappide loend

Vormel 1 etappide loend loetleb Vormel 1 etappe, kusjuures ringrajad ei ole tähtsad. Ringradade kohta vaata Vormel 1 ringradade loend.

70. aastapäeva Grand Prix
Abu Dhabi Grand Prix
Argentina Grand Prix
Aserbaidžaani Grand Prix
Austraalia Grand Prix
Austria Grand Prix
Bahreini Grand Prix
Belgia Grand Prix
Brasiilia Grand Prix
Dallase Grand Prix
Detroiti Grand Prix
Eifeli Grand Prix
Emilia Romagna Grand Prix
Euroopa Grand Prix
Hiina Grand Prix
Hispaania Grand Prix
Hollandi Grand Prix
India Grand Prix
Indianapolis 500
Itaalia Grand Prix
Jaapani Grand Prix
Kanada Grand Prix
Las Vegase Grand Prix
Luksemburgi Grand Prix
Lõuna-Aafrika Grand Prix
Lõuna-Korea Grand Prix
Malaisia Grand Prix
Maroko Grand Prix
Mehhiko Grand Prix
Monaco Grand Prix
Pescara Grand Prix
Portugali Grand Prix 
Prantsusmaa Grand Prix
Rootsi Grand Prix
Sakhiri Grand Prix
Saksamaa Grand Prix 
San Marino Grand Prix
Singapuri Grand Prix
Steiermargi Grand Prix
Suurbritannia Grand Prix 
Šveitsi Grand Prix
Toscana Grand Prix
Türgi Grand Prix
Ungari Grand Prix 
USA Grand Prix
US Lääne Grand Prix
Vaikse Ookeani Grand Prix
Venemaa Grand Prix

Viited 

Etappide loend

Spordi loendid
1850

1850. aasta (MDCCCL) oli 19. sajandi 50. aasta.

Sündmused Eestis 
 25. märts (vkj 13. märts) – Tartu ülikool kaotas õiguse valida koolisiseselt rektor, nüüdsest määras rektori Venemaa keisririigi haridusminister (õigus valida koolisiseselt rektor taastati 1861).
 Tartu ülikoolis jagati filosoofiateaduskond ajaloo-keele ja füüsika-matemaatikateaduskonnaks.
 ...

Sündmused maailmas 
 17. juuli – Harvardi observatooriumis pildistati dagerrotüüpia meetodiga esimest tähte väljaspool Päikesesüsteemi, selleks täheks oli Veega.

Sündinud 
 6. jaanuar – Eduard Bernstein, Saksa poliitik
 14. jaanuar – Pierre Loti (Julien Viaud), prantsuse kirjanik
 15. jaanuar – Mihai Eminescu, rumeenia luuletaja
 24. jaanuar – Hermann Ebbinghaus, saksa psühholoog
 31. jaanuar – Julius von Klever, maalikunstnik
 22. veebruar – Fjodor Vassiljev, vene maalikunstnik
 7. märts – Tomáš Garrigue Masaryk, Tšehhoslovakkia president 1918–1935
 26. märts – Edward Bellamy, USA kirjanik
 1. juuni – Gregor von Bochmann, baltisaksa maalikunstnik
 6. juuni – Ferdinand Braun, saksa füüsik, Nobeli füüsikaauhind 1909
 24. juuni – Horatio Herbert Kitchener, Briti väejuht
 9. juuli – Ivan Vazov, bulgaaria kirjanik
 5. august – Guy de Maupassant, prantsuse kirjanik
 26. august – Charles Robert Richet, prantsuse füsioloog, Nobeli auhind 1913
 12. november – Mihhail Tšigorin, vene maletaja
 13. november – Robert Louis Stevenson, šoti-inglise kirjanik
 22. november – Georg Dehio, Eestist pärit saksa kunstiajaloolane
 21. detsember – Zdenĕk Fibich, tšehhi helilooja

Surnud 
 12. jaanuar – Carl Eduard Senff, baltisaksa matemaatik ja füüsik
 16. aprill – Marie Tussaud, vahakujude modelleerija
 22. aprill – Friedrich Robert Faehlmann, eesti kirjanik ja arst
 23. aprill – William Wordsworth, inglise luuletaja
 9. mai – Joseph Louis Gay-Lussac, prantsuse füüsik ja keemik
 18. august – Honoré de Balzac, prantsuse kirjanik

Viited 

 1850
1848

1848. aasta (MDCCCXLVIII) oli 19. sajandi 48. aasta.

Sündmused Eestis 
 26. jaanuar (vkj 14. jaanuar) – Venemaa keiser kinnitas Tartu Veterinaariakooli põhikirja, misjärel 24. aprillil (vkj 12. aprillil) määrati koolile direktor ja 13. oktoobrist (vkj 1. oktoobrist) alustati kooli kliinikus haigete loomade vastuvõttu.
 31. jaanuar (vkj 19. jaanuar) – Georg von Kotzebue immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonda.
 Kevadeks oli Liivimaal usuvahetusliikumine vaibunud. 
 20. juuli (vkj 8. juuli) – Eestimaa kuberner võttis kooleraepideemia tõkestamiseks kasutusele abinõusid. Tallinnas oli aasta jooksul olnud eraisikute seas 499 haigusjuhtumit, millest 250 lõppes surmaga.
 22. august – olid kõik Tallinna tänavavalgustuslaternad kanepiõli asemel lambipiiritusele üle viidud.
 6. detsember (vkj 24. november) – Alexander von Bodisco immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonda.

Sündmused maailmas 
 21. veebruar – Karl Marx ja Friedrich Engels avaldavad Londonis "Kommunistliku partei manifesti".
 1848. aasta revolutsioonid: Euroopas ja kogu maailmas toimuvad rahvuslikud revolutsioonid, mis surutakse monarhistlike režiimide poolt maha.

Sündinud 
24. jaanuar – Vassili Surikov, vene maalikunstnik
16. veebruar – Hugo de Vries, hollandi bioloog
16. veebruar – Octave Mirbeau, prantsuse kirjanik
27. aprill – Otto, Baieri kuningas
7. juuni – Paul Gauguin, prantsuse maalikunstnik
9. juuli – Roberto I, Parma hertsog
12. september – Andreas Kurrikoff, eesti rahvusliku liikumise tegelene
19. november – Enn Uuetoa, eesti laevakapten

Surnud 
9. jaanuar – Caroline Herschel, Saksamaa ja Briti astronoom
7. veebruar – Christen Købke, taani maalikunstnik
18. veebruar – Joseph Gerhard Zuccarini, saksa botaanik
26. märts – Steen Steensen Blicher, Taani kirjanik
7. august – Jöns Jacob Berzelius, rootsi keemik ja mineraloog
12. august – George Stephenson, inglise insener
19. detsember – Emily Brontë, inglise kirjanik

Viited 

 1848
1840

1840. aasta (MDCCCXL) oli 19. sajandi 40. aasta.

Sündmused Eestis 
16. aprill (vkj 4. aprill) – avaldati talurahvakoolide juhtimise ja korraldamise seadus, mille 1839. aastal oli koostanud Liivimaa maapäev.
13. august (vkj 1. august) – lesk paruniproua Elisabeth von Uexküll avas Tallinnas Vene tänaval esimese koolieelse kasvatusasutuse – Väikelaste Hoiuasutuse 2–7-aastastele lastele.
18. detsember (vkj 6. detsember) – Pärnu 3-klassiline kreiskool korraldati ümber 4-klassiliseks kõrgemaks kreiskooliks. 
...

