Mahtra sõda

Mahtra sõda oli eesti talupoegade ja karistussalklaste vaheline kokkupõrge 14. juunil (vkj 2. juunil) 1858. aastal ajaloolisel Harjumaal Juuru kihelkonnas Mahtra mõisas.

Põhjused 
 Talurahva üldine raske majanduslik olukord ja ekspluateerimine.
 1856. aasta talurahvaseadus.

Sündmuste käik 

 5. mail (vkj 23. aprillil ehk jüripäeval) 1858 kuulutati välja 1856. aasta talurahvaseadus, millest talupojad olid pikisilmi lootnud kergendusi. Seaduseraamatud jaotati vallatalitajatele. Raamatust loeti välja, et ühe teorendiliiki abitegu enam tegema ei pea. Juunis keeldusid abiteost 18 mõisa talupojad. 
Abiteost keeldusid ka Mahtra mõisa talupojad. Atla-Eeru kõrtsihoones uurisid Mahtra vallatalitaja Hans Tertsiuse eestvõttel Atla ja Mahtra talumehed  uut talurahvaseadust ja püüdsid selle aru saada. Küsisid nõu ka Juuru Mihkli koguduse pastorilt Johann Georg Bergilt.

 7. juunil (vkj 26. mail) kohtusid Mahtra vallatalitaja ja taluperemehed mõisnik Konstantin von Helffreichiga ning palusid uusi lepinguid ja abiteopäevade vähendamist. Vahepeal oli vastu hakanud talupoegade rahustamiseks Tallinnast välja saadetud karistussalgad Kose kihelkonda, kus mitmes mõisas oli keeldumist abiteost.
11. juuniks (vkj 30. maiks) kutsuti Mahtra talupojad Habajale, kus eelmine päev karistati peksuga Habaja ja Harmi mehi. Teade sellest jõudis 11. juuni hommikuks Mahtrasse. Sõnnikuvedu, üks abitegudest, pidi algama alles 14. juunil, seega taheti neid karistada veel tegemata teo eest. Omavahelistes juttudes öeldi nüüd välja sõna "sõda" – Me ei või ennam, meie otsime abbi ja kui ea ei aita, siis akkame wasta ja sõdda piddama.
 12. juunil (vkj 31. mail), laupäeval toodi Mahtrasse pool roodu – 50 soldatit koos kapten Johann Bogutski ja lipniku Alexander von Laiminguga. Kõik talumehed kamandati esmaspäevaks mõisa. Esiotsa tekkis talurahva seas paanika ja põgeneti metsa varjule. Ent siis otsustasid mahtralased mitte lasta ennast peksta ning kutsusid naaberkülade talupoegi ühisel jõul vastu hakkama. Mahtralastele tuli appi 700–800 meest Juuru, Kose ja Rapla kihelkonnast.
14. juunil (vkj 2. juunil), esmaspäeva varahommikul kogunesid arvukad talumeeste salgad Atla-Eeru kõrtsi, kust koos suunduti Mahtrasse. Mõisaõuele jõudnud piirasid teivastega relvastunud talupojad soldatid ümber ning nõudsid nende lahkumist. Soldatitelt hakati relvi vägisi ära võtma ning algas käsikähmlus. Kui vägilasekasvu purila teomees Jüri Tork lõi rusikahoobiga pikali major Laimingi, anti soldatitele käsk tuli avada. Maha langesid esimesed surnud ja haavatud. Väravate juures tapeti kaigastega kapten Bogutski. Karistussalk taganes naabermõisa Atlasse ja edasi Kose-Uuemõisa.

 Mahtras murdsid omapead mõisa jäänud talumehed sisse viinaaita, pruukisid märjukest palju jõudsid, ülejäägid kallasid tiiki. Rüüstati ka mõisa häärberit ning peksti läbi valitseja Rosenberg. Mõlemat tegevust püüdsid Mahtra mehed takistada. Teadmata põhjusel läks lahti tulekahju, hävisid kõik mõisahooned peale valitsejamaja. Plaan olevat olnud minna sõtta ka teiste mõisate vastu, kuid seda takistas meeste joobnud olek.

