Otepää Gümnaasium

Otepää Gümnaasium on üldhariduskool Otepääl. Otepää Gümnaasium on esimene eestikeelne maagümnaasium, mis alustas tegevust 3. oktoobril 1907 progümnaasiumina.

Ajalugu

Rahvahariduse algus Otepää piirkonnas
Esimesed teated kooli olemasolust Otepääl pärinevad aastast 1686, kui Forseliuse seminari kasvandik Otepääle talurahvakooli asutas. Otepääl lõpetas 1688. aastal kooli juba 31 last. 1808. aasta sügisel asutati Otepää köstrikooli asemele teise astme talurahvakool kihelkonnakooli nime all, mis töötas 3-klassilisena: 4., 5. ja 6. klass. Esimeseks koolmeistriks oli K. H. Moritz. Märkimisväärne areng Otepää kihelkonna koolide arengus toimus 1872–1880, mil Otepää pastorina töötas esimene eesti soost kirikuõpetaja Jakob Hurt. Hurda eestvõttel ehitati 1879. aastal uus koolimaja. 1883. aasta sügisel asus Otepää kihelkonnakooli koolmeistri kohale Jakob Pärn, kes jäi sellele tööle 25 aastaks ning jätkas ka oma kirjanduslikku tegevust. Otepää kihelkonnakooli tegevus lõppes ametlikult 1923/24. õppeaastaga ja alates 1924. aasta sügisest sai koolist Vana-Otepää Kõrgem Algkool (1.–7. klass). Samal ajal kihelkonnakooliga tegutses piirkonnas Nüpli vallakool, Pilkuse vallakool, Kastolatsi vallakool. Nuustaku alevikus tegutsesid erinevate nimede all õigeusu kool, Nuustaku aleviku kool ning ühe- ja kaheklassiline ministeeriumikool ja erakoolid.

Eestikeelse progümnaasiumi loomine 
1905. aasta revolutsiooni järel välja antud seadus lubas asutada erakoole, kus õppekeeleks on kohalik keel. Need koolid ei saanud kroonukoolide õigusi ja riiklikku toetust. Et lubatud koolid saaksid eksisteerida, tuli asutada haridusseltse, kes koole majanduslikult toetaksid. Nuustaku karskusseltsi Edasi juhi Gustav Wulffi eestvedamisel asutati 1906. aastal Nuustaku kooliselts, mille esimeheks valiti G. Wulff.

3. oktoobril 1907 alustas tegevust Nuustaku Kooliseltsi teise järgu eraprogümnaasium. Tegevust alustati üüripinnal 42 õpilasega ja 2 õpetajaga. Igal järgneval aastal lisati 1 klass, kuni 1910/11. õppeaastal oli kool kujunenud täielikuks progümnaasiumiks (3 ettevalmistusklassi ja 4 põhiklassi, seega kokku 7 klassi). Õppekeeleks oli eesti keel, välja arvatud vene keel ja Venemaa ajalugu, mille õpetajaks oli venelanna, kes eesti keelt ei osanud. Õppemaksu määras selts võimalikult madala, et see kellelegi raskusi ei valmistaks. Ettevalmistusklassides oli õppemaks 15 rubla aastas. Vanemates klassides õppemaks järk-järgult tõusis, ulatudes 4. klassis 40 rublani aastas. Kehvemate perede lastel vähendati õppemaksu kuni sellest täieliku vabastamiseni. 1909. aastal valmis Nuustaku alevi ja ümberkaudsete elanike ühise töö tulemusena progümnaasiumi hoone (tänane Otepää Muusikakool).

Progümnaasiumist täielikuks gümnaasiumiks
1919. aasta juulis saadi luba gümnaasiumiklasside järkjärguliseks avamiseks ning 1919/20. õppeaastast avati kõrgemad (5.–8.) ja paralleelklassid.

Kooli nimed ja tähtsündmused
 1907 Nuustaku Kooliseltsi II järgu erakool (Nuustaku Progümnaasium).
 1909 valmis progümnaasiumi hoone.
 1919 Nuustaku Kooli ja Hariduse Seltsi Keskkool.
 1922 Otepää Hariduse Seltsi Reaalgümnaasium.
 1923 moodustati gümnaasiumi juurde humanitaar- ja reaalharu.
 1924 lõpetas Otepää Eragümnaasiumi I lend (12 õpilast), likvideeriti majanduslikel põhjustel reaalharu, kool töötas edasi humanitaargümnaasiumina.
 1926 Otepää Haridusseltsi õigustega Eraühishumanitaargümnaasium.
 1933 Otepää Eragümnaasium (riigi majandusraskuste ja õpilaste vähesuse tõttu riik ei finantseerinud, kool arvati välja avalike keskkoolide võrgust, haridusselts pidas kooli oma jõududega edasi).
 1936 majanduslikel põhjustel jäid tegutsema ainult keskastme klassid (7.–9. õppeaasta).
 1937 Otepää Eraprogümnaasium (5.–9. õppeaasta).
 1938 Otepää Gümnaasium, mida hakati taasavama järk-järgult.
 1940–1941 Otepää Keskkool (Otepää linna üldhariduslik täienduskool).
 1941–1944 Otepää Gümnaasium.
 1944–1997 Otepää Keskkool: 24. novembril 1944 ühendati keskkooliga ka algkool, mis enne 1944. aasta põlengut tegutses omaette hoones.
 1961 valmis keskkooli uus õppehoone.
 1997 Otepää Gümnaasium.
 2000 valmis algklasside õppekorpus.
 2004 avati spordihoone.
 2010 avati renoveeritud põhikorpus.

