Katuseaed

Katuseaed on aed, mis on rajatud hoone katusele. Katuseaeda esindavad taimed nagu muru, mitmeaastased taimed, põõsad ja madalamad puud. Lisavõimalustena on võimalik rajada katuseaiale ka jalgteesid, pinke, mängualasid või isegi tiike. Katuseaia rajamisel tuleb arvestada sellega, et valitud taimed sobiksid üksteisega tingimuste poolest. Lisaks on katuseaedade ülalpidamine kõrgem, kui tavalistel murukatustel ning tagatud peab olema püsiv niisutussüsteem ja väetamine. Kasvava linnapopulatsiooniga kaasnevad mitmesugused probleemid. Hoonete katuste peamine funktsioon on hoida ära ilmastiku mõju kõrghoonetele, kuid see ei pea olema ainus katuste eesmärk. Seda eriti tänapäeval, kus linnad arenevad ülemaailmselt, mille tõttu on keeruline leida maad parkide ja aedade rajamiseks ning ka linnapõllunduse jaoks. Linnapõllunduse harrastamine katuseaedades on väga kasulik elanikele, aidates kaasa majanduslikule ning keskkondlikule jätkusuutlikkusele. Mõnedes riikides tagab linnaviljelus isegi toiduga kindlustatuse.

Mõju keskkonnale 

Katuseaiad on aina populaarsemaks muutunud. Vaatamata nende suurele kulukusele ning hoolduse vajadusele on hakatud aina rohkem hindama nende kasu nii keskkonnale kui ka inimesele endale. Katuseaiad on ilusa väljanägemisega, pakuvad head vaadet linnale ning nutikat ja kiiret lahendust virgestuseks linna südames. 

Peale nende dekoratiivsete omaduste on ka palju teisi positiivseid omadusi, aga ka negatiivseid omadusi katuseaedade rajamisel. 

Positiivsed omadused:

 Mikrokliima parandamine
 Soojuslikud omadused – vähendavad linna nn soojussaare efekti, hoone energiatarbimist ja temperatuuri
 Hüdroloogilised omadused – vee tasakaalu parandamine, sademevee immutamine
 Õhu kvaliteedi parandamine – süsihappegaasi sidumine ja hapniku tootmine, õhusaaste ja tolmu vähendamine
 Ruumi kujunduslahendused – esteetilisuse pakkumine, katusele rajatud installatsioonide katmine, püsivate kompositsioonide loomine 
 Katuse tulekindlate omaduste parandamine
 Mürataseme vähendamine
 Katusekihtide mehaaniliste kahjustuste ennetamine
 Bioloogilise mitmekesisuse suurendamine
 Elukvaliteedi parandamine
 Rohealade taastamine hoonete kompleksis
 Uute funktsioonide (nt virgestusvõimaluste) loomine

Negatiivsed omadused:

 Raskus (kuni 500 kg/m2)
 Võimalus, et veeaur kondenseerub hoone soojusisolatsioonikihis ning moodustab vett sisaldavaid tühimikke 
 Võimalus, et taimejuured kahjustavad katusekihte
 Katuseaia mahukad hooldustööd ja säilitamine

Katuseaed võrreldes teiste rohekatusetüüpidega 

Rahvusvahelise Rohekatuste Ühenduse  kohaselt on kolm rohekatuste tüüpi: 

 ekstensiivne haljaskatus
 poolintensiivne haljaskatus
 intensiivne haljaskatus ehk katuseaed

Katuseaia rajamine

Katuseaia struktuur 

Katuseaedu on võimalik ehitada mitmel viisil. Kõige lihtsam variant on kasutada taimede istutamiseks potte ja konteinereid. Lisaks on võimalik ehitada puidust või betoonist kõrgendatud taimepeenrad.

Kõige keerulisem viis on ehitada katusele taimestatud ala samamoodi nagu tavalises aias. Sel meetodil on mitmetasandiline struktuur: 

 Veekindel hüdroisolatsioonikiht ja juuretõke – kaitsevad katust vee ja juurte kahjustuste eest
 Drenaažikiht – tagab üleliigse vee äravoolu, lisaks on tagatud veevarude hoiustamine, parem õhustatus, alumiste kihtide kaitse
 Filtreeriv kiht – eraldab taime- ja substraadikihte drenaažikihist, tavaliselt kasutatakse geotekstiili
 Kasvusubstraat – katuseaia baaskiht, mis tagab taimede juurtele piisavalt kasvuruumi, toitainete varu ning hea vee ja õhu suhte tasakaalu
 Vegetatsioonikiht – sobiv taimestiku valik ja istutusviisid

Eeltöö 

Vajalik on enne katuseaia rajamist teha eeltööd uurimaks, kuidas see on võimalik. Tuleb läbi lugeda ehituse eeskirjad ja kohalikud seadused, püsitada eesmärk (kuidas ja milleks aeda kasutatakse) ja eelarve. 

Punktid, millele keskenduda enne katuseaia rajamist 

 Omandiõigus – enne katuseaia rajamist on vaja pidada läbirääkimised maja omanikuga. Katuseaia rajamist võivad piirata maja eeskirjad (seatud tuleohutus, maja kõrguse piirangud).
 Kaalu probleemid – tuleks palgata insener või arhitekt, kes korraldab struktuurianalüüsi. Kui tegu on mahuka aia rajamisega, siis on vaja kutselisi paigaldajaid.
 Ligipääsetavus – kuidas on võimalik transportida aia materjalid ja vahendid katusele?
 Vee kättesaadavus – tuleks arvesse võtta vihmavaadi või tilkkastmissüsteemi paigaldamise.
 Päikesevalguse olemasolu – tuleks vaadata, kas ümbritsevad majad tekitavad varjulisi kohti või on mõnes kohas täispäike, mis piirab taimede valikut.
 Kuumuse intensiivsus – katust ümbritseb kuumust, mida peegeldavad katuste pinnad, teised hooned ning autod, mille tõttu võib vaja minna varjualust.
 Tuule intensiivsus – tugev tuul võib laastada kogu aia katusel, mille tõttu oleks vaja ehitada katusele tuuletõke.
 Privaatsus – et varjata ümbritsevatelt hoonetelt vaadet, võib kasvatada hekitaimi või ronitaimi võrestikul.
 Elektrikaablid – tuleks mõelda elektri olemasolule, kui soovitakse kasutada katuseaeda õhtuti.
 Panipaigad – tuleks leida lahendus varundamaks aias vajaminevaid tööriistasid ja materjale.
 Kulukus – kui palju ollakse nõus kulutama raha katuseaia ehitusele?

Linnapõllundus katuseaedades 
Seoses kasvava linnapopulatsiooniga muutub linnapõllundus arenenud riikides aina populaarsemaks. Linnapõllunduseks nimetatakse taimede ja loomade söögiks kasvatamist linnades ja nende lähiümbruses, sealhulgas ka hoonete katustel. Linnapõllundusega tegelevad inimesed näevad võimalust kasutamaks hoonete katustel olevat vaba ruumi toidu kasvatamiseks. Linnapõllundusel on suur potentsiaal, et tõsta kohaliku toidu tootmist ning vähendada linna negatiivseid mõjusid keskkonnale. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon toetab linnapõllundust ning aitab kaasa selle omaksvõtule viljelusviisina ja töötab välja kohalikke põllumajandusstrateegiaid.

Viited 

Katus
Aiandus