Tagajärjed

Langenud ja haavatud 
Talupoegadest langesid seitse meest: Mart Methusalem (Juurust), Mihkel Pent (Kaiust), Mihkel Tein (Mahtrast), Jüri Tork (Purilast), Jüri Tulp (Maidlast), Kustas Vatter (Kaiust) ja Pären Vilson (Kaiust). Haavadesse surid kolm meest: Kaarel Kabok (Atlast), Jaan Livonka (Juurust) ja Hans Richmann (Maidlast). Kaks meest mõistsid karistuse kartuses ise enda üle kohut: Jaan Kroon (Maidlast), poos end üles ja Jüri Sild, uputas end jõkke. Sõjas langenud maeti Juuru vanale kalmistule. Karistussalgast sai surma kapten Johann Bogutski ja 13 soldatit said haavata.

Karistamine 
Vastu hakanud talupoegadele määras sõjakohus algul surmanuhtluse, mis hiljem kindralkuberneri poolt ümber muudeti raskeks peksukaristuseks. Otsuse kinnitas Venemaa keiser Aleksander II 8. veebruaril (vkj. 27. jaanuaril) 1859  ja käskis täide viia.

22. veebruar (vkj 10. veebruaril) 1859 viidi karistus Mahtra mõisas sõjaväe kaitsel täide. Kõige karmimad karistused said Ado Andrei Mahtra mõisast ja Peeter Olander Kaiu mõisast, kumbki 1000 hoopi läbi kadalippu, koos kõigi seisuseõiguste kaotamisega, 20 aastat sunnitööd ja seejärel saatmine asumisele Siberisse. Mahtra vallatalitajale Hans Tertsiusele määrati 100 hoopi kadalippu, koos kõigi seisuslike õiguste kaotamisega ja Siberisse asumisele. Kokku määrati peksmine kadalipu läbi 41 mehele. 17 meest jäid vangistusse või loeti vangistuses oldud aeg piisavaks karistuseks. Seitse meest vabastati süüdistustest. Kolm vastu hakanute peameestest kohtu alla ei jõudnudki, sest kaks neist hukkusid juba mässu ajal ja kolmas sooritas enesetapu. Karistuskoht sai rahvasuus tuntuks kui Verepõld.

Sõjakahjud 
8. juuniks (vkj 27. maiks) 1860 oli Mahtra sündmuste läbi saadud kahjudena üles antud 12 358,27 rubla, sealhulgas kroonu kahjud (sõidu- ja päevarahad, uurimismaterjalide tõlkimine vene keelde) 2008,58 rubla, Eestimaa rüütelkonna kahjud (sõjaväe toitlustamise kulud) 2300,79 rubla, ametlike isikute kahjud (Mahtras kaduma läinud käerauad 39,42 rubla väärtuses, major Alexander von Laimingi Mahtras kadumaläinud asjad 300 hõberubla väärtuses, veltveebel Vassiljevi ülemuse käes hoiul olnud raha jne) 436,57 rubla, eraisikute kahjud (valitseja Rosenberg 1178 rubla, tema ema 146 rubla, mõisnik von Helffreich 6000 rubla jne) 7580 rubla.

Süüdimõistetud ja Mahtras viibinud talupoegade vara väärtus oli kokku 362 hõberubla. Kahjusid ei nõutud tõenäoliselt kunagi sisse, kuna see oleks uusi rahutusi põhjustanud, kohtu all olnuist olid paljud ära surnud või Siberisse saadetud.

Hinnangud

"Mahtra sõda oli Eesti Vabadussõja eellahing!"
Jaan Tõnisson, eesti riigitegelane. 

"Mitte eesti taluperemehed, vaid moonakad olid need, kes põletasid ja riisusid ning tegid "Mahtra sõja", võtsid osa 1905. aasta revolutsioonist, märatsesid 1917. aasta revolutsiooni päevil, läksid punaväkke, kuulutasid parunid ja "hallparunid" (s. o. eesti suurtalunikud) lindpriiks, mõrvasid kaaseestlasi Tartus ja Rakveres, osalistusid 1924. aasta mässukatses, olid 1940/41. aasta Nõukogude Vene revolutsiooni ja riigipöörde käsilasteks rahvuslike eestlaste mõrvamises, ja eriti küüditamisel. ... Meie marksistide poolt koostatud ajalugudes on eesti rahvale külge poogitud "pärisorjus", mida pole kunagi olnud, aga moonakate-sulaste märatsemisi esitatakse ajaloolise tähtsusega kangelastegudena! Tõelisuses eesti proletaarliku pööbli jälgid teod on roimad, kuritegelikud nähted. Nende koht pole Eesti ajaloos. Need on vaid kahetsemisväärsed, taunitavad episoodid ja häbiks meie rahvale ja ajaloole." 
Edgar V. Saks, ajakirjanik ja majandustegelane