Sündmused maailmas 
 4. märts – avati maailma esimene fotostuudio. Selle asutasid John Johnson ja Alexander S. Wolcott New Yorgis.
1. mai – Suurbritannias anti välja maailma esimene postmark Penny Black.
20. juuni – Ameerika Ühendriikide leiutaja Samuel Morse patenteeris morsetähestiku.

Sündinud 
23. jaanuar – Ernst Abbe, saksa astronoom ja füüsik
14. veebruar – Claude Monet, prantsuse maalikunstnik
2. aprill – Émile Zola, kirjanik
7. mai – Pjotr Tšaikovski, vene helilooja
13. mai – Alphonse Daudet, prantsuse kirjanik
12. november – Auguste Rodin, prantsuse skulptor

Surnud 
14. mai – Carl Ludvig Engel, Saksa päritolu Soome arhitekt
27. mai – Niccolò Paganini, Itaalia muusik ja helilooja

Viited 

 1840
1834

1834. aasta (MDCCCXXXIV) oli 19. sajandi 34. aasta.

Sündmused Eestis 
14. mai (vkj 2. mai) – avati Vana-Kuuste Põllumajanduse Instituut. Õppeasutuse avamisega algas põllumajandusliku hariduse ajalugu Eestis.
Suvel ja sügisel on põud ning viljasaak jäi väikseks ja hein kiduraks. 
 Esimeste külamaade kruntimine Eesti alal. See toimus Rannu kihelkonnas Valguta mõisa alal, kui krunditi Lapetukme küla maad.
 ...

Sündmused maailmas 
 ...

Sündinud 
 2. jaanuar – Vassili Perov, vene maalikunstnik
 8. veebruar – Dmitri Mendelejev, Vene keemik
 22. aprill – Gaston Planté Prantsuse füüsik
 9. juuli – Jan Neruda, Tšehhi kirjanik
 19. juuli – Edgar Degas, Prantsuse maalikunstnik ja skulptor 
 10. oktoober – Aleksis Kivi, Soome kirjanik

Surnud 
12. veebruar – Friedrich Daniel Ernst Schleiermacher, saksa teoloog ja filosoof
24. september – Pedro I, endine Brasiilia keiser

Viited 

 1834
1829

1829. aasta (MDCCCXXIX) oli 19. sajandi 29. aasta.

Sündmused Eestis 
 Hiiumaal asutab Karl von Ungern-Sternberg Kärdla kalevivabriku.
 ...

Sündmused maailmas 
 Prantslane André Galle leiutas plaatvõlliketi, mis pani aluse kiiremate ja tugevamate kettide arengule.
9. oktoober (vkj 27. september) – Esimeste inimestena tõusisd Suur-Ararati tippu Tartu ülikooli rektor Friedrich Parrot ja armeenia kirjanik Hatšatur Abovjan.

Sündinud 
 3. jaanuar – Konrad Duden, saksa keeleteadlane
 2. veebruar – Alfred Brehm, saksa zooloog, kirjanik ja loodusteadusliku kirjanduse illustraator
 26. märts – Georg Andreas Bull, norra arhitekt ja ehitusinsene
 12. mai – Pávlos Karrér, kreeka helilooja 
 26. juuli – Auguste Beernaert, Belgia jurist ja poliitik
 7. september – Friedrich August Kekulé, saksa organikeemik
 5. oktoober – Chester A. Arthur, Ameerika Ühendriikide 21. president
 2. november – Mikael Nalbandjan, Armeenia kirjanik
 27. november – Henri de Saussure, Šveitsi entomoloog ja mineraloog
 28. november – Anton Rubinstein, juudi soost Vene pianist, helilooja, dirigent ja muusikapedagoog

Surnud 
 6. aprill – Niels Henrik Abel, norra matemaatik
 7. juuli – Jakob Friedrich von Abel, saksa filosoof, psühholoog ja pedagoog

Viited 

 1829
1823

1823. aasta (MDCCCXXIII) oli 19. sajandi 23. aasta.

Sündmused Eestis 
5. mai (vkj 23. aprill) – Liivimaal vabastati pooled taluperemehed. 
Eesti ala esimene talude päriseksostmine: Luunja mõisnik parun Arved Georg von Nolcken müüb 12 talu oma talupoegadele päriseks. Pärast seda esimest talude päriseksostmist toimub järgmine Eesti alal alles 20 aastat hiljem.
 Johann August Hagen asutas Tallinnas esimese eestlaste lauluseltsi (J. A. Hageni lauluselts).
 Ilmus Otto Wilhelm Masingu õpik "Täieline  ABD-Ramat, kust makele luggemist õiete õppida", kus autor kasutas esimest korda eesti kirjasõnas õ tähte.
 ...

Sündmused maailmas 
 ...

Sündinud 
 8. jaanuar – Alfred Russel Wallace, inglise loodusteadlane, geograaf ja antropoloog

Surnud 

 ...

Viited 

 1823
1817

1817. aasta (MDCCCXVII) oli 19. sajandi 17. aasta.

Sündmused Eestis 
 20. jaanuar (vkj 8. jaanuar) – Tallinnas kuulutati pidulikult välja uus Eestimaa talurahvaseadus.
 26. jaanuar (vkj 14. jaanuar) – kõikides Eestimaa kubermangu kihelkonnakirikutes kuulutati pühapäevasel pidulikul jumalateenistusel välja talupoegade vabadus.
 8. märts (vkj 24. veebruar) – asutati Kuressaare Eesti Selts.
 31. oktoober (vkj 19. oktoober) – Kuressaares loodi Johann Wilhelm Ludwig von Luce eestvõttel eesti õppekeelega elementaarkool.
 8. november (vkj 27. oktoober) – Aleksander II andis Balti provintside ja Venemaa vennastekogudusele välja armumanifesti.

Sündmused maailmas 
 21. detsember – kuberner Lachlan Macquarie kiitis ametlikult heaks Briti koloonia nimetamise Austraaliaks.

Sündinud 
12. juuli – Henry David Thoreau, USA kirjanik ja filosoof'
24. juuli – Adolphe, Luksemburgi suurhertsog
11. august – Benjamin Franklin Mudge, USA geoloog ja paleontoloog
5. september – Aleksei Tolstoi, vene kirjanik 
8. november – Théophile Hamel, Kanada maalikunstnik
30. november – Theodor Mommsen, saksa õpetlane, Nobeli kirjandusauhind 1902

Surnud 
1. jaanuar – Martin Heinrich Klaproth, saksa keemik
18. juuli – Jane Austen, inglise kirjanik

Viited 

 1817
1816

1816. aasta (MDCCCXVI) oli 19. sajandi 16. aasta.

Sündmused Eestis 
Veebruaris-juulis toimus VII hingeloendus. 
4. juuni (vkj 23. mai) – Aleksander I kinnitas Eestimaa talurahvaseaduse "Eestima Tallorahwa Seadmissed" (saksa keeles Bauer-Gesetzbuch), millega talupoegadele anti isiklik vabadus, kuid kogu maa tunnistati mõisniku eraomanduseks. Talupoegade senine maakasutusõigus ja koormisenormid kaotati, mõisnik sundis talupoegadele peale nõndanimetatud vaba lepingu lühiajaliseks maakasutuseks. Talupojad hakkasid ise maksma pearahamaksu ja muid riigimakse ning hoolitsema magasiaitade funktsioneerimise eest.
Ilmus Johann Wilhelm Ludwig von Luce "Tervise Katekismuse Ramat", mis oli esimene eestikeelne tervishoiu käsiraamat.
 Eestimaal (esimesena üldse kogu Venemaal) mindi varasema nekrutipüüdmise asemel nekrutite liisutõmbamisele.
 ...

