Londoni Eesti Selts

Londoni Eesti Selts (edaspidi "LES" või "selts") asutati 7. juulil 1921 tolleaegses Eesti Vabariigi Esinduses Londonis. Selts loodi Eesti haridusseltside põhimõttel ja asutamiskoosolekul astus liikmeks 25 kohalolijat. LES oli ainsaks eestlaste seltskondlikuks organisatsiooniks Inglismaal kuni 1947. aastani. Selle ajani oli seltsi eesmärgiks ühendada kõiki eestlasi Suurbritannias ning luua sidemeid kaasmaalastega muudes maailma paikades. Ka peale Inglismaa Eestlaste Ühingu ("IEÜ") asutamist püsis põhimõte, et vanima eestlaste organisatsioonina koondab LES enda umber üle kogu Inglismaa kõiki neid eestlasi kelle läheduses ei ole IEÜ osakondi ja kes soovivad kuuluda seltsi.

Seltsi eesmärgid ja tegevusalad 
LES-i eesmärkideks võeti juba algusest eestlaste kokkuhoidmine ja omavahelise läbikäimise organiseerimine rahvuslikus ja sõbralikus koostöö vaimus. 1954. aastal kinnitatud põhikirjast alates on LES-i peaeesmärgiks "Eesti iseseisvust säilitada ja innustada Londonis ja Londoni ümbruses elavaid eestlasi ja Eesti sõpru rahvusliku kultuuri eripära säilitama, edasi arendama ja tutvustama teistele rahvastele." Kauaaegne LES-i esimees ülempreester Nigul Hindo kirjutab, et seltsi ülesandeks on läbi aastate olnud soov luua eesti vaimulaadile meelepärast keskust ning võimaldada Londoni suurlinnas kõigile eestlastele omavahelist kokkusaamist ning sobivat seltskondlikku meelelahutust ja mõistlikku ajaviidet ühiste koosviibimiste näol laulu ja mängu kaasabil. Läbi aegade on LES ka püüdnud pakkuda külalislahkust ja kaaseestlastega kohtumise võimalusi, seda eriti lühiajaliselt Londonit külastavatele eestlastele. Oma üritustega on LES pakkunud meelelahutust Londoