Keskväljak (Keila)

{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {
        "stroke": "#fc0303",
        "stroke-width": 3
      },
      "geometry": {
        "type": "LineString",
        "coordinates": [
          [
            24.426877,
            59.307773
          ],
          [
            24.427945,
            59.30766
          ],
          [
            24.428162,
            59.308126
          ],
          [
            24.428141,
            59.308193
          ],
          [
            24.428106,
            59.308244
          ],
          [
            24.428066,
            59.308275
          ],
          [
            24.427996,
            59.308304
          ],
          [
            24.427553,
            59.308159
          ],
          [
            24.427342,
            59.308115
          ],
          [
            24.427156,
            59.308106
          ],
          [
            24.426014,
            59.308239
          ],
          [
            24.425976,
            59.308282
          ],
          [
            24.425915,
            59.308306
          ],
          [
            24.425853,
            59.30832
          ],
          [
            24.425786,
            59.30832
          ],
          [
            24.425727,
            59.308315
          ],
          [
            24.42566,
            59.308297
          ],
          [
            24.425611,
            59.308276
          ],
          [
            24.422801,
            59.308586
          ]
        ]
      }
    }
  ]
}Keskväljak (ka Raekoja plats) on tänav Keilas.

Aadressil Keskväljak 1 asub Keila kirik, Keskväljak 8a politseijaoskond, Keskväljak 11 Keila linnavalitsus, Keskväljak 12 Keila Kultuurikeskus ja Keskväljak 15 Waldorfkool Läte.

Tänav sai nime 1987. aastal.

Ajalugu 
Keila Keskväljak on saanud suures osas oma praeguse väljanägemise nõukogude ajast. 1950. aastatel planeeriti Keskväljak lähtudes stalinistlikest linnaplaneerimise põhimõtetest nelinurkseks, ümber selle sümmeetriliselt paigutatud hoonetega pidulikuks väljakuks. Väljaku dominandiks ehitati 1956. aastal endise köstrimaja asemel sammastega Kultuurimaja. Teisele poole keskväljakut (Keskvälja 15) ehitati sümmeetriliselt kommunistliku partei Keila rajoonikomitee hoone. 1963. aastal kolis hoonesse Keila haigla, praegu asub seal Waldorfkool Läte. Stalinistlikus neoklassitsistlikus ehitusstiilis on ehitati ka 1952. aastal kino Saluut (Keskväljak 10) mis praeguseks on tundmatuseni ümber ehitatud. 1966. aastatel ehitati Keskväljaku lääneserva kauplus "Keila“, mis ehitati arhitekt Koidu Lassmanni tüüpprojekti (56-116) järgi. Nüüdseks on 1950. aastatele iseloomulik väljakustruktuur kadunud. Väljakul asus ka 1904. aastal ehitatud Georg Sarmo puidust pudukauplus ja apteek (Keskväljak 8a hoone kõrval). Aastal 1940 riigistatud apteek püsis samas hoones 1950. aasta kevadeni, kui anti käsk vabastada ruumid Keila Rajooni Täitevkomiteele. Sama aasta maikuus põles tulekahjus pool maja maha. Apteegirahvast kahtlustati koguni süütamises. Allesjäänud majaosast ehitati 1950ndatel ümber korteriteks, mida kasutasid kooliõpetajad. Nn õpetajate maja lammutati 1986. aastal.

Galerii

Viited 

Keila tänavad
Keila ajalugu