Sündmused maailmas 
 24. august – Briti väed põletasid maha Washingtoni linna.

Sündinud 

21. aprill – Charlotte Brontë, briti kirjanik
22. aprill – Charles Denis Bourbaki, prantsuse kindral
25. aprill – Eliza Daniel Stewart, ameerika karskusliikumise juht
24. mai – Emanuel Leutze, ameerika kunstnik
4. juuli – Arthur de Gobineau, prantsuse diplomaat
23. juuli – Charlotte Cushman, ameerika teatrinäitleja
31. juuli – George Henry Thomas, ameerika kindral
17. november – August Wilhelm Ambros, austria helilooja
21. november – Woldemar von Bock, jurist, ajaloolane ja publitsist 
8. detsember – August Belmont, preisi finantsist
13. detsember – Werner von Siemens, saksa leiutaja ja tööstur
William Marsh Rice, ameerika ülikoolirajaja
Charles John Vaughan, inglise õpetlane
William Henry Webb, American industrialist and philanthropist (d. 1899)
Francis Dutton, Lõuna-Austraalia liider

Surnud 

 20. märts – Maria I, Portugali ja Brasiilia kuninganna

Viited 

 1816
1807

1807. aasta (MDCCCVII) oli 19. sajandi 7. aasta.

Sündmused Eestis 
Napoleoni sõjad. Talvel jätkus 1806. aastal alanud maakaitseväe moodustamine.
Talvel-kevadel valitses maal üldine nälg, samuti oli suur loomasööda puudus. Viletsate olude tõttu laastasid maad taudid. Nagu eelmiselgi aastal, oli ka sel aastal ilm halb.  Ikaldus rukis ja suvivili. Novembris algas näljahäda ja detsembris suri palju inimesi.
27. oktoober (vkj 15. oktoober) – Tallinna tütarlastekooli baasil asutati Tallinna linnatütarlastekool.
 Napoleoni sõjad. Läänemere kaubandus oli 1807 ja 1808 häiritud. Balti kubermangudes tõusis elukallidus ja tekkis soolapuudus.
Talupoegi hakatakse võtma maamiilitsasse.

Sündmused maailmas 
 Tilsiti rahu
 28. jaanuar – Londoni Pall Malli tänavas pannakse üles maailma esimesed tänavavalgustus-gaasilaternad.

Sündinud 

 31. mai – Théophile-Jules Pelouze prantsuse keemik.
 4. juuli – Giuseppe Garibaldi Itaalia rahvuskangelane, kindral

Surnud 
 24. detsember/5. jaanuar 1806/1807 – Christian Georg Magnus Knüpffer Eesti vaimulik.
 18. veebruar – August Christian Valentin Kornrumpf Eesti vaimulik.

 20. september –  Leyon Pierce Balthasar von Campenhausen  baltisaksa luuletaja, näitekirjanik, publitsist, riigiametnik.
 7. oktoober – Ignacije Macanović horvaadi ehitusmeister.
 5. november – Angelika Katharina Kauffmann oli šveitsi-austria maalikunstnik.

Viited 

 1807
1806

1806. aasta (MDCCCVI) oli 19. sajandi 6. aasta.

Sündmused Eestis 
7. veebruar (vkj 26. jaanuar) – avati Paide kreiskool.
 Veebruaris otsustas Eestimaa maapäev reguleerida raskeimat abiteo kohustust: öist rehepeksu.
 13. märts (vkj 1. märts) – Tartus hakkab ilmuma "Tarto maa rahva Näddali-Leht", esimene eestikeelne ajaleht.
 18. august (vkj 6. august)  – avati Tartu Ülikooli raamatukoguhoone toomkiriku varemetes.
Oktoobris jõudis lõpule Tartu õpperingkonna avalike algkoolide ümberkorraldamine. Korraldamise tulemusena oli Eesti linnades 15 elementaarkooli ja elementaarkool oli ka Lihula ja Põltsamaa alevis.
Selle aasta sügisel ikaldus talivili. Samuti riknes peaaegu kõikides kohtades hein. 
 Napoleoni sõjad. Venemaa, kes kartis prantslaste jõudmist Balti kubermangudesse, alustas talupoegadest kaitseväe moodustamist.
 ilmus esimese eestikeelse aineõpikuna Püha pastori Peter Heinrich von Frey aritmeetikaõpik "Arropiddamisse ehk Arwamisse-Kunst".

Sündmused maailmas 
 5. juuni – Louis Bonaparte sai Hollandi kuningaks.
 6. august – viimane Saksa-Rooma keiser Franz II loobus Napoleon I survel troonist, see tähendas ka riigi lõppu.
 14. oktoober – toimus Jena-Auerstädti lahing.
 november – Napoleon I kuulutas välja kontinentaalblokaadi.

Sündinud 
 2. mai – Charles Gleyre, šveitsi kunstnik
 6. juuli – Claus Mohr, saksa klassikaline filoloog

Surnud 

 ...

Viited 

 1806
1803

1803. aasta (MDCCCIII) oli 19. sajandi 3. aasta.

Sündmused Eestis 
 3. jaanuar (vkj 22. detsember) – Tartu ülikooli esimeseks rektoriks valiti Georg Friedrich Parrot.
 5. veebruar (vkj 24. jaanuar) – koostati "Rahvahariduse esialgsed eeskirjad", mille kohaselt nähti ette nelja liiki õppeasutuste loomist: kihelkonnakoolid kohtadel, kreisikoolid maakonnalinnades, kubermangukoolid ehk gümnaasiumid kubermangulinnades ning ülikoolid. Et koole keskselt juhtida, moodustati Venemaal kuus õpperingkonda. Tartu ülikooli ja õpperingkonna juhiks (kuraatoriks) sai Friedrich Maximilian Klinger.
 Veebruar-märts: Liivimaa maapäeval oli põhifookuses talurahva olukorra parandamine ja abiteo normeerimine.
 Mais ja juunis hakkas kõigis Põhja-Eesti eramõisates tegutsema vallakohus.
 Liivimaa kubermangu valitsus teatas talupoegadele, et Venemaa keisri käsul moodustati erikomitee, mis valmistab ette talurahvaseadusi ja töötab välja uusi vakuraamatuid.
 Juunis asutati Tartu ülikooli botaanikaaed.
Juunis ja juulis toimusid Eestimaal Perilas ja Suuremõisas talurahvarahutused, milles nõuti teoorjuse vähendamist.
14. september (vkj 2. september) – asutati Tartu Ülikooli kunstimuuseum ja joonistuskool.
24. september (vkj 12. september) – keiser Aleksander I kinnitas Tartu Ülikooli põhikirja.
 13. oktoober (vkj 1. oktoober) – Tartu ülikoolis hakati õpetama eesti keelt.
 Eestimaa kubermangus hakati moodustama kihelkonnakohtuid.

Sündmused maailmas 
 ...

