joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Oliver Jürgens

Oliver Jürgens (sündinud 10. mail 2003 Tallinnas) on noor eesti jalgpallur (tipuründaja).

Ta on Eesti esimene jalgpallur, kes on juba 14-aastaselt käinud välismaa tippklubides mängimas.

14-aastaselt oli ta juba käinud testimas Villarealis, Manchester Citys, Manchester Unitedis, Chelseas, Sporting Lissabonis, Malmös, HJK Helsinkis, Honkas, PSV-s, Red Bullis, Stuttgartis, Hertha Berlinis, Bayern Münchenis ja Volga Nižni Novgorodis.

Ta on ka mänginud Eesti U15 ja U16 koondises.

Praeguseks on ta sõlminud lepingu Itaalia tippklubi Interiga.

Klubikarjäär 
Jürgensi jalgpallikarjäär algas viieaastaselt. Aastatel 2008–2010 mängis ta FC Ajax Lasnamäes (03). 2010. aastal mängis ta Ajaxiga Eesti noorte meistrivõistlustel, kus ta lõi 6 mängus 18 väravat.

2011. aastal vahetas ta klubi ja asus mängima FC Levadia II (01) tiimi. Ta sai kirja 12 mängu Eesti noorte meistrivõistlustel, kus ta lõi kokku 10 väravat.

Aastal 2012 liitus ta JK Tallinna Kalevi (02) tiimiga. Selles klubis mängis ta 15 mängu Eesti noorte meistrivõistlustel ja lõi kokku 28 väravat.

Aastal 2013 liikus ta edasi järgmisesse klubisse, selleks oli Harju JK (02). Selles klubis mängis ta 9 mängu Eesti noorte meistrivõistlustel, kus lõi 20 väravat.

Aastatel 2014–2015 mängis ta Nõmme Kaljus (01). Nõmme Kaljus mängis ta kahe aasta peale kokku 26 mängu ja lõi 43 väravat.

Aastatel 2016–2019 mängis ta klubis FC Nõmme United. Selles klubis on ta praeguseks mänginud kõige kauem ja ka kõige rohkem saavutanud. Selle klubiga mängis ta Eesti noorte meistrivõistlustel, Eliitliigas ja Eesti meeste meistrivõistlustel kokku 93 mängu ja lõi 221 väravat.

Välismaistest turniiridest on kõige tähtsam olnud noorteturniir Rootsis. See turniir oli tema elus pöördeliseks sündmuseks, kuna ta lõi Nõmme Kalju võistkonnas 7 mängus kokku 29 väravat. Pärast seda tulid Oliveri vanematega rääkima mitme välismaa klubi treenerid, nt Fulham, Chelsea, Aston Villa ja Manchester City.

Hellas U17 
Esimene klubi väljaspool Eestit oli tal Itaalias Hellas Verona. See leping sõlmiti 20. augustil 2019. aastal.

Roma U17 
Hellasest läks Oliver edasi kõrgemasse ja tugevamasse Itaalia klubisse laenule Romasse. Laen toimus 20. jaanuaril 2020.

31. augustil 2020 sai laen läbi ja Oliver naasis Hellasesse.

Inter U18 
2020. aasta 21. septembril osteti Oliver 250 000 euro eest Itaalia tippklubisse Inter. Ta on Interis mänginud ühe mängu ja lõi seal ka ühe värava.

Eraelu ja kool 
Ta lõpetas Tallinna Tõnismäe Reaalkooli, aga gümnaasiumi edasi ei läinud. Ta on 179 cm pikk. Oliver Jürgensi isa on Jüri Jürgens.

Koondisekarjäär 
Oliver on Eesti koondises mänginud vähe, sest mängimine välismaa klubides pole selleks võimalusi andnud. Ta on mänginud vaid 7 mängu U15 koondises.

Viited 

Eesti jalgpallurid
Sündinud 2003
Vidsola

Vidsola (ka Vidsala, latgali keeles Vydsola) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Murmastiene vallas. 

Küla asub valla idaosas Teicija jõe kaldal. Vidsola jääb valla keskusest Murmastienest 12,7, piirkonna keskusest Varakļānist 8,3 ning Riiast 209,2 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2009 oli külas 7 elanikku.

Viited

Varakļāni piirkonna külad
Seimuškas

Seimuškas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Murmastiene vallas. 

Küla asub valla idaosas Ūjiņa jõe kaldal. Seimuškas jääb valla keskusest Murmastienest 9,8, piirkonna keskusest Varakļānist 10,4 ning Riiast 208,3 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2008 oli külas 42 elanikku.

Viited

Varakļāni piirkonna külad
Vecumnieki (Murmastiene vald)

Vecumnieki (ka Vacumnīki) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Murmastiene vallas. 

Küla asub valla keskosas. Vecumnieki jääb valla keskusest Murmastienest 9,4, piirkonna keskusest Varakļānist 15 ning Riiast 206 kilomeetri kaugusele.

Külas asub Vecumnieki kalmistu.

Aastal 1989 oli külas 49 elanikku. Aastal 2000 oli elanikke 45, aastal 2004 oli elanikke 35, aastal 2009 aga 30.

Viited

Varakļāni piirkonna külad
Pušči

Pušči (ka Puščas) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Murmastiene vallas. 

Küla asub valla lõunaosas. Pušči jääb valla keskusest Murmastienest 7,7, piirkonna keskusest Varakļānist 13,3 ning Riiast 204,3 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2009 oli külas 35 elanikku.

Viited

Varakļāni piirkonna külad
Fuscher Ache

Fuscher Ache on jõgi Austria Salzburgi liidumaal, Salzachi parempoolne lisajõgi.

Fuscher Ache saab alguse Alam-Pinzgaus Kaefertalbachi ja Traunerbachi ühinemisel Fuscher Törli lähedal kõrgusel u. 2500 m. See voolab lõunast põhja läbi samanimelise oru, läbides väikese Fusch an der Großglocknerstraße küla. See varustab küla joogiveehoidlat, vee kvaliteet on väga hea. Jões elavad kalad nagu meriforell, harjus ja paalia. U. 28 km järel suubub see Bruck an der Großglocknerstraße juures Salzachisse.
Tiltagals

Tiltagals (ka Tiltagols, latgali keeles Tyltagols) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Murmastiene vallas. 

Küla asub valla lõunaosas. Tiltagals jääb valla keskusest Murmastienest 6,3, piirkonna keskusest Varakļānist 11,9 ning Riiast 202,9 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2009 oli külas 25 elanikku.

Viited

Varakļāni piirkonna külad
Inčārnieki

Inčārnieki on küla (mazciems) Lätis Varakļāni piirkonnas Murmastiene vallas. 

Küla asub valla keskosas Inčāre kraavi kaldal. Inčārnieki jääb valla keskusest Murmastienest 4,7, piirkonna keskusest Varakļānist 17.6 ning Riiast 208,6 kilomeetri kaugusele.

Aastal 1989 oli külas 49 elanikku. Aastal 2004 oli elanikke 75, aastal 2008 aga 57.

Viited

Varakļāni piirkonna külad
Kanči

Kanči on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Murmastiene vallas. 

Küla asub valla keskosas. Kanči jääb valla keskusest Murmastienest 2,3, piirkonna keskusest Varakļānist 15,2 ning Riiast 206,2 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2009 oli külas 11 elanikku.

Viited

Varakļāni piirkonna külad
João Pedro

João Pedro Geraldino dos Santos Galvão (sündinud 9. märtsil 1992 Ipatingas) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Cagliari.

Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Atlético Mineiro, mille põhimeeskonnas debüteeris ta Brasiilia kõrgliigas 2010. aastal.

2010. aasta augustis sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Palermo. Hooaja 2010–11 esimeses pooles pääses ta Palermo meeskonnas väljakule neljas mängus, sh vaid ühes Itaalia kõrgliiga mängus. 2011. aasta jaanuaris läks ta laenule Portugali kõrgliiga klubisse Vitória Guimarães. Hooajal 2011–12	mängis ta Palermost laenul Uruguay kõrgliiga klubis Peñarol.

2012. aasta juulis naasis ta Brasiilia kõrgliigasse, sõlmides lepingu Santosega. 2013. aasta juulis siirdus ta Portugali kõrgliiga klubisse Estoril. Hooajal 2013–14 lõi ta Portugali kõrgliigas kaheksa väravat.

2014. aasta augustis sõlmis João Pedro lepingu Cagliariga. Hooajal 2019–20 tegi ta oma parima hooaja Itaalia kõrgliigas, lüües 18 väravat. Hooaja 2020–21 alguses sai ta klubi meeskonna kapteniks.

2009. aastal tuli João Pedro Brasiilia kuni 17-aastaste koondisega Lõuna-Ameerika omavanuste meistriks. Samal aastal osales ta koondisega noorte maailmameistrivõistlustel, kus langeti välja juba alagrupiturniiril.

Saavutused 
Santos
Recopa Sudamericana: 2012
Cagliari
Serie B: 2015–16

Brasiilia jalgpallurid
Clube Atlético Mineiro mängijad
US Palermo mängijad
Santos FC mängijad
Cagliari Calcio mängijad
Serie A mängijad
Primeira Liga mängijad
Sündinud 1992
Mikroriik

Mikroriik, inglisepäraselt mikronatsioon, on rahvusvaheliselt ja õiguslikult tunnustamata "riik". Mikroriigid on tavaliselt üheainsa inimese väljamõeldud ning pindalalt väiksed. Mikroriigi saab välja kuulutada igaüks ja ükskõik kus. Maailmas on sadu mikroriike ja Eestis on ka mitmeid mikroriike, näiteks Torgu Kuningriik, Revala Kuningriik ja Slitroonia Suurkuningriik. Maailma kuulsaimad mikroriigid on Sealandi vürstiriik ja Molossia vabariik. Mikroriikidel on oma veebientsüklopeedia, kuhu on koondatud enamik, kui mitte kõik mikroriigid ja nende tegemised.

Viited 

Poliitika
Gabriel Veron

Gabriel Veron Fonseca de Souza (tuntud kui Gabriel Veron; sündinud 3. septembril 2002 Assus) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Portugali kõrgliigaklubis Porto.

Klubikarjäär

Palmeiras 
Assu linnas Rio Grande do Norte osariigis sündinud Veron liitus 2017. aastal Palmeirase noortemeeskonnaga klubist Santa Cruz de Naltal. Järgmise aasta juunis oli ta noortevõistluse Mundial de Clubes de La Comunidad de Madrid Sub-17 parim väravakütt ja parim mängija, klubi U-17 võistkond võitis seal oma esimese rahvusvahelise karika.

14. novembril 2018 sõlmis Veron Verdãoga aastani 2021 enda esimese professionaalse lepingu. Umbes aasta hiljem, pärast koondisemängult naasmist, sõlmis ta 2024. aastani eellepinguga, mis hakkas kehtima tema 18. sünnipäeval.

Veron tegi esindusmeeskonna- ja kõrgliigadebüüdi 28. novembril 2019, ta tuli teisel poolajal platsile Williani asemele 1:0 kaotusmängus Fluminense vastu. 5. detsembril, pärast teisel poolajal vahetusest sekkumist, lõi ta Goiáse vastu toimunud 5:1 võidumängus kaks väravat ja andis Dudule väravasöödu; sellega sai temast ajaloo nooruselt teine mängija, kes klubi eest värava löönud on. Veron on ka noorim mängija, kes on Copa Libertadoresel värava löönud.

Porto 
2022. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Portoga.

Koondisekarjäär 
Veron oli selleks ajaks juba Brasiilia U-17 jalgpallikoondises põhitegija ning peatreener Guilherme Dalla Déa kutsus ta 20. septembril 2019 ka 2019. aasta U-17 MM-le. Ta kuulus MM-i mängudes algkoosseisu ja lõi kolm väravat. Brasiilia U-17 koondis võitis MM-i karika neljandat korda ja Veron pälvis kuldpalli.

Saavutused

Klubi 
Palmeiras
 Campeonato Paulista: 2020, 2022
 Copa Libertadores: 2020, 2021
 Copa do Brasil: 2020
 Recopa Sudamericana: 2022

Rahvusvaheline 
Brasiilia U-17
 U-17 MM: 2019

Individuaalne 

 FIFA U-17 maailmameistrivõistluste kuldne pall: 2019

Viited

Välislingid 
 

Brasiilia jalgpallurid
Sociedade Esportiva Palmeirase mängijad
FC Porto mängijad
Primeira Liga mängijad
Sündinud 2002
Fraser Forster

Fraser Gerard Forster (sündinud 17. märtsil 1988 Hexhamis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa Premier League'i klubis Southampton.

2005. aastal liitus ta Newcastle Unitediga, kuid klubi põhimeeskonda ta ei jõudnud. Hooajal 2008–09 debüteeris ta Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Stockport County, kus ta mängis Newcastle Unitedist laenul. Hooaja 2009–10 alguses oli ta laenul samasse liigasse kuulunud Bristol Roversis. Seejärel läks ta laenule Norwich Citysse, tõustes Norwich City esiväravavahiks. Hooajal 2009–10 valiti ta mängijate poolt Norwich City hooaja parimaks mängijaks.

2010. aasta augustis läks ta Newcastle Unitedist laenule Šotimaa kõrgliiga klubisse Celtic. 2012. aasta juunis sõlmis ta klubiga püsiva lepingu. Celticus mängis ta kokku neli hooaega ning tuli kolmel viimasel hooajal klubiga Šotimaa meistriks. Hooajal 2013–14 valiti ta Šotimaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2014. aasta augustis siirdus Forster umbes 10 miljoni naelsterlingi eest Southamptoni. Hooajal 2019–2020 mängis ta laenul taas Celticus ning tuli klubiga neljandat korda Šotimaa meistriks.

Inglismaa jalgpallikoondises mängis Forster aastatel 2013–2016 kokku kuus korda. Ta oli Inglismaa koondise varuväravavaht 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused 
Norwich City
Football League One: 2009–10
Celtic
Šotimaa kõrgliiga: 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2019–20
Scottish Cup: 2010–11, 2012–13
Scottish League Cup: 2019–20
Southampton
EFL Cup: Teine koht 2016–17

Välislingid 
 Profiil Southampton FC kodulehel

Inglismaa jalgpallurid
Norwich City FC jalgpallurid
Celtic FC mängijad
Southampton FC mängijad
Premier League'i mängijad
League One'i mängijad
Sündinud 1989
Caunes (Murmastiene vald)

Caunes on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Murmastiene vallas. 

Küla asub valla lääneosas Dīrīte jõe kaldal. Caunes jääb valla keskusest Murmastienest 2,9, piirkonna keskusest Varakļānist 19,7 ja Riiast 210,7 kilomeetri kaugusele.

Bārbaļi ja Caunese küla vahel asub Caunese kalmistu.

2009. aastal oli külas 27 elanikku.

Viited

Varakļāni piirkonna külad
Boles

Boles on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Murmastiene vallas. 

Küla asub valla lääneosas Grānsi kraavi kaldal Teiči looduskaitseala serval. Boles jääb valla keskusest Murmastienest 3,9, piirkonna keskusest Varakļānist 20,7 ning Riiast 211,7 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2009 oli külas 11 elanikku.

