Dalmaatsia kuningriik

Dalmaatsia kuningriik (serbia-horvaadi Kraljevina Dalmacija, saksa Königreich Dalmatien, itaalia Regno di Dalmazia) oli kuningriik Austria keisririigis (1815–1918). See hõlmas kogu Dalmaatsia piirkonna.

Ajalugu 

Dalmaatsia kuningriik moodustati Illüüria provintside territooriumidest, mille Habsburgide monarhia vallutas Prantsuse keisririigilt aastal 1815 ja jäi Austri keisririigi osaks ka pärast 1867. aasta riigireformi. See jäi Habsburgide monarhia eraldi osariigiks aastani 1918, kui selle territoorium – väljaarvatud Zadar, mille territooriumi ja Lastovo saare annekteeris Itaalia – sai Sloveenide, Horvaatide ja Serblaste Riigi ning Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriigi (hiljem Jugoslaavia Kuningriigi) osaks. Vidovdani põhiseaduse (aastal 1921) tulemusena jagati suurem osa kuningriigist Spliti Oblastiks ja Dubrovniki Oblastiks, Kotori laht liideti halduslikult Montenegro Zeta Oblastiga.

Demograafia

1880 

1880. aasta Austria rahvaloendusega loendati kuningriigis järgmised rahvusgrupid:

 371 565 horvaadid
 78 714 serblased
 27 305 itaallased

1900 

1900. aasta Austria rahvaloendus:

 496 966 katoliiklased
 96 279 õigeusklikud
 539 muud

Keele järgi:

 horvaadi – 565 276 (95,2%)
 itaalia – 15 279 (2,6%)
 saksa – 2306 (0,4%)
 Kokku: 593 784

1910 

Vastavalt ametlikule 1910. aasta Austria rahvaloendusele oli rahvastiku struktuur religiooni ja emakeele järgi:

 539 057 katoliiklast
 105 332 õigeusklikku
 1257 muud
 610 649 horvaati
 18 028 itaallast
 3081 sakslast
 3077 muud

Linnad 

Suured linnad olid (1900):

 Zadar pealinn, 13 016 asukat
 Split (18 547)
 Šibenik (10 072)
 Dubrovnik (8437)

Ringkonnad 

Dalmaatsia koosnes 13 ringkonnast, mille keskused olid:

 Benkovac
 Dubrovnik
 Hvar
 Imotski
 Knin
 Korčula
 Kotor
 Makarska
 Metković
 Sinj
 Split
 Šibenik
 Zadar

Religioon 

Roomakatoliku peapiiskop resideeris Zadaris, samas piiskopkonnad olid Kotoris, Hvaris, Dubrovnikis, Šibenikis ja Splitis. Õigeusklike kogukonna pea oli Zadari piiskop.

Horvaadi-slaavi liturgiate kasutamine, mis kirjutatud glagoolitsas, väga iidne rooma-katoliiklaste eesõigus Dalmaatsias ja Horvaatias, põhjustas palju vaidlusi 20. sajandi algusaastatel. Oli märkimisväärne oht, et ladina liturgiad asendatakse täiesti glagoolitsaga, eriti põhjasaartel ja maapiirkondades, kus slaavi element oli kõikvõimas. Aastal 1904 keelas Vatikan glagoolitsa kasutamise Kyrillosele ja Metodiosele pühendatud pidustustel, justkui katoliikluse ühtsuse lõhestamise pärast.

Kubernerid 

 Franjo Tomašić (1815–1831)
 Wenzeslau Lilienberg Water (1831–1841)
 Ivan August Turszky (1841–1847)
 Matija Rukavina (1847)
 Josip Jelačić (1848–1859)
 Lazar Mamula (1859–1865)
 Josip Filipović (1865–1868)
 Johann Wagner (1868–1869)
 Gottfried Auersperg (1869)
 Julius Fluk von Leidenkron (1869–1870)
 Gabrijel Rodić (1870–1881)
 Stjepan Jovanović (1882–1885)
 Ludovik Comaro (1885–1886)
 Dragutin Blažeković (1886–1890)
 Emil David (1890–1902)
 Erasmus Handel (1902–1905)
 Nicola Nardelli (1905–1911)
 Mario Attems (1911–1918)

Poliitika

Dalmaatsia parlament 

Dalmaatsia kuningriik korraldas valimisi Dalmaatsia parlamenti aastatel 1861, 1864, 1867, 1870, 1876, 1883, 1889, 1895, 1901, 1908.

Reichsrat 

1907. aasta valimistel valis Dalmaatsia Reichsrat'i järgmised esindajad:

 Rahvapartei
 Ante Dulibić
 Vicko Ivčević
 Frane Ivanišević
 Ante Tresić Pavičić
 Ante Vuković
 Juraj Biankini
 Õiguspartei
 Ivo Prodan
 Josip Virgil Perić
 Serbia Rahvapartei
 Dušan Baljak
 Miho Bjeladinović
 Sõltumatu
 Frane Bulić

1911. aasta valimistel valis Dalmaatsia järgmised esindajad:

 Rahvapartei
 Vicko Ivčević
 Pero Čingrija
 Ante Tresić Pavičić
 Juraj Biankini
 Õiguspartei
 Ivo Prodan
 Ante Dulibić
 Ante Sesardić
 Josip Virgil Perić
 Serbia Rahvapartei
 Dušan Baljak
 Gjuro Vukotić
 Horvaadi Rahvuslik Progressipartei
 Josip Smodlaka

Vaata ka 

 Dalmaatsia
 Horvaatia ajalugu
 Dalmaatsia ajalugu
 Horvaatia kuningriik (Habsburgide)
 Ungari kuningriik (Habsburgide)
 Horvaatia-Slavoonia kuningriik
 Dalmaatsia Maapäev

Austria-Ungari
Serbia ajalugu
Horvaatia ajalugu
Horvaatia ajaloolised riigid