Sündinud 
 24. juuli – Adolphe Charles Adam, prantsuse helilooja
 11. detsember – Hector Berlioz, prantsuse helilooja
 26. detsember – Friedrich Reinhold Kreutzwald, eesti kirjanik ja rahvaluule töötleja

Surnud 

8. oktoober – Vittorio Alfieri, itaalia kirjanik

Viited

 1803
Harkujärve kogukonnakirik

Harkujärve kogukonnakirik (varem Püha Esimärter Stefanose kirik, ka Harkujärve Stefanose kirik) on kirik Harjumaal  Harkujärve külas. See ehitati 1994. aastal. Aastast 2014 on seal luterlikud jumalateenistused. Aprillis 2018 kinnitas EELK kirikukogu formeerunud koguduse Harkujärve koguduseks.

Kiriku arhitekt oli Jaak Kuriks ja ehituse metseen Aino Järvesoo. 

Püha Esimärter Stefanose kirik kuulus alguses Eesti Karismaatilise Episkopaalkiriku Harkujärve Püha Esimärter Stefanose kogudusele (praegu Stefanose kogudus). 2012. aasta jaanuarist peab Stefanose kogudus teenistusi aadressil Koskla tänav 2.

Mais 2014 koostati notariaalne ostu-müügileping MTÜ Harkujärve Kiriku Taastamise Seltsi ja Eesti Karismaatilise Episkopaalkiriku vahel ja sellega läks kirikuhoone Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku käsutusse. 28. septembril 2014 kell 17.00 alanud jumalateenistusel pühitses EELK peapiiskop Andres Põder Harkujärve kogukonnakiriku. Harkujärve kogudus oli kuni 2018. aasta aprilli kirikukogu otsuseni sisuliselt Tallinna Peeteli koguduse tütarkogudus.

Kiriku aadress on  Kiriku tee 2, Harkujärve küla, Harjumaa.

Vaata ka
Harkujärve kogudus
Harkujärve
Tallinna Peeteli kogudus

Viited

Välislingid
MTÜ Harkujärve Kiriku Taastamise Seltsi kodulehekülg
Fotosid

Harju maakonna kirikud
Harku vald
Sirp

Sirp on tööriist teravilja ja rohu (heina) lõikamiseks.
 
Sirp on üks vanemaid lõikusvahendeid, neoliitikumi maaviljeluses kasutati tulekivist teradega sirpe. 
Ta koosneb eest kitsenevast, kaarjast kõverast terast ning lühikesest puust käepidemest. 
Rohusirbid on lühikesed, kuid väga kõverad.

Muinaskreeklastel oli sirp maaharimise sümbol ning seetõttu ka Demeteri atribuut. 

Sirp ja vasar on talurahva ja proletariaadi liidu sümbol.

Eesti alad
Pronksiajal Eestis kasutusel olnud sirp oli väike ja suhteliselt sirge teraga. Vanem rauast sirbitüüp, mis võeti kasutusele 1. sajandil pKr, oli 3,5 kuni 4,5 cm laiuse kaarja teraga, mille külge oli needitud kõver vars. Seda kasutati veel 19. sajandil Lääne-Eestis ja saartel. Praegu tuntud vormi omandasid eesti sirbid keskajal. Eestis ja Baltikumis kasutati Vene aladelt siia levinud sirbitüüpi, millel 2,5 kuni 3 cm laiune tugevasti kaardus peenehambuline tera ning lühike sirge, sirbirootsu otsa kinnitatud vars. Sirp oli põhiliselt naiste tööriist, 19. sajandi keskpaigani lõigati sirbiga kõiki vilju, hiljem peamiselt rukist. Sajandi lõpus hakkas vikat sirpi viljalõikusel kõrvale tõrjuma.

Võru murdes nimetatakse seda lõikeriista tsirp, sirbiga viljalõikus oli saarte murdes õsuma, lõunaeesti murretes põimima.

Vaata ka
heinatööriistad
lõikeriistad
põllutööriistad
vikat

Viited

Välislingid

Sirbi pilt EPM-is
 

Tööriistad
Lõikeriistad
Viljakoristus
Talu tööriistad
Heinatööriistad

Heinatööriistad on tööriistad, mida kasutati või kasutatakse heina (tavaliselt loomasöödaks) niitmisel, kuivatamisel, kogumisel, transportimisel jm käitlemisel ehk heinatöödel.

Enne mehhaniseerimise levikut olid tavalisemateks heinatööriistadeks vikat, hang ja reha. Vikatiga (vahel ka sirbiga) niideti hein maha. Kuivavat heina ehk loogu pöörati ümber ehk kaarutati reha abil. Reha abil riisuti ka kuiv hein kokku ning pandi kokku rõukudeks, saadudeks või kuhjadeks, kust see hiljem hangu ehk heinaviglaga  vankrile tõsteti, heinaküüni juurde veeti ja sinna hoiule paigutati.

Eestis on leitud nooremast rauaajast pärinevaid heinaniiduvikatite teri.

19. sajandi teisel poolel tulid üldisele kasutusele hobuse veetavad masinad: niidumasin ja looreha.

Kuiva heina ja põhu pressimiseks ning kinnisidumiseks traadi või nööriga kasutatakse heinapressi. Eristatakse kolbheinapresse, mis valmistavad risttahukakujulisi pakke ja ruloonpresse, mis veeretavad-keeravad heinavaalu silindrilisteks rullideks.

Viited 

Heinategu
Põllutööriistad
1777

1777. aasta (MDCCLXXVII) oli 18. sajandi 77. aasta.

Sündmused maailmas 
24. detsember – James Cook avastas Kiritimati.

Sündmused Eestis 
 Tallinnas trükiti Eesti vanim säilinud aabits.

Sündinud 
19. aprill - Karl Wilhelm von Toll, Vene väejuht ja riigitegelane
30. aprill – Carl Friedrich Gauss, Saksa matemaatik, astronoom, füüsik
23. detsember – Aleksander I, Venemaa keiser

Surnud 

 ...

 1777
1778

1778. aasta (MDCCLXXVIII) oli 18. sajandi 78. aasta.

Sündmused maailmas 

 18. jaanuar – kapten James Cook avastas Hawaii saarestiku, mille nimetas Sandwichi saarteks.
 Johann Gottfried Herder avaldas Euroopa rahvaste rahvalaulude antoloogia "Volkslieder" (vt ka jaotist "Sündmused Eestis" allpool).

Sündmused Eestis 
 Johann Gottfried Herder avaldas Euroopa rahvaste rahvalaulude antoloogia "Volkslieder", kus koos saksakeelse tõlkega oli sees ka kaheksa eesti rahvalaulu. Herderile vahendas need August Wilhelm Hupel.
 ...

Sündinud 
 3. juuli – Carl Ludvig Engel, Saksa päritolu Soome arhitekt
17. detsember – Humphry Davy, inglise keemik ja füüsik

Surnud 
10. jaanuar – Karl von Linné, rootsi loodusteadlane ja arst
30. mai – Voltaire, prantsuse filosoof, näitekirjanik ja poeet
2. juuli – Jean-Jacques Rousseau, prantsuse filosoof

Viited 

1778
1779

1779. aasta (MDCCLXXIX) oli 18. sajandi 79. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 
 Liivimaa kindralsuperintendendiks sai pietist Christian David Lenz.
 ...

Sündinud 
 20. august – Jöns Jacob Berzelius, rootsi keemik

Surnud 
 14. veebruar – James Cook, Briti meresõitja ja maadeavastaja

Viited 

1779
1785

1785. aasta (MDCCLXXXV) oli 18. sajandi 85. aasta.

Sündmused maailmas 
 Prantsuse füüsik Charles Augustin de Coulomb avastas Coulomb'i seaduse, millega on võimalik arvutada kahe elektriliselt laetud keha omavahelist tõuke- või tõmbejõudu.

Sündmused Eestis 
 9. mai (vkj 28. aprill) – Kuressaares avati Baltimaades ainulaadne viieklassiline kool, kus poisid ja tütarlapsed õppisid koos. Kooli viies klass kujundati kaheastmeliseks: üks valmistas ette ülikooli astujaid, teine sõjaväe karjääri taotlejaid.
 1. september (vkj 21. august) – Balti kubermangudes hakkas kehtima Venemaa linnaseadus. Vt. Võru
 12. detsember (vkj 1. detsember) – kindralkuberner avaldas eeskirja, mis keelas panna koolmeistriks "liiderlikke, kõlbmatuid ja täiesti teadmisteta inimesi". Eeskiri nõudis ka koolmeistrite vabastamist talvekuudel mõisatöödest ja kindla õpetamistasu määramist.
 Ilmus esimene Liivi- ja Eestimaa aadressiraamat "Lief- und Ehstländischer Staats- und Adress-Calender".
Georg Friedrich Velten omandas Aaspere mõisa.

Sündinud 

 ...

Surnud 
 24. aprill – Friedrich, Mecklenburg-Schwerini hertsog

Teoseid
 Friedrich Schilleri luuletus "Rõõmule". Sellest sai hiljem alus osale Beethoveni 9. sümfooniast, millest omakorda sai Euroopa hümn "Ood rõõmule".

Viited 

 1785
1787

1787. aasta (MDCCLXXXVII) oli 18. sajandi 87. aasta.

Sündmused maailmas 
Puhkes järjekordne Vene-Türgi sõda.

Sündmused Eestis 
 Tallinn sai tänavavalgustuse.
 Tallinnas hakati pidama aastalaatu, mis kestsid mitu nädalat.

Sündinud 
 11. mai – Alfred Candidus Ferdinand zu Windisch-Graetz, Austria sõjaväelane ja riigivürst
 25. november – Franz Xaver Gruber, austria helilooja ja organist
 30. detsember – Otto von Kotzebue, baltisaksa päritolu vene geograaf ja meresõitja

Surnud 

 ...

Viited 

 1787
1786

1786. aasta (MDCCLXXXVI) oli 18. sajandi 86. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 
 Eesti alal juhtunud korduvate sodoomia juhtumite tõttu kirjutab kindralkuberner George Browne karmi kirja Eestimaa konsistooriumile, kus ütleb, et "sääraseid nähtusi võib ette tulla vaid metsrahvaste juures, keda õpetavad üksikud misjonärid".
23. august (vkj 12. august) – Venemaa andis käsu saata laiali rüütelkondade maanõunike kolleegiumid.
 ...

Sündinud 
24. veebruar – Wilhelm Grimm, saksa folklorist
6. mai – Ludwig Börne, saksa ajakirjanik, kirjandus- ja teatrikriitik

Surnud 
 5. märts – Pedro III, Portugali kuningas
 17. august – Friedrich II, Preisimaa kuningas

Viited 

 1786
1780

1780. aasta (MDCCLXXX) oli 18. sajandi 80. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 
 Eestimaa maapäev võttis vastu luksuskorraldused eesmärgiga piirata aadlikke üle jõu käivat tarbimist. Muu hulgas keelati samet ja siid, keelati kanda välismaal tehtud kübaraid.
 Riias ilmus August Wilhelm Hupeli "Ehstnische Sprachlehre für beide Hauptdialekteden revalschen und den dörptschen...". See jäi eesti keele õpetuse peamiseks käsiraamatuks kuni 19. sajandi keskpaigani.
 ...

Sündinud 

 19. august – Pierre-Jean de Béranger, prantsuse luuletaja ja laulutekstide kirjutaja

Surnud 
 8. september – Jeanne-Marie Leprince de Beaumont, prantsuse pedagoog ja kirjanik
 29. november – Maria Theresia, Austria ertshertsoginna

Viited 

 1780
1781

1781. aasta (MDCCLXXXI) oli 18. sajandi 81. aasta.

Sündmused maailmas 
13. märts – amatöörastronoom William Herschel avastas planeet Uraani

Sündmused Eestis 
20. august - Hiiurootslased küüditati Ukrainasse. 
 Ilmus August Wilhelm Hupeli kogumiku "Nordische Miscellaneen" esimene osa.
 ...

Sündinud 
9. juuni – Georg Stephenson, inglise vedurileiutaja

Surnud 

 15. veebruar – Gotthold Ephraim Lessing, saksa kirjanik, filosoof ja publitsist
5. november - John Parke Custis

Viited 

 1781
Püha Neitsi Maarja kirik

Püha Neitsi Maarja kirik on mitme kiriku nimi.

Paljud Eesti kirikud on pühendatud neitsi Maarjale ning on nimetatud Püha Neitsi Maarja kirikuks. Sageli kutsutakse neid kirikuid ka ainult asupaiga (kihelkonna) järgi.

Ambla Püha Neitsi Maarja kirik
Helme Püha Neitsi Maarja kirik
Jõelähtme Püha Neitsi Maarja kirik
Loksa Püha Neitsi Maarja kirik
Paistu Püha Neitsi Maarja kirik
Põlva Püha Neitsi Maarja kirik
Rõuge Püha Neitsi Maarja kirik
Väike-Maarja Püha Neitsi Maarja kirik

Vaata ka
Pühima Neitsi Maarja Pärispatuta Saamise kirik
Maarja kirik
Eesti NSV hümn

Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi hümn ehk Eesti NSV hümn oli Eesti NSV hümn.

Muusika autor oli Gustav Ernesaks, sõnade ("Jää kestma, Kalevite kange rahvas") autor Johannes Semper.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium kinnitas Eesti NSV hümni 20. juulil 1945.

Pärast Stalini surma muudeti hümni 3. salmi sõnu (välja jäeti muuseas ka Stalini ülistamine). Hümn kinnitati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 21. juulil 1956. 

Kolmanda versiooni salvestas ansambel Meie Mees aastal 2001 pealkirjaga "Hümn" (ilmus albumil "Pööning põleb") ning selles on teksti muudetud Euroopa Liidule vastavaks.

Eesti NSV hümnide versioonid

Vaata ka 
Eesti hümn

Kirjandust

Seotud arhivaale Eesti Riigiarhiivis 
ERA.R-3.3.2807. Seadlus uue, parandatud Eesti NSV hümni teksti kinnitamisest. 21.07.1956

Välislingid
MP3-fail (2,4 MB)
Hümni 1945. aasta versiooni lühifilm YouTube'is (halb kvaliteet, teine salm ja lühilõike mujaltki puudu). Huvitav, et filmi tegemisel on kasutatud sõjaeelseid kaadreid, nt Tartu vaadetes näeb tervet Kivisilda.

Eesti NSV
Nõukogude Liidu riigihümnid
Eesti laulud
Neodüüm

Neodüüm (sümbol Nd) on keemiline element järjekorranumbriga 60, haruldane muldmetall.

Neodüüm esineb looduses seitsme stabiilse isotoobina. Nende massiarvud on 142, 143, 144, 145, 146, 148 ja 150.

Omadustelt on neodüüm lantanoid. Selle tihedus normaaltingimustel on 6,8 g/cm³. Neodüüm sulab 1024 Celsiuse kraadi juures ning keemistemperatuur on 3170 °C.