Viited

Varakļāni piirkonna külad
Silagals

Silagals (ka Silagols, latgali keeles Sylagols) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Murmastiene vallas. 

Küla asub valla lääneosas Grānsi kraavi kaldal. Silagals jääb valla keskusest Murmastienest 5,8, piirkonna keskusest Varakļānist 22,5 ning Riiast 213,5 kilomeetri kaugusele.

Aastal 1989 oli külas 80 elanikku, aastal 2000 aga 74 elanikku. Aastal 2004 oli elanikke 79, aastal 2009 aga 67.

Viited

Varakļāni piirkonna külad
Gerlosi kuru

Gerlosi kuru (kõrgusel 1500 m) on mäekuru Austria Alpides Salzburgi liidumaa Oberpinzgau piirkonna ja Tirooli Zillertali oru vahel. Vana tee viib Wald im Pinzgaust Gerlosi Zillertali orus. See on veoautode jaoks suletud ja pole talvel alati avatud. Uus aastaringselt avatud tasuline tee ehitati 1960. aastatel Krimmlist Gerlosi.

Ajalugu 

Esimene maantee üle Gerlosi kuru ehitati 1630. aastal. Gerlosstraße maantee Filzsteinalmi karjamaa ja Gerlosi tasandiku kaudu sai valmis 1962. aastal. Durlaßbodeni veehoidla ja Tauernkraftwerke elektrijaam asuvad läänenõlval.
Matheus Pereira

Matheus Fellipe Costa Pereira (sündinud 5. mail 1996 Belo Horizontes) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsja või äärepoolkaitsjana Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al Hilal.

Ta alustas klubikarjääri Portugali klubis Lissaboni Sporting, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2010. aastal. Aastatel 2014–2017 mängis ta põhiliselt Sportingu reservmeeskonnas Portugali esiliigas, kuid sai hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 mänguaega ka Sportingu põhimeeskonnas Portugali kõrgliigas.

Hooajal 2017–2018 mängis ta Sportingust laenul Portugali kõrgliiga klubis Chaves, kus tema arvele jäi seitse väravat. Hooajal 2018–19 oli ta laenul Saksamaa kõrgliiga klubis 1. FC Nürnberg.

2019. aasta augustis läks Pereira Sportingust laenule Inglismaa klubisse West Bromwich Albion. Hooajal 2019–20 lõi ta Inglismaa esiliigas kaheksa väravat ja aitas klubi Inglismaa kõrgliigasse jõuda. 2020. aastal valiti Pereira West Bromwich Albioni aasta parimaks mängijaks. 2020. aasta augustis sõlmis ta klubiga püsiva nelja-aastase lepingu. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 19. septembril 2020 mängus Evertoni vastu. Hooajal 2020–21 lõi ta Inglismaa kõrgliigas 11 väravat, kuid West Bromwich Albion langes Inglismaa kõrgliigast välja. Pereira oli alates hooajast 2014–15 pärast Saido Berahinot esimene West Bromwich Albioni mängija, kes lõi Inglismaa kõrgliigas ühel hooajal üle kümne värava.

2021. aasta augustis siirdus ta Saudi Araabia kõrgliiga klubisse Al Hilal.

Viited 

Brasiilia jalgpallurid
Lissaboni Sportingu jalgpallurid
1. FC Nürnbergi jalgpallurid
West Bromwich Albion FC mängijad
Primeira Liga mängijad
Bundesliga mängijad
Premier League'i mängijad
The Championshipi mängijad
Sündinud 1996
Sam Johnstone

Samuel Luke Johnstone (sündinud 25. märtsil 1993 Prestonis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa esiliiga klubis West Bromwich Albion ja Inglismaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Manchester Unitedis, kuid klubi põhimeeskonnas tal debüüti teha ei õnnestunud. Aastatel 2011–2018 oli ta Manchester Unitedist laenul teistes Inglismaa klubides. Hooajal 2011–12 debüteeris ta Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Scunthorpe United. Seejärel oli ta laenul Walsallis (2013), Yeovil Townis (2013), Doncaster Rovers (2014), Preston North Endis (2015) ja Aston Villas (2017–2018).

2018. aasta juulis sõlmis ta lepingu West Bromwich Albioniga ning on alates hooajast 2018–19 olnud klubi esiväravavaht.

2010. aastal tuli Johnstone Inglismaa kuni 17-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. Inglismaa jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 6. juunil 2021 sõprusmängus Rumeenia vastu. Ta kuulub Inglismaa koondisse 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Inglismaa jalgpallurid
Preston North End FC jalgpallurid
Aston Villa FC mängijad
West Bromwich Albion FC mängijad
Premier League'i mängijad
The Championshipi mängijad
League One'i mängijad
Sündinud 1993
Ben Halloran

Benjamin Halloran (sündinud 14. juunil 1992 Cairnsis) on Austraalia jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsja või ääreründajana Austraalia kõrgliiga klubis Adelaide United.

Austraalia kõrgliigas debüteeris Halloran hooajal 2010–11 Gold Coast Unitedi meeskonnas. Hooajal 2012–13 mängis ta Austraalia kõrgliigas Brisbane Roari ridades.

2013. aasta mais liitus ta Saksamaa esiliiga klubiga Fortuna Düsseldorf. Aastatel 2015–2018 mängis ta Saksamaa esiliigas 1. FC Heidenheimi ridades.

2018. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Jaapani kõrgliiga klubiga V-Varen Nagasaki. Sama aasta augustis naasis ta Austraalia kõrgliigasse, liitudes Adelaide Unitediga.

Austraalia jalgpallikoondises tegi Halloran debüüdi 26. mail 2014 sõprusmängus Lõuna-Aafrika Vabariigi vastu. Samal aastal kuulus ta maailmameistrivõistlustel osalenud Austraalia koondisse.

Saavutused 
Adelaide United
FFA Cup: 2018, 2019

Austraalia jalgpallurid
Brisbane Roar FC mängijad
Fortuna Düsseldorfi mängijad‏‎
Adelaide United FC mängijad
Sündinud 1992
Püsimetsandus

Püsimetsandus on püsimetsa metsa valikraietega majandamise viis, kus:

 kasvatatakse kasvukohale omaseid puuliike;
 metsamaad üldjuhul ei kuivendata ega kasutata muid intensiivseid võtteid, nagu väetamine või lausaline künd;
 hoitakse järjepidevalt kõrgmetsa ning raiumata jäetakse säilikpuud.
Saksakeelseks vasteks eesti püsimetsa mõistele on Dauerwald, ingliskeelseks continuous cover forest. Tasub tähele panna, et nende võõrkeelsete terminite täpne definitsioon võib allikati siiski mõnevõrra varieeruda. 

Metsa saab edukalt majandada ka lageraieid tegemata. Kui majandada looduslähedaselt, kasvukohale omaste puuliikidega ning raiudes üksikuid puid või puudegruppe, on tegu püsimetsandusega. Püsimets sarnaneb mõneti põlismetsaga: puud on erineva vanusega, leidub varjulisemaid ja päikselisemaid laike, mitmesuguseid puuliike ning säilikpuid. Metsa looduslikkust ei riku suured kuivenduskraavid ega väljaveoteed.

Valikraiega saab metsast võtta just täpselt sellist puitu nagu parajasti tarvis on. Puidust korraga saadav tulu on küll väiksem kui lageraie puhul, ent see tulu pole ühekordne, vaid pidev. Lisaks on puidutulu ainult üks metsa hüvedest. Säherduse valikulise raie tegemine nõuab aga spetsiifilisemaid teadmisi kui kõigi puude raie.