Aastapäevad 
1933 – 75. aastapäev: avati Mahtra sõja mälestussammas.
 1958 – 100. aastapäev: Juurus valmis kultuurimaja, kus avati muuseumituba. Mahtra Talurahvamuuseum avati 1970. aastal. 
                         Toimus vabaõhuetendus "Mahtra Sõda". Ilmar Tammuri lavastus. 
 1983 – 125. aastapäev: Juurus valmis koolimaja juurdeehitis.
 1998 – 140. aastapäev: Mahtra sõjaväljal etendati Harrastusteatrite Liidu suurlavastust "Mahtra sõda". 
 2008 – 150. aastapäev: kahe päevaga kanti katkematult ette terve E. Vilde romaan "Mahtra sõda".

Mahtra sõda Eesti kultuuris

Eduard Vilde on kirjutanud nimetatud kokkupõrke põhjal romaani "Mahtra sõda", mis ilmus 1902. aastal.
1998. aastal etendati Mahtra sõjaväljal Harrastusteatrite Liidu suvelavastus "Mahtra sõda", kus keskset tegelast, prantsuse guvernanti Juliette Marchandi, mängis Siiri Sisask. Muusika kirjutas Sisask, laulusõnad Peeter Volkonski, muusikat esitas ansambel Ultima Thule. Lavastuse muusikast ilmus plaat, kust sai hiljem tuntuks laul "Mis maa see on", mis on olnud ka laulupidude kavas.
 Tsõdsõpujaleelo koos ansambliga Metsatöll. 2005 CD "Mahtra sõda"; folkloorsed sõja- ja mõisalaulud Mahtra sõja päevilt."

Viited

Kirjandus 
 Reinthal, Johannes. Mahtra sõda: talurahva rahutused Põhja-Eestis teise maareformi teostamise puhul. Rahvaülikool. Tallinn 1923.
 Kahk, Juhan. 1858. aasta talurahvarahutused Eestis: Mahtra sõda. Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn 1958.
 Mahtra sõda (album). Koostanud Juhan Kahk, Elem Treier. Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn 1958.
 Laars, Helmi; Müürisep, Feliks. Mahtra küla. Mahtra Haridusselts. Tallinn 1998.

Välislingid
 Mahtra Talurahvamuuseum
 Geni.com: Mahtra sõja sõdalased
 "Mahtra sõda 1858" Harjumaa Muuseumi kodulehel
 Konstantin Lepp. Mahtra sõda 2. juunil 1858. - Waba Maa 2.07.1933,nr. 152, lk. 9.
 Mahtra sõda. - Kaitse Kodu 1933, nr. 11-12, lk. 315-318.
5000 inimest "Mahtra sõja" väljadel. - Päewaleht 7. juuni 1933, nr. 151.
Mahtra sõja 100. aastapäevale pühendatud film: Tõe ja vabaduse eest (1958)
 Raadioteater: Mahtra sõda. Mahtra sõja 100. aastapäeva juubelisaade.(1958)
 Alo Lõhmus "Hans Tertsiuse pere tehti Siberis kulakuteks" Postimees, 31.05.2008
 Alo Lõhmus "Adra Mihkli järglane ei soovinud võõrvägedes sõdida" Postimees, 31.05.2008
 Alo Lõhmus "Mahtra sõjast möödub 150 aastat" Postimees, 31.05.2008
 Ilmar Palli "Mahtra sõda ja Mahtra rahu" Maaleht, 12.06.2008
 "150 aastat Mahtra sõjast"
"Video: pooletunnise Mahtra sõja 100. aastapäeva tähistati suurejooneliselt"

Lahingud Eestis
Rapla vald
19. sajand Eestis
Mässud
1858