Vaata ka
Neodüümmagnet

Keemilised elemendid
Lihtained
Lantanoidid
Tuulium

Tuulium (sümbol Tm) on keemiline element järjenumbriga 69. Tuuliumi avastas Rootsi keemik Per Teodor Cleve.

Tal on üks stabiilne isotoop massiarvuga 169.

Omadustelt on ta lantanoid ja sellisena haruldane muldmetall. Tuuliumi tihedus normaaltingimustel on 9,32 g/cm³. Sulamistemperatuur on 1545 Celsiuse kraadi ja keemistemperatuur 1950°C.

Välislingid

Keemilised elemendid
Lihtained
Lantanoidid
Hrodna

Hrodna ehk Grodna, vahel ka Grodno (laenatud poola keelest) (valgevene keeles Гродна, Горадня (Horadnia) või Гародня (Harodnia), poola Grodno, leedu Gardinas) on Hrodna oblasti ja Hrodna rajooni halduskeskus Valgevene lääneosas Nemunase jõel Poola ja Leedu piiri lähedal (vastavalt umbes 20 ja 30 km kaugusel). 

Linna läbib Peterburist Vilniuse kaudu Varssavisse kulgev raudteeliin. 
Linnas elab 327 500 elanikku (2009), kellest 62,57% on valgevenelasi, 19,74% poolakaid, 12,2% venelasi, 1,82% ukrainlasi ja 3,67% teistest rahvustest inimesi. Enne Teist maailmasõda oli Hrodna poola-juudi enamusega linn.

Hrodna on jagatud halduslikult kaheks rajooniks. Nemunase vasakkaldal asub Kastryčnicki rajoon, paremkaldal aga Leninski rajoon. Linnas asuv Püha Francis Xavieri katedraal on Basilica minoris. Linnas asub Hrodna loomaaed, mis on Valgevene vanim ja kus 2011. aasta seisuga oli 317 liigist loomi.

Ajalugu
Põhjasõjas piirasid Rootsi väed aastal 1706 linnas asunud Vene vägesid, aga aastal 1708 toimus linnas väike kokkupõrge Vene vägede ning rootslaste eelväesalga vahel. Hrodna piirkond koos Valgevenega kuulus kuni 1795. aastal toimunud III Poola jagamiseni Rzeczpospolita riigi koosseisu, pärast aga III Poola jagamist loobus Rzeczpospolita kuningas Stanisław August Poniatowski Grodnas Rzeczpospolita kuningatroonist ning asus elama Hrodna kuningalossi, kus ta elas kuni 1797. aastani, kui ta lahkus uue Vene keisri Paul I kutsel Peterburi, kus ta ka 1798. aastal suri.

Pärast III Poola jagamist 1795. aastal kuulus Grodno ametlikult Vene impeeriumi koosseisu.

Alates 1920. aasta oktoobrist oli Grodno Poola võimu all. 1931. aastal olid Grodno elanikest 61% poolakad, 36% juudid, 2% valgevenelased, kuid oli ka teisi tillukesi vähemusi.  Punaarmee hõivas Grodno 20.–22. septembril 1939. 23. juunist 1941 kuni 16. juulini 1944 oli linn Saksa vägede poolt okupeeritud.

Sport 
Hrodna jäähokiklubi HK Njoman Hrodna on 4-kordne Valgevene meister (1998, 1999, 2001, 2013). Linnas tegutseb ka jalgpalliklubi FK Njoman Hrodna.

Viited

Välislingid
 Hrodna koduleht
 Hrodnast portaalis Radzima.org (valgevene, inglise, poola ja vene keeles)
 Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
Aatomnumber

Keemilise elemendi aatomnumber ehk järjenumber ehk laenguarv (Z) on prootonite arv selle elemendi aatomi tuumas. Aatomnumber saab olla vaid positiivne täisarv, sest aatomi tuumas ei saa olla murdarvulist või negatiivset või olematut kogust prootoneid.

Ajalugu 
Esialgu tähendas elemendi järjenumber tema kohta Mendelejevi tabelis. Kui Dmitri Mendelejev asetas tuntud keemilised elemendid sarnaste omaduste järgi rühmitatuna tabelisse, siis tekkisid aatommasside rangest järjekorrast lähtumisel mõned ebakõlad. Joodi ja telluuri koht tabelis tuli ära vahetada, et omadused paremini kokku klapiksid. Samuti oli Mendelejev, lähtudes keemilistest omadustest, pannud koobalti niklist ettepoole, kuigi nikkel on massi poolest koobaltist pisut kergem. Millest selline ebareeglipärasus järjekorras, seda tolle aja teadmistega seletada ei osatud (õieti ei saanudki, sest lähtuti aatomi massist, mis polnud kõige täpsem järjestamise alus). Järjenumbriks hakati nimetama seda järjekorranumbrit, mis elementidel oli tabelis. Kuigi järjenumber osutus aatomi massiga ligikaudu võrdeliseks (eriti just tabeli algusepoolses osas), pidi see nähtavasti kajastama mingit massist erinevat omadust.

Esimesena pakkus idee aatomituuma laengu ja perioodilisustabeli järjenumbri samasusest välja hollandi amatöörfüüsik Antonius van den Broek. Ta esitas oma hüpoteesi ajakirja Nature numbris, mis ilmus 20. juulil 1911 ehk umbes kuu pärast seda, kui Ernest Rutherford oli avalikult esitanud oma uue aatomimudeli (peale kuulsat katset-kuldlehe pommitamist alfaosakestega). Henry Moseley olles tuttav Rutherfordi mudeli ja Van den Broeki hüpoteesiga, samuti Niels Bohri töödega kinnitas 1913. aastal eksperimentaalselt (röntgenspektroskoopia abil), et see on tõesti nii ja van den Broeki hüpotees peab paika. Keemilised elemendid, mille karakteerseid kiirgusi Moseley uuris, järjestusid kindlalt ritta. Ta seletas ära ka perioodilisustabelis olevad anomaaliad. Tol ajal oli ebamäärasusi lantanoidide järjestuse ja arvuga. Üks põhjus oli selles, et lantanoidid on keemiliselt väga sarnased. Moseley jõudis katseandmetele toetudes järeldusele, et lantanoide (lantaanist luteetsiumini) on täpselt 15. Ei vähem, ega rohkem. Kinnitust leidnud van den Broeki hüpotees – perioodilisustabeli järjekorranumber vastab täpselt aatomituuma elektrilaengule – tegi järjekorranumbrist reaalse füüsikalise suuruse. 1919. aastal selgitab Rutherford, olles ametlikult avastanud prootoni, et see (keemilise elemendi järjekorranumber, aatomnumber, tuumalaeng) tähendab prootonite arvu tuumas. Selgus, et keemilise elemendi tähtsaim eripära on just tema tuuma elektriline laeng, mitte aatommass.

Vaata ka
Keemiliste elementide loend
Massiarv

Keemia
Tuumafüüsika
Megrelid

Megrelid ehk mingrelid on grusiinide hulka kuuluv etniline rühm Lääne-Gruusias Kolhida madalikul. Etnonüüm gruusia keeles Megrelebi.

Megrelid kõnelevad gruusia keelele lähedast megreli keelt, Abhaasia Otšamtšira rajoonis elanud ka abhaasi keelt.