Vaata ka
loodusmets
mahemetsandus
metsahool
Metsahoolekogu
Eesti säästva metsanduse standard
loodusdirektiiv
metsateadus
maamajandus
mahepõllumajandus
elurikkus
maa taluvuspiirid
keskkonnamajandus
tasakaalumajandus
jätkusuutliku ühiskonna indeks
säästva majandusliku heaolu indeks
ökoloogiline ökonoomika
keskkonnapoliitika

Viited

Kirjandus
Remm, Liina,Kuresoo, Liis ja Rünkla, Mihkel 2020. Teejuht püsimetsandusse. Eestimaa Looduse Fond.

Välislingid
Püsimetsandus Eestimaa Looduse Fond
"Teejuht püsimetsandusse". võrguteavik 2020 Eestimaa Looduse Fond
Videoloengud - "Kestlik metsa majandamine", "Kuidas majandada püsimetsa" jt Eestimaa Looduse Fond

Mets
Metsad
Metsandus
Eesti metsandus‎ 
Puit
Metsaraie
Metsad
Metsatööstus
Jätkusuutlik areng
Krimmler Ache

Krimmler Ache on jõgi Austria Salzburgi liidumaa Pinzgau piirkonnas, Salzachi parempoolne lisajõgi Vorderkrimmlis Wald im Pinzgaus.

Selle org (saksa: Krimmler Achental) moodustab piiri Zillertali Alpide (läänes) ja Venedigeri rühma (idas) vahel, mis kuuluvad Kõrg-Tauernisse. Org algab Krimmli küla kohalt Krimmli koskede juurest ja ulatub Krimmlerkeesini Dreiherrenspitze mäel (3499 m). Krimmler Ache ise tõuseb Krimmler Törli juures u. 2500 m kõrgusel Obersulzbachtali orgu idas.

Krimmler Ache oru ülemises idapoolses nurgas on alpihütt Warnsdorfer Hütte ja keskosas Krimmler Tauernhaus.
71 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 71 oli ajutine bussiliin, mis sõitis Paldiski maantee trollidepoo ja Tallinna Kaubamaja vahel.

Liini teenindas Tallinna Linnatranspordi AS ning reisijavedu toimus iga päev.

18. veebruarist kuni 28. veebruarini 2021 asendasid trolle nr 1 ja nr 5 alates Lille peatusest Kaubamaja ja Balti jaama suunal asendusbussiliinid number 71 ja 75. Ajutine muudatus oli tingitud Eesti Raudtee rajatava raudteeviadukti ehitusest Paldiski maantee ja Tehnika tänava ristmikul.

Marsruut ja peatused 
Liikumistee Kaubamaja suunal: Paldiski maantee, Toompuiestee, Kaarli puiestee, Vabaduse väljak, Estonia puiestee, Kaubamaja tänav.
Peatused: Kaubamaja - Estonia - Vabaduse väljak - Hotell Tallinn - Kelmiküla - Ristiku - Lille - ajutine peatus (Paldiski mnt 48A ees)
Liikumistee Lille suunal: Kaubamaja tänav, Rävala puiestee, Teatri väljak, Estonia puiestee, Vabaduse väljak, Kaarli puiestee, Toompuiestee, Tehnika tänav, Rohu tänav, Telliskivi tänav, Ristiku tänav, Paldiski maantee.
Peatused: ajutine peatus (Paldiski mnt 57 ja 59 vahel) - Ristiku - Tehnika - A. Adamsoni - Tõnismägi - Vabaduse väljak - Estonia - Kaubamaja 

Tallinna bussiliinid
Heili Sepp

Heili Sepp (sündinud 2. augustil 1975) on Eesti jurist, esseist ja tõlkija.

Aastatel 1997–2008 ja 2011–2014 oli ta prokurör, 2008–2011 ja 2014–2015 Justiitsministeeriumi ametnik, alates 2018. aastast on ta kohtunik.

Haridus 
 1993 Elva Keskkool (humanitaarharu, kuldmedal)
 1997 Tartu Ülikool, õigusteadus (bakalaureusekraad)
 2012 Tartu Ülikool, religiooniantropoloogia (magistrikraad, cum laude)
 diplomitöö teema: "Selle unenäo nägin mina, kuningas Nebukadnetsar. Tn 2 ja 4 jungiaanlikust aspektist"
 2013–.... Tartu Ülikool, doktoriõpe
 diplomitöö teema: "Kriminaalmenetlus kõrgete riigiametnike kuritegudes: ausa riigivalitsemise ja menetluslike piirangute tasakaal"

Töökäik 
 1997–1998 Tallinna prokuratuur, prokurörikandidaat
 1998–2000 Tallinna prokuratuur, abiprokurör, hiljem prokurör
 2000–2002 Tartu prokuratuur, prokurör
 2002–2003 Prokuratuur (riigiprokuratuur), välissuhete nõunik-prokurör
 2003–2005 Prokuratuur (riigiprokuratuur), riigiprokurör
 2005–2008 Lõuna ringkonnaprokuratuur, juhtivprokurör
 2008–2009 Justiitsministeerium, karistusõiguse ja menetluse talituse juhataja
 2009–2011 Justiitsministeerium, kriminaalpoliitika asekantsler
 2011–2014 Prokuratuur (riigiprokuratuur), juhtiv riigiprokurör
 2014–2015 Justiitsministeerium, karistusõiguse ja menetluse talituse juhataja
 2015–2018 Õiguskantsleri Kantselei, nõunik, osakonna juhataja
 2018–2020 Viru Maakohus, kohtunik
 2020–2022 Tallinna Ringkonnakohus, kohtunik (kriminaalkolleegium)
 2022–... Riigikohus, kohtunik (kriminaalkolleegium)

Õiguskantsleri büroos 
2015. aastal asus Sepp tööle õiguskantsleri nõunikuna. Mõni aeg hiljem nimetati ta õiguskorra kaitse osakonna juhatajaks.

16. veebruaril 2017 otsustas XIII Riigikogu nimetada Heili Sepa õiguskantsleri asetäitja-nõunikuks. Salajasel hääletusel oli otsuse poolt 49 Riigikogu liiget, vastu 10 ja 1 jäi erapooletuks. Ta andis ametivande 21. veebruaril 2017.

Kohtunikuna 
18. detsembril 2017 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Sepa esimese astme kohtunikuks alates 1. veebruarist 2018. Ta asus tööle Viru maakohtusse.

2020. aasta veebruaris vabanes Tallinna Ringkonnakohtus ametikoht, seoses senise kriminaalkolleegiumi liikme Andres Parmase asumisega riigi peaprokuröriks. Uueks ringkonnakohtu kohtunikuks valiti Heili Sepp.

24. novembril 2021 nimetas Riigikogu Heili Sepa alates 1. märtsist 2022 riigikohtunikuks. Selle otsuse poolt oli salajasel hääletusel 54 Riigikogu liiget, vastu oli 21 liiget ning erapooletuks jäid 3. Ta andis ametivande 13. detsembril 2021.

Ta on vajadusel Vabariigi Valimiskomisjonis teise astme kohtuniku Oliver Kase asendusliige.

Viited

Välislingid 

 Heili Sepp: ma ei solvunud president Ilvese avalduse peale. Eesti Päevaleht, 14. jaanuar 2012.
 Heili Sepp: ülestunnistusest vastutuseni. Postimees, 5. juuni 2012.
 Heili Sepp: õigus teada. Postimees, 23. november 2012.

Eesti riigiametnikud
Eesti prokurörid
Eesti riigikohtunikud
Eesti ringkonnakohtunikud
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Sündinud 1975
Ļovāni

Ļovāni on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla idaosas maantee A12 ääres. Ļovāni jääb piirkonna keskusest Varakļānist 2,5 ning Riiast 198,4 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2009 oli külas 28 elanikku.