Direktorid
 Jakob Kuusk 1907–1915
 Friedrich Klement 1915–1923; 1943–1944
 Emilie Neumann, asetäitja 1916–1917
 Johannes Oskar Lauri 1923–1926; 1936–1937; 1942–1943
 August Herman 1926–1934
 Konstantin Vanik 1934–1936
 Evald Johannes Laanpere 1937–1940; 1941–1942
 Adolf Berg 1944–1947
 Linda Dejeva 1947–1951
 Alide Sirol 1951–1956
 Heino Mägi 1956–1989
 Harry Sepp 1989–1999
 Riina Raja 1999–2004
 Magnus Maiste 2004–2005, direktori kohusetäitja
 Aivo Meema 2005–2012
 Margot Keres 2012–2013, direktori kohusetäitja
 Külle Viks 2013-2019
 Maire Murumaa alates 2019, direktori kohusetäitja

Otepää Gümnaasium 
Otepää Gümnaasiumi moto on "võti tulevikku!"  ning visiooniks olla dünaamiline, avatud ja toetav õpikeskkond ennast väärtustavale inimesele.

Sümboolika
Koolil on sümboolikana oma logo, hümn, müts ja sõrmus.

Lipp – kooli lipp pärineb aastast 1997. Mastilipuna kaunistab kooliõue alates 3. oktoobrist 2012.

Sõrmus – sõrmus on tehtud hõbedast, sellel on kujutatud Otepää vapi karu, keskmes OG logo. Vasakul on tammeleht, mis sümboliseerib tugevust, ajaloolist mälu, vaimujõudu ning järjepidevust.
 

Müts – müts taastati 2007. aastal kooli 100. aastapäevaks, eeskujuks võeti Teise maailmasõja eelne koolimüts. Otepää Gümnaasiumi koolimütsi põhitoonid on must ja rukkilillesinine. Must sümboliseerib meie kandi viljakat mullapinda, aga ka hariduspõllu künnivagusid, mida siinkandis on küntud juba aastasadu. Mütsi kandja peab tajuma ka Eestimaa musta minevikku, millesse on panuse andnud ajalootormid, sõjad, okupatsioonid. Rukkilillesinine sümboliseerib meie rahvuslille, mis uhkelt õõtsub ka kõige kõvemas tormis selles samas mullapinnas, mille üle kumab lootusesinine taevas. Otepää Gümnaasiumi mütsi värvides peegeldub osaliselt ka Eesti lipp – on ju see trikoloor 1884. aastal pühitsetud just Otepääl. Kuna tegemist on ajaloolise mütsiga, milles valget värvi ei leidunud, jätkab kool traditsioonilise kahe mütsivärviga.

Hümn – koolil on hümn alates 2002. aastast. Sõnade autor on Ly Kuningas, meloodia autor Toomas Voll.

Moodulõpe
2014. aastal sündis moodulitel põhinev õppekava. Gümnasistid saavad võimaluse 1/4 oma õpingutest ise kokku panna. Valida on saanud järgmisi mooduleid: meedia, majandus, loovus, turism, liikumine ja tervis, tehnoloogia, loodus, humanitaar, riik ja ühiskond. Moodulitel põhinev õppekorraldus on pakkunud huvitavaid õppekäike erinevatesse laboritesse, stuudiotesse, suur- ja väikeettevõtetesse, kirjastustesse, parlamenti, metsa ja maale ja mujale. Korraldatud on arvukalt üritusi, mida on kajastanud kooliraadio ja koolitelevisioon.

Koolimeedia
Alates 2006. aastast tegutseb Otepää Gümnaasiumis meediaklass, kuhu kuuluvad gümnasistid, kes on otsustanud meediaõpetuse kasuks. Valida saab raadio, kirjutava pressi ja televisiooni vahel. 2011. aastal alustas tegevust OGTV ehk Otepää Gümnaasiumi televisioon. 2012. aasta vabariiklikul koolimeediakonkursil sai OGTV II koha. Erinevatel aegadel on koolileht kandnud nimesid Otu ja Otu Tungal, on ilmunud eraldi lehena või Otepää Teataja haridusliku vahelehena. Vabariiklikel koolimeedia konkurssidel on pälvinud ajaleht korduvalt kõrgeid kohti.

Regulaarselt tegutseb kooliraadio, mis igal nädalal edastab uudiseid saates "Nädalakaja" ning vastavalt tähtpäevadele erisaateid. Vabariiklikul meediakonkurssidel on osaletud alates 2007. aastast ning saadud korduvalt auhindu.

VeniVidiVici õpilasvahetus
Otepää Gümnaasiumi õpilased algatasid 2012. aastal eestisisese õpilasvahetuse VeniVidiVici 7.–12. klassi noortele.

Kooli vilistlasi 
Ott Kartau
Marju Länik
Aivar Pilv
Jaanus Raidal
Alfred Kukk
Kalju Ojaste
Oskar Kruus
Arne Ader
Mart Juur
Merilin Kirbits
Külliki Kübarsepp

Vaata ka
Otepää gümnaasiumi muuseum

Viited

Välislingid 
Kooli koduleht

Valga maakonna koolid
Otepää