Tuntud megrele:
Lavrenti Beria
Zviad Gamsahhurdia
Zurab Žvania
Bulat Okudžava
Konstantine Gamsahhurdia
Anzori Barkalaja

Vaata ka 

Samegrelo

Gruusia
Rahvad
Etnonüüm

Rahvanimetus ehk etnonüüm on rahva (etnose või subetnose) nimetus. Eestikeelsed etnonüümid kirjutatakse väikese algustähega.

Enda kohta käibel olev rahvanimetus ehk endanimetus on näiteks lätlastel latvieši, poolakatel polacy ja eestlastel eestlased (varem maarahvas).

Eestlaste subetnoste hulka kuuluvad näiteks võrukesed (endanimetus võrokõsõq), mulgid, saarlased ja hiidlased (jagunevad seltsideks, mida eristatakse mikroetnonüümide abil). Tihtipeale, kuid mitte alati on need etnonüümid seotud muinas- või keskaega ulatuva maakondliku identiteediga. Setusid (endanimetus setoq) peetakse vahel eraldi rahvaks.

Vaata ka 
Maailma rahvaste mitmekeelne loend
Rahvaste ja hõimude loend

Kirjandus

Riho Grünthal. Livvistä liivin. Itämerensuomalaiset etnonyymit. Helsinki 1997
Taavi Pae, Mari-Ann Remmel. Eesti etnonüümid, võrdnimed ja piirkonnanimed. Keel ja Kirjandus, 2006, nr 3, lk 177–190
Jürgen Beyer. Ist maarahvas (‚Landvolk‘), die alte Selbstbezeichnung der Esten, eine Lehnübersetzung? Eine Studie zur Begriffsgeschichte des Ostseeraums. Zeitschrift für Ostmitteleuropa-Forschung 56 (2007), lk 566-593

Keeleteadus
Tim Montgomery

Timothy Montgomery (sündinud 25. jaanuaril 1975 Lõuna-Carolinas Gaffney linnas) on USA endine jooksja, 100 m jooksu maailmarekordi (9,78) omanik 14. septembrist 2002 kuni 14. juunini 2005.

Enne kergejõustikuga tegelema hakkamist mängis ta korvpalli ja ragbit. 

1996. aasta Atlanta olümpiamängudele Montgomery 100 m jooksus ei pääsenud, kuid võistles seal 4×100 m teatejooksus teiseks tulnud USA meeskonna koosseisus. 

Esimesed rahvusvahelised tiitlivõistlused, millel Montgomery individuaalselt osales, olid 1997. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused, kus ta tuli Maurice Greene'i ja Donovan Bailey järel kolmandaks. 

1999 tuli ta individuaalselt kuuendaks, kuid võitis USA teatemeeskonna koosseisus kuldmedali. 

2000. aasta suveolümpiamängudel ta jälle individuaalarvestuses osaleda ei saanud, kuid võistles varumehena USA teatejooksumeeskonnas, mis võitis kuldmedali.  

14. septembril 2002 parandas ta Maurice Greene'i maailmarekordit 100 m jooksus 0,01 sekundiga. Taganttuul oli 2,0 m/s, mis on lubatud maksimum. 

2002 võitis ta kergejõustiku maailma karikavõistluste sarja.

USA antidopinguagentuur kahtlustab Montgomeryt keelatud ainete tarvitamises. 

11. juulil 2004 toimunud USA meistrivõistluste finaalis, mis olid ühtlasi Ateena olümpiamängude katsevõistlus, jäi Montgomery ajaga 10,13 seitsmendaks ja olümpiakoondisse ei pääsenud. Ta pani kaotuse dopingumenetlusest põhjustatud stressi arvele.

Isiklikud rekordid
100 m jooks: 9,78 s (2002)
200 m jooks: 20,52 s (1999)

Saavutused
1997 maailmameistrivõistluste kuldmedal 100 m jooksus 
1999 maailmameistrivõistluste kuldmedal 4×100 m teatejooksus
2000 olümpiamängude kuldmedal 4×100 m teatejooksus
2001 maailmameistrivõistluste kuldmedal 4×100 m teatejooksus
2001 maailmameistrivõistluste hõbemedal 100 m jooksus 
2001 sisemaailmameistrivõistluste hõbemedal 60 m jooksus
2002 maailmarekord 100 m jooksus
2002 Jesse Owensi mälestusvõistluste võitja

Isiklikku

Tim Montgomery on abielus Marion Jonesiga.

Välislingid
"Tim Montgomeryle kaheaastane võistluskeeld", SLÕhtuleht, 14. detsember 2005
"Tim Montgomery veedab järgmised viis aastat vangis", Postimees Online, 4. juuli 2008 

Ameerika Ühendriikide jooksjad
Sündinud 1975
1928. aasta taliolümpiamängud

1928. aasta taliolümpiamängud olid II taliolümpiamängud. Need toimusid 11.–19. veebruarini 1928 Šveitsis Sankt Moritzi linnas. 

Sankt Moritz kinnitati olümpialinnaks Rahvusvahelise Olümpiakomitee XXIV istungjärgul Lissabonis 1926. aastal. Teised kandideerinud linnad olid Davos ja Engelberg (mõlemad Šveits).

Korralduskomitee president oli Šveitsi Olümpiakomitee president William Hirschi. 

Olümpiamängudel osales 25 riiki 464 sportlasega, neist 26 naist. Naised võistlesid ainult iluuisutamise üksiksõidus ja paarissõidus.

Esmakordselt võtsid taliolümpiamängudest osa Argentina, Eesti, Holland, Jaapan, Leedu, Luksemburg, Mehhiko, Rumeenia ja Saksamaa. 

Suurim võistkond oli Saksamaal (44 sportlast).

Olümpiamängud avas Šveitsi president Edmund Schulthess. Olümpiavande andis kahevõistleja Hans Eidenbenz.

1928. aasta taliolümpiamängude edukaim riik oli ülekaalukalt Norra, kelle sportlased võitsid kokku 15 medalit, sh kuus kulda. Teine edukaim riik oli kuue medaliga Ameerika Ühendriigid. Veel suutsid enam kui ühe medali võita ainult Austria, Rootsi ja Soome sportlased. Korraldajamaa Šveits võitis ühe pronksmedali, mis on korraldajamaade kõige tagasihoidlikum medalisaak taliolümpiamängude ajaloos.

Norralanna Sonja Henie võitis iluuisutamise naiste üksiksõidus oma esimese kolmest järjestikusest kuldmedalist. Henie oli 1928. aasta mängudel vaid 15-aastane, saades toona kõige nooremaks olümpiavõitjaks. Vigastatud põlvega võistelnud Rootsi iluuisutaja Gillis Grafström suutis meeste üksiksõidus oma nelja aasta tagust olümpiavõitu kaitsta (see oli talle kolmandaks kuldmedaliks sel alal, kui võtta arvesse ka 1920. aasta suveolümpiamängude iluuisutamisvõistlused).

Murdmaasuusatamise 50 km distantsil saavutasid rootslased kolmikvõidu. Kuldmedali võitnud Per-Erik Hedlund edestas kaasmaalast Gustaf Jonssoni koguni 13 minuti ja 27 sekundiga, mis on ülekaalukaim võit sel alal taliolümpiamängudel. 50 km distantsisõidu muutis keerulisemaks ilm, kui võistluse ajal tõusis õhutemperatuur 0 °C-st 25 °C-ni päikese käes.

Enim medaleid võitis 1928. aasta taliolümpiamängudel Norra kiiruisutaja Bernt Evensen, kes võitis ühe kuld-, ühe hõbe- ja ühepronksmedali. Vähemalt kaks medalit võitsid veel norralased Johan Grøttumsbråten (murdmaasuusatamises ja kahevõistluses) ja Ivar Ballangrud (kiiruisutamises), soomlane Clas Thunberg (kiiruisutamises) ning ameeriklane Jennison Heaton (bobisõidus ja skeletonis). Nii Grøttumsbråten kui Thunberg võitsid mõlemad vähemalt kaks medalit ka eelmistel taliolümpiamängudel.

Spordialad 
Mängudel jagati kaheksal spordialal välja kokku 14 komplekti medaleid. Erinevalt 1924. aasta taliolümpiamängudest toimus patrullsuusatamine nüüd medaliala asemel vaid näidisalana.

 Bobisõit 
 Iluuisutamine
 Jäähoki
 Kahevõistlus
 Kiiruisutamine
 Murdmaasuusatamine
 Skeleton
 Suusahüpped

Medalitabel

Vaata ka
Eesti 1928. aasta taliolümpiamängudel

Välislingid 
 1928. aasta taliolümpiamängud olümpiamängude kodulehel
Tunnustamata riikide loend

Tunnustamata riikide loendis on loetletud faktiliselt iseseisvad, kuid rahvusvaheliselt (de iure) tunnustamata riigid. Samuti on loetletud iseseisvust nõudlevad, kuid okupeeritud riigid.

Tunnustatud riike vaata artiklist "Maailma riikide loend".

Tunnustamata riigid
Abhaasia 
Edela-Somaalia
Jubaland
Lõuna-Osseetia 
Mägi-Karabahh
Palestiina Riik 
Puntland 
Põhja-Küpros
Somaalimaa
Taiwan 
Transnistria

Okupeeritud riigid
Itškeeria Tšetšeeni Vabariik
Lääne-Sahara
Tiibet

Vaata ka
Riigi tunnustamine
Esindamata Rahvaste Organisatsioon
Tunnustamata Riikide Ühendus

Tunnustamata riikide loend
Riikide loendid
Käsipall

Käsipall ehk väravpall on võistkondlik pallimäng.

Võistkonda kuulub kuusteist mängijat, kus platsil võib viibida korraga 7 mängijat (6 väljakumängijat ja üks väravavaht). 

Mäng kulgeb nii, et mängijad liiguvad väljakul üksteisele palli söötes ja vahepeal väljakule põrgatades. 

Et mängu käigus on suhteliselt palju füüsilisi kontakte vastasvõistkonna mängijatega, siis määratakse ka karistusi liiga ohtliku mängu eest.

Käsipalliväljak on 40 m pikkune ja 20 m laiune. Väljaku kummaski otsas on värav, mille kõrgus on 2 m ja laius 3 m.

Ajalugu 
Käsipalli loojaks peetakse taanlast Holger Nielsenit, kes Ordrupi reaalkooli õpetajana mängis 1898. aastal õpilastega mängu, mida nimetas käsipalliks. Juba kuus aastat varem mängiti Tšehhoslovakkias kooliinspektor Josef Klenkeri koostatud sportmängu, mis sarnanes käsipalliga.

1928. aastal asutati Rahvusvaheline Käsipalliföderatsioon (International Amateur Handball Federation, IAHF), 1946. aastal anti talle nimeks International Handball Federation (IHF). Praegu on alaliidul 150 liikmesriiki.

Esimesed meeste MM-võistlused nii suures kui ka väikeses käsipallis peeti 1938. aastal. Naiste suure käsipalli MM-võistlusi korraldati aastast 1949, väikese käsipalli omi aastast 1957. Aastast 1961 pole MM-võistluste kavas enam suurt käsipalli. Olümpiamängude kavas oli 11:11 variant esmakordselt 1936. aastal Berliinis, siis tuli 36-aastane vaheaeg ning 1972 Münchenis mängisid mehed juba 7:7 varianti. Neli aastat hiljem Montréalis selgitasid esimese olümpiavõitja ka naised.

Eesti käsipall

Eestis aktiivselt tegutsevad klubid
Aruküla SK
HC Viimsi/Tööriistamarket
HC Kehra
Põlva Coop
HC Tallas
SK Tapa
Valga Käval
Viljandi HC
HC Tallinn
Tallinna Käsipalliakadeemia
Põlva Serviti
HC Pärnu
HC Tabasalu

Vaata ka 
 Käsipall olümpiamängudel
 Eesti meistrivõistlused käsipallis
 Eesti käsipallikoondis
 Eesti naiste käsipallikoondis
 2006. aasta U18 Euroopa meistrivõistlused käsipallis
 Rannakäsipall

Välislingid 

Rahvusvahelise Käsipalliföderatsiooni koduleht
National Handball Teams
Veepall

Veepall on võistkondlik pallimäng, mis toimub vees (basseinis). 

Veepallivõistlus toimub basseinis, mis on tähistatud 30 m pikkuse ja 20 m laiuse tähistusega (naistel vastavalt 25×17 m). Vee sügavus ei tohi olla alla 1,8 m. Ühel pool võistleb korraga 7 mängijat, kellest üks on väravavaht.

Mänguala kummalgi poolel olevad tähised tähistavad  kaugust väravast (2, 4 ja 7 m). Värava kõrgus peab olema veepinnast 0,9 m ja postide vahe 3 m. Vettpidava palli ümbermõõt on 68–71 cm ja kaal 400–500 g.

Võistkonda võib kuuluda kuni 13 mängijat, kellest mängida saab korraga 7. Mängijad kannavad mängu ajal erinevaid mütse: ühel võistkonnal on tumesinised ja teisel valged. Väravavahil on punane peakate.

Vaata ka
Veepall 1952. aasta suveolümpiamängudel
Veepall 1968. aasta suveolümpiamängudel
Veepall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Veepall 2012. aasta suveolümpiamängudel
2014. aasta Euroopa meistrivõistlused veepallis
2004 FH

Asteroid 2004 FH on maalähedane asteroid.

2004. aasta 18. märtsi õhtul möödus Maast väga lähedalt 2004 FH nime kandev asteroid, 
mis eeldatavasti oli ainult 25 m läbimõõduga. Objekt avastati vaid mõni päev varem, 15. märtsil.

Maast möödus see 43 000 kilomeetri kauguselt 18. märtsil kell 22.08 maailmaaja järgi. Selliseid lähedalt möödumisi tuleb üsna sageli ette, enamasti jäävad need märkamatuks.

Kui asteroid oleks olnud kokkupõrkekursil, põlenuks ta atmosfääris enne maapinnale jõudmist. Asteroid oli Maale kõige lähemal siis, kui lendas üle Atlandi ookeani lõunaosa.

Astronoomid ei välista võimalust, et see asteroid ja meie planeet kunagi jälle kohtuvad. Mõned eksperdid kahtlevad, kas tegemist on asteroidiga ja oletavad, et see võib olla ka mõni vana kanderakett.

Välislingid 

NASA
space.com
Asteroidid
Comrat

Comrat (gagauusi Komrat) on linn Moldovas, Gagauusia autonoomse territoriaalüksuse keskus. 

Comrat on teada 19. sajandist. Linn aastast 1957. Oli Moldaavia NSV rajoonikeskus. Comratis on traditsiooniliselt tegeldud veinivalmistamise ja vaibakudumisega.

Aastal 1991 avati Comratis Comrati Riiklik Ülikool.

70% elanikest on gagauusid.

Välislingid

 Linna kodulehekülg

Moldova linnad