Viited

Varakļāni piirkonna külad
Šķēles

Šķēles on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla loodeosas Teicija jõe kaldal. Šķēles jääb piirkonna keskusest Varakļānist 10,7 ning Riiast 201,7 kilomeetri kaugusele.

Külas asub Šķēlese kalmistu.

Aastal 2009 oli külas 16 elanikku.

Viited

Varakļāni piirkonna külad
Atte Pakkanen

Atte Mikael Johannes Pakkanen (13. november 1912 – 22. detsember 1994) oli Soome poliitik. Ta kuulus Maaliitu (alates 1965. aastast Soome Keskerakond).

Atta Pakkanen oli hariduselt agronoom. 1945–1950 oli ta Maanoorte Liidu tegevjuhataja. 1950–1952 töötas ta Põllumajanduse ja Metsanduse Ministeeriumis. 1952–1954 oli ta Yle põllumajandus- ja maaelusaadete toimetaja. 1954–1955 oli ta Soome Pangaliidu maamajanduse ombudsman ning 1955–1975 ase​​direktor ja tegevdirektori asetäitja. Pakkenen oli Soome Eduskunna liige 22. juulist 1948 kuni 22. märtsini 1970. Ta oli Soome kaitseminister 27. maist 1957 kuni 1. septembrini 1957 ja Soome siseminister 29. augustist 1958 kuni 12. jaanuarini 1959.

Viited 

Soome poliitikud
Soome kaitseministrid
Siseministrid
Sündinud 1912
Surnud 1994
Dreiherrnspitze

Dreiherrnspitze (itaalia: Picco dei Tre Signori) on mägi Austria Salzburgi ja Tirooli (s.o. Ida-Tirooli) liidumaade ning Itaalia Lõuna Tirooli vahelises kolmikpunktis. See on Kesk-Ida-Alpide ja Alpide peaaheliku Kõrg-Tauerni mäestiku Venedigeri rühma osa.

Nimi tuleneb asjaolust, et 1271. aastal Tirooli Meinhardiinide dünastia jagunemisel külgnesid tipus [[Tirooli krahvkond|Tirooli krahvide territooriumid ja Görzi krahvide Ida-Tirooli valdused Salzburgi peapiiskoppide maadega.

Tippu iseloomustavad selle järsud kaljupinnad kirdes, mida ümbritsevad arvukad liustikud. Esimene mäkketõus on dokumenteeritud aastast 1866.

Paiknemine 

Mäge ümbritsevad liustikud. Põhjas, kirdekülje jalamil on tugevalt räsitud Krimmler Kees oma sakiliste jäälangustega. Idas ja lõunas asub Umbalkees, mis ulatub kõrguseni 3400 m; läänes on Lahner Kees, mis ulatub tipupiirkonda. Naabertipud on Umbalköpfl, 600 m eemal silmapaistvast idaharjast (3426 m), ja veel 1000 m idas Lääne-Simonyspitze (3481 m), mis on nime saanud Austria Alpide-uurija ja geograafi Friedrich Simony järgi. Roßhufkammi seljandikul edelas, u. 2200 m eemal on Hoher Roßhuf (3199 m). Piki Tauerni peaaheliku loodeseljandikku (Tauernhauptkamm) asub Grasleitenkopf (2954 m). Lähimad olulised asulad on Kaserni küla, 9 km edelas (linnulennult) Lõuna-Tirooli Ahrntali orus. Samuti 9 km kaugusel, ehkki kagus on Austria Hinterbichli küla Prägrateni lähedal Virgentali orus.
Birnlücke

Birnlücke (2665 m) on piirikuru Austria Kõrg-Tauerni mägede lääneotsas, Venedigeri rühma ja Zillertali Alpide vahel. Austria ja Itaalia vaheline piir kulgeb üle kuru 1919. aastast. Kuru moodustab piiri Austria Salzburgi liidumaa ja Itaalia Lõuna-Tirooli piirkonna, Krimmler Achentali ja Ahrntali orgude ning Rieserferner-Ahrni looduspargi ja Kõrg-Tauerni rahvuspargi vahel.

Kuni Schengeni leppeni oli Krimmler Tauernis (2634 m) tavapärane piiripunkt.

Piiripunktist mitte kaugel lõunas on Birnlückeni hütt (Rifugio Tridentina). See ehitati 1900. aastal ja nimetati kuru järgi.

Nimi 

Nimi Birnlücke on vana kirjaviisi rikkumine. Juba 1888. aastal hakati kuru kutsuma Pyrlücke, Ahrni oru oja vanade nimede Pirra või Birlbac järgi. Itaalia nimi on Forcella del Picco.
Maurāni

Maurāni on küla (mazciems) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla keskosas. Maurāni jääb piirkonna keskusest Varakļānist 8,6 ja Riiast 199,6 kilomeetri kaugusele.

Aastal 1989 oli külas 32 elanikku, aastal 2004 aga 37 elanikku. Aastal 2009 oli külas 16 elanikku.

Viited

Varakļāni piirkonna külad
Tauferer Ahrntal

Tauferer Ahrntal tähistab Ahri (itaalia: Aurino) jõe orgu, Pusteri oru kõrvalorgu Itaalias Lõuna-Tiroolis. See jaguneb tavaliselt Tauferer Taliks (Val di Tures), mis ulatub suubumisest Rienzi jõkke Brunecki lähedal kuni Sand in Taufersini, ning päris Ahrntaliks (Valle Aurina) kuni lähteni Prettaus.

Org Kesk-Ida-Alpides moodustab Lõuna-Tirooli kirdepoolse osa Austria piiri ääres, mis eraldab Zillertali Alpid (põhjas ja läänes) Kõrg-Tauerni mäestikust (Rieserferneri rühm) (lõunas ja idas). Omavalitsused orus on Gais, Sand in Taufers, Ahrntal ja Prettau, Itaalia põhjapoolseim comune. Mühlwaldi omavalitsus ühtib Tauferer Ahrntali loodepoolse külgoruga, sealhulgas Nevesi veehoidla. Kagus suubub Reinbachi oja Sand in Taufersi juures Ahri; Rein in Taufersi küla ümbruskond on osa Rieserferner-Ahrni looduspargi looduskaitsealast.

Orgu pääseb mööda riigimaanteed, mis kulgeb Bruneckist põhja poole Gaisi ja Sand in Taufersisse, kus Ahri kuristikku sisenemist tähistab Taufersi loss. Siit ulatub org jäge pidi kirdesse Prettau ja Birnlücke kuruni. Endine Taufersi raudtee ühendus Bruneckist Sand in Taufersini lõpetati 1957. aastal.
Grozas

Grozas (ka Grozi, latgali keeles Grozys) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla keskosas. Grozas jääb piirkonna keskusest Varakļānist 6,6 ning Riiast 197,6 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2009 oli külas 61 elanikku.

Viited

Varakļāni piirkonna külad
Silenieki

Silenieki (latgali keeles Silinīki) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla keskosas maantee A12 ääres. Silenieki jääb piirkonna keskusest Varakļānist 5 ja Riiast 196,9 kilomeetri kaugusele.

Silenieki mänd ümbermõõduga 2,82 meetrit ja Silenieki vaher ümbermõõduga 3.77 meetrit on looduskaitse all.

Silenieki muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Külas asub Silsi kalmistu.

Aastal 2009 oli külas 8 elanikku.

Viited

Varakļāni piirkonna külad
Liechtensteinklamm

Liechtensteinklamm (Liechtensteini kuristik) on kuni 300 m kõrgete seintega eriti kitsas kuristik Austria Alpides 50 km Salzburgist lõunas. See on u. 4 km pikk ja saanud nime Liechtensteini vürsti Johann II järgi, kelle käiguteed paigaldati 1875. aastal.

Kuristik on u. 4 km pikk, millest 1 km on puidust käiguteede kaudu külastajatele ligipääsetav (talvekuudel suletud). Selle sügavus on kuni 300 m ja mõnes kohas on see vaid mõne meetri laiune. Kuristiku lõpus on kosk. Aastas käib seal u. 100 000 külastajat.

Mägioja Großarler Ache veed moodustasid kuristiku aastatuhandete jooksul. 1875. aastal alustasid Pongau Alpiklubi liikmed töid teha kuristik ligipääsetavaks, kuid raha puudumisel jäid need lõpetamata. Lähedalasuvas Großarlis jahimaja omanud Liechtensteini vürst Johann II annetas 600 kuldnat tööde laiendamiseks. Tööde lõppedes 1876. aastal nimetati kuristik vürsti helde annetuse auks ümber.

Legendi järgi loodi kuristik siis, kui kurat, täis viha ja raevu ebaõnnestunud plaani pärast, lendas üle kanjoni, visates sellesse vett sellise jõuga, et raius kivi.
Kristakrogs

Kristakrogs on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla edelaosas maantee A12 ääres ja  Teiči soo ning Teiči looduskaitseala serval. Kristakrogs jääb piirkonna keskusest Varakļānist 11,1 ja Riiast 189,9 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2009 oli külas 16 elanikku.

Viited

Varakļāni piirkonna külad
Stirniene

Stirniene (vanasti ka Tiltagals) on küla (vidējciems) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla lõunaosas Varakļāni kraavi kaldal maantee A12 ja Krustpilsi ning Rēzekne vahelise raudtee ääres. Stirniene jääb piirkonna keskusest Varakļānist 8,8 ja Riiast 194 kilomeetri kaugusele. Seal asub postkontor.

Stirniene tekkis Ventspils-Moskva raudteele rajatud Stirniene raudteejaama juurde. Aastal 1814 ehitati sinna Stirniene kirik. Pärast aastat 2009 asus seal mõnda aega Varakļāni valla halduskeskus. Stirniene on ümbritsevate hajaküladega kokku kasvanud, sellega on liidetud endine Zalāni küla ja osa Aizkalniešist.

Külas asub Stirniene kalmistu.

Stirniene katoliku kirik on kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis. Riikliku kaitse all on Stirniene (Tiltagalsi) muinaskalmed ehk Sõjahauad.

Elanikkond

Viited

Varakļāni piirkonna külad
Stirnienes muiža

Stirnienes muiža (ka Muiža, tõlkes Stirniene mõis) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas, Varakļāni valla halduskeskus. 

Küla asub valla lõunaosas. Stirnienes muiža jääb piirkonna keskusest Varakļānist 8,6 ja Riiast 194,9 kilomeetri kaugusele. Külas on Stirniene põhikool, rahvamaja ja raamatukogu.

Stirnienes muiža on tekkinud endise Stirniene mõisa (Sterniany) keskuse juurde.

Looduskaitse all on Muiža pärn ümbermõõduga 4,31 meetrit, lisaks saared ümbermõõtudega 3,76 meetrit, 3,71 meetrit ja 5,04 meetrit.

Aastal 1989 oli külas 88 elanikku, aastal 2009 aga 59 elanikku.

Viited

Varakļāni piirkonna külad
Maria Parr

Maria Parr (sündinud 18. jaanuaril 1981 Vanylvenis) on norra lastekirjanik. Ta kirjutab uusnorra keeles.

Ta õppis Bergeni Ülikoolis põhjamaade kirjandust ja töötab õpetajana.

Tema debüütteos "Vahvlist südamed" (uusnorra keeles "Vaffelhjarte") ilmus 2005. aastal, eesti keeles 2013. Raamat oli Brage kirjandusauhinna nominent ning 2011. aastal vändati selle põhjal Norras telesari. "Vahvlist südamed" on tõlgitud enam kui kümnesse keelde. Raamatu illustreeris Bo Gaustad. 

Laiema tuntuse saavutas Parr 2009. aastal raamatuga "Vilgukivioru Tonje" (uusnorra keeles "Tonje Glimmerdal"). Raamat võitis mitu kirjandusauhinda, teiste seas Brage kirjandusauhinna (Brageprisen) ja Eestis tõlkelastekirjanduse Paabeli Torni auhinna 2013. aastal. 

Tema kolmas ja seni viimane lasteraamat "Väravavaht ja meri" (uusnorra keeles "Keeperen og havet", 2017; eesti keeles 2018) võitis samuti Brage kirjandusauhinna ja veel mitu auhinda.

Kõik kolm raamatut on ilmunud eesti keeles Riina Hanso tõlkes kirjastuses Eesti Raamat.

Tunnustus
 2008 Hollandi lastekirjandusauhind Hõbedane Krihvel
 2009 Brage kirjandusauhind raamatu "Vilgukivioru Tonje" eest
 2010 Norra kriitikute kirjandusauhind
 2013 Paabeli Torni auhind raamatu "Vilgukivioru Tonje" eest
 2017 Brage kirjandusauhind raamatu "Väravavaht ja meri" eest

Norra kirjanikud
Lastekirjanikud
Sündinud 1981
Egert Milder

Egert Milder (sündinud 29. juulil 1989) on eesti laulja ja laulukirjutaja. 

Milderi soolokarjäär sai alguse 2018. aastal ühepäevase Euroopa-turneega, millega ta tähistas singli “Live+Love+Grow” ilmumist.  Looga "Georgia On My Mind" astus Milder üles ka Gruusia tele- ning raadiosaadetes.  Sama looga osales Milder ka 2020. aastal Eesti Laulu võistlusel, saades finaalis 4. koha.  Milderi singel "Free Again" ilmus 2020. aasta detsembris, see laul jõudis "Eesti laulu 2021" finaali. 

Enne soolokarjääri kuulus Milder alternatiivroki kollektiivi Slippery Slope. Ta on koostööd teinud ka välismaiste laulukirjutajatega ja läbinud kursusi Berklee Muusikakolledžis. Ta on kirjutanud lugusid kohalikele popartistidele nagu Stefan, Liis Lemsalu  ja Kerli Kivilaan .

Karjäär

2018: "Live+Love+Grow" 
Milderi soolokärjäär algas 2018. aastal debüütsingliga "Live+Love+Grow". Singli ilmumist tähistas Milder ühepäevase Euroopa-turneega: Gruusia, Türgi ja Valgevene kaudu koju Eestisse sõites debüteeris ta 24 tunni jooksul oma esimest singlit neljas riigis.  Raadio 2 valis singli 2018. aasta kümne parema loo hulka.

2019: "U" 
Milderi teine singel, indie-folklugu “U” ilmus 2019. aastal ning loole filmiti video Colombias endise narkoparuni Pablo Escobari häärberis, Kariibi mere rannikulinnas Cartagenas ja Medellínis.  "U" oli Raadio 2 eetris enim mängitud lugu.

2020: "Georgia (On My Mind)" ja "Your Green is Better" 
2020. aastal osales Milder Eesti Laul 2020 võistlusel looga “Georgia (On My Mind)” ning saavutas finaalis 4. koha. Tegu oli Milderi esimese singliga, mis pälvis laiema rahvusvahelise tähelepanu ja viis Milderi esinema Gruusia tele- ja raadiosaadetesse.  

2020. aasta teises pooles ilmus Milderi uus singel “Your Green is Better”. Laulu video filmiti ühes suures kurgikasvanduses.

2021: "Free again" 
2021. aastal osales Milder looga "Free Again" Eesti Laul 2021 võistlusel, kus ta jõudis finaali.

Diskograafia

Singlid

Isiklikku
3. augustil 2017 abiellus ta Gruusias Piret Järvisega. Augustis 2020 sündis neil tütar Milli.

Viited

Eesti lauljad
Sündinud 1989
Hilde Vandermeeren

Hilde Vandermeeren (sündinud 25. septembril 1970 Waregemis) on Belgia kirjanik. Ta on palju kirjutanud lastele ja noortele, aga ka täiskasvanutele mõeldud psühholoogilisi põnevikke.

Õppis psühholoogiat hollandikeelses Belgia ülikoolis Katholieke Universiteit Leuven ja töötab täiskasvanute koolitajana.

Eesti keeles on ilmunud tema lasteraamat "Operatsioon "Bernie välja!"" (Avita 2014, tõlkija Kristel Halman). Teose eest sai ta Hollandi lastekirjandusauhinna Hõbedase Krihvli. Raamatu illustreeris Lotte Leyssens.

Välislink
 Koduleht (inglise keeles)

Belgia kirjanikud
Lastekirjanikud
Sündinud 1970
Viļāni mõis

Viļāni mõis (läti keeles Viļānu muiža, poola keeles Wielony, saksa keeles Welonen) oli mõis Vitebski kubermangus Režitsa maakonnas Viļani vallas. Praegu asub mõisasüda Lätis Viļāni piirkonnas Viļāni linnas aadressil Brīvības iela 34, osa mõisakeskusest jääb ka Viļānu muiža küla aladele.

Ajalugu
Mõisa mainiti esmakordselt aastal 1495, mil Wolter von Plettenberg selle Jan de Loele läänistas. Sealsed latgalidest maaomanikud muudeti ühtlasi maksu, teo- ja sõjaväeteenistuskohuslasteks. Aastast 1507 olid mõisa omanikud de Overlackid. Rootsi-Poola sõja ajal aastal 1603 ei kinnitanud Zygmunt III Waza enam de Overlackide õigust mõisale ja andis selle hoopis Tomasz Dombrowile rendile. Edasi kuulus mõis de Offenbergidele,  aastast 1703 aga Rykidele.

Aastal 1753 sai mõisa omanikuks Michał Ryk, kes kutsus Viļānisse bernardiinide ordu mungad, rajas sinna kloostri ja kiriku. Toona oli mõis üks Latgale alade suuremaid, sellele kuulus üle 49 000 hektari maad. Sealne mõis läks aastal 1839 Karol Mannteuffeli valdusse, aastal 1840 sai sellest Löwis of Menarite omand ja aastal 1842 hakkas see kuuluma Janowskitele.

Wincenty Janowski muutis Viļāni tööstusasulaks, rajades Malta jõe teisele kaldale linatöötlemisvabriku, kus aastal 1869 oli ligi 200 töölist. Mõisale kuulusid seal veel kõrtsid, vesiveski, nahatööstus, telliselööv, kaks lubjaahju ja pruulikoda. Aastal 1920 riigistati maareformi käigus sealne mõis ja maad jagati uusmaasaajatele, osa selle valdusi läks ka  Viļāni linnale. Aastani 1941 jäi mõisakompleksi haldama Julian Janovski.

Mõisaansambel

Mõisa häärberisse rajati kool aastal 1949, tänapäeval asub seal Viļāni kunsti- ja muusikakool. Viļāni mõisa häärber on muisnsusmälestisena kohaliku kaitse all. Häärberi juures asub ka Malta jõeni ulatuv park.

Mõisale kuulunud vabriku ruumidesse rajati XX sajandi viiekümnendatel aastatel Viļāni hüdroelektrijaam, mis aastal 1994 H. Janovskise eestvedamisel taas käivitati.

Viited 

Läti mõisad
Viļāni piirkond
Latgale
ACE Logistics Group AS

ACE Logistics Group AS on logistikafirmade valdusettevõte peakorteriga Tallinnas. 

Kontsern asutati pärast Eesti taasiseseisvumist 1992. aastal, mil Estonian Air Cargo AS (hilisemate nimedega Air Cargo Estonia AS ja ACE Logistics Estonia AS) asus osutama lennutranspordi ekspedeerimisteenuseid. Esimene tegevjuht oli Karli Lambot, alates 2005. aasta lõpust on tegevjuht Andres Matkur.

Ärinimi ACE Logistics võeti kasutusele 1997. aastal. ACE Logistics kui ekspedeerimisfirma teeb koostööd lennufirmadega, laevaliinidega, autovedajatega ja raudteeoperaatoritega ning osutab koostöös oma partnervõrgustikega logistikateenuseid üle terve maailma. 

ACE Logistics Group AS-i ettevõtted asuvad Eestis, Leedus, Lätis, Valgevenes, Soomes ja Ukrainas. 2020. aastal töötas nendes kokku 200 inimest. Ettevõtete konsolideerimata kogukäive oli 52 miljonit eurot ning logistikaettevõtted käsitlesid 390 000 saadetist.

Välislingid 
 ACE Logistics Group AS koduleht

Eesti ettevõtted
Trakai rajoon

Trakai rajoon (leedu Trakų rajono savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus  endise Vilniuse maakonna aladel.

Rajooni pindala on 1208 km². 2017. aasta seisuga elas seal 32 546 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal, tänapäevastes piiridest on aastast 1999, mil osad sealsed vallad läksid loodava Elektrėnai omavalitsuse koosseisu. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Aukštadvarise, Grendavė, Lentvarise, Onuškise, Paluknysi, Rūdiškėse, Senieji Trakai ja Trakai vald.

Halduskeskus on Trakai linn. Teised tähtsamad asulad on Lentvarise ja Rūdiškėse linnad ning Aukštadvarise ja Onuškise alevid. 2011. aasta seisuga olid elanikest 56,33% leedulased, 8,28% venelased, 30,11% poolakad, 0,63% ukrainlased, 2,37% valgevenelased ja 2,28% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurimad jõed on kirdepiiril voolav Neris ja kagupiiril voolav Merkys, lisaks rajoonist algavad Strėva ja Verknė. Suuremad järved on Akmena, Galvė, Skaistis ja Vilkokšnis. Rajooni idaosa jääb Kagutasandikule, põhjaosa Nerise alamjooksu madalikule, lõunaosa aga Dzūkija kõrgustikule. Madalaim koht (55 m) asub Nerise ääres, kõrgeim koht aga Prienai rajooni piiril asuval Gedanonysi mäel.

Rajooni jäävad osaliselt Trakai rahvuspark, Aukštadvarise regionaalpark ja Nerise regionaalpark.

Välislingid 

 Rajooni koduleht (leedu keeles)

Leedu omavalitsused
Salome Samadašvili

Salome Samadašvili (gruusia keeles სალომე სამადაშვილი; sündinud 2. aprill, 1976 Thbilisis) on Gruusia poliitik.

Gruusia poliitikud
Sündinud 1976
Henri Aruküla

Henri Aruküla (sündinud 25. septembril 1991 Räpinas) on Eesti saksofonimängija.

Haridus 
Ta on õppinud Räpina Muusikakoolis trombooni ja jazz-pop-kitarri, seejärel Heino Elleri Muusikakoolis ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias trombooni erialal ja Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis saksofoni erialal. 

Teist korda lõpetas Heino Elleri Muusikakooli 2016. aastal saksofoni erialal Lembit Saarsalu õpilasena. 

Henri Aruküla on osa võtnud ameerika saksofonisti Eric Marienthali meistriklassidest.

Muusikaline tegevus 
Henri Aruküla on mänginud saksofoni mitmes ansamblis. 2015. aastal tõi ta Eestisse LED-saksofoni (väidetavalt Baltikumi esimese) ja alustas soolokarjääri. Ta esitab nii džäss- kui ka popmuusikat.

Ansamblid

Albumid

Viited
Girl in a Coma

Girl in a Coma oli Ameerika Ühendriikide bänd, mis viljeles indie rock muusikat.

Ameerika Ühendriikide ansamblid
Bad Hofgastein

Bad Hofgastein (baieri: Hofgoschdei) on alev ja vald (Marktgemeinde) Austria Salzburgi liidumaa Sankt Johann im Pongau ringkonnas. Kuurort asub Gasteini orus, suur suusakuurort kuulub Ski Amadé võrgustikku.

Gasteini org on osa Kesk-Ida-Alpide Kõrg-Tauerni mäestikust, see ulatub Lendi laiast Salzachi orust lõunas kuni Alpide peaaheliku ja Kärnteni liidumaa piirini. Bad Hofgastein asub umbes poolel teel Dorfgasteini (põhjas) ja Bad Gasteini (lõunas) vahel. Sellel on juurdepääs Tauerni raudteeliinile, mis kulgeb läbi oru kuni Tauerni raudteetunnelini.

Vallaosad on Bad Hofgastein, Harbach, Heißingfelding, Vorderschneeberg ja Wieden.

Turism 

Bad Hofgasteinis on suur hulk luksushotelle, neist suurim on viietärni Grand Park Hotel. Lisaks on hiljuti renoveeritud 4+ tärni Hotel Österreichischer Hof ja Hotel Bismarck.

Gasteini oru suusasüsteemi on viimaste aastate jooksul tehtud märkimisväärseid investeeringuid. Ainuüksi viimase kolme aasta jooksul on uute tõstukite ja suusaradade parendamiseks kulutatud 45 miljonit eurot. Hooajal 2008/09 avati Senderbahni tõstuk (uus kaheksakohaline salongtõstuk Angertalist Stubnerkogelile). Hooajal 2009/10 avati uus Stubnerkogelbahn (kaheksakohaline salongtõstuk kahes osas Bad Gasteinist Stubnerkogeli tippu), samuti GipfelXpress (uus kuuekohaline tõstuk) Dorfgasteinis.

Lisaks käimasolevatele investeeringutele on kavandamisel ka uus Schlossalmbahni tõstuk. Uus tõstuk ühendab Bad Hofgasteini kesklinna (Alpentherme vahetus läheduses) Schlossalmi tipuga.

Linna peaväljak on linna keskpunkt, sageli elava muusika ansamblite esinemiskoht.

Bad Hofgasteini külastavad tavaliselt rohkem austerlased, samuti on palju vene ja itaalia külastajaid, ning see on edukalt hoidnud oma mainet / seisnud oma naabri Bad Gasteini tõusude ja mõõnade kõrval (mis saab taas kord suuri investeeringuid, mille eesmärk on taastada ertshertsog Ferdinandi kunagised hiilgeajad).

Tuntud inimesi 

 Franz Hofer (1902–1975), nats
 Johann Grugger (* 1981), mäesuusataja

Viited 

Salzburgi liidumaa vallad
Visulahti

Visulahti on dinosaurusteemaline lõbustuspark ja turismikeskus, mis avati 1980. aastal Soomes Mikkelis Saimaa järve ja Kuopio maantee ääres (Soome maantee 5). See koosneb kolmest alast: Dinosauria, HyperDino ja Visulahti vahakapp. Dinosaurias on kaks erinevat basseini ja kolm suurt veeliumäge. Visulahtis on ka majutus ja telkimisplats. Visulahti omanik on 2007. aastal omandatud Puuharyhmä Oyj kaudu Hispaania Aspro Parks.

Viited 

Soome lõbustuspargid
Lõuna-Savo maakond
Großarl

Großarl on alev ja vald (Marktgemeinde) Austria Salzburgi liidumaa Sankt Johann im Pongau ringkonnas. Großarltali org sai oma nime Großarlilt.

Turulinn asub Pongaus Großarltalis, 70 km Salzburgist lõunas. See jaguneb ringkondadeks (põhjast lõunasse): Au (850 m), Schied (860 m), Unterberg (900 m), Großarl (895 m), samuti Eben ja Bach (900 m).

Majandus ja taristu 

Großarl on väga turismile orienteeritud turulinn. Külaliste voodite arv on u. 4500 ning seal on igas kategoorias hotellid ja hostelid. Väga muljetavaldav on neljatärni hotellide suur tihedus. 40 mägimaja tõttu kutsutakse Großarli ka "alpimajade oruks" (saksa: "Das Tal der Almen").

Aastate jooksul asusid orgu paljud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ning neist said Großarli kodanike jaoks olulised tööandjad (puusepad, müürsepad ning pinnaseliigutamise ettevõtted jne).

Tuntud inimesi 

 Edmund Entacher (* 30. september 1949), Austria Relvajõudude kindral
 Anton Sauter (1800–1881), botaanik ja arst, Ferdinand Sauteri vend, Salzburgi piirkondlike ja kultuuriuuringute korporatsiooni asutaja
 Ignatius Rieder (1858-1934), 1918-1934 Salzburgi peapiiskop
 Alois Rohrmoser (1932-2005), Atomic suusavabriku asutaja
 Wolfram Paulus (* 1957), filmirežissöör ja stsenarist
 Sepp Forcher (* 17. detsember 1930), Austria telesaatejuht, 1955-1959 Berglandhausi peremees Großarlis

Viited 

Salzburgi liidumaa vallad
Windsor (Berkshire)

Windsor on ajalooline linn Thamesi jõe ääres Berkshire'i krahvkonnas Inglismaal. 

Linna teatakse eelkõige Windsori lossi järgi, mis kuulub Windsorite kuninglikule suguvõsale. Londoni Heathrow' lennujaam jääb linnast vähem kui kümne kilomeetri kaugusele, sellepärast võib linna kohal täheldada tihedat lennuliiklust.

Välislingid
 

Suurbritannia linnad
Fred (jalgpallur, sündinud 1993)

Frederico Rodrigues de Paula Santos (enam tuntud lihtsalt kui Fred; sündinud 5. märtsil 1993 Belo Horizontes) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Manchester United ja Brasiilia jalgpallikoondises.

Brasiilia kõrgliigas debüteeris ta 2012. aastal Internacionali ridades.

2013. aasta juunis liitus ta Ukraina kõrgliiga klubiga Donetski Šahtar. Seal mängis ta kokku viis hooaega ning tuli hooaegadel 2013–14, 2016–17 ja 2017–18 klubiga Ukraina meistriks.

2018. aasta juunis siirdus ta umbes 47 miljoni naelsterlingi eest Manchester Unitedi, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 22. septembril 2018 mängus Wolverhampton Wanderersi vastu.

Brasiilia jalgpallikoondises tegi Fred debüüdi 12. novembril 2014 mängus Türgi vastu. Ta on kuulunud Brasiilia koondisse 2015. aasta Copa Américal ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Saavutused 
Internacional
Campeonato Gaúcho: 2012, 2013
Donetski Šahtar
Premjer-Liga: 2013–14, 2016–17, 2017–18
Ukraina karikas: 2017–18
Ukraina superkarikas: 2013, 2015

Välislingid 

Brasiilia jalgpallurid
Sport Club Internacionali mängijad
Donetski Šahtari mängijad
Manchester United FC mängijad
Premier League'i mängijad
Sündinud 1993
Eggenbergi loss

Eggenbergi loss (saksa keeles Schloss Eggenberg) on kõige märkimisväärsem barokne paleekompleks Steiermarki ajaloolises pealinnas Grazis.

Välislingid
 

UNESCO maailmapärandi nimistu objektid Austrias
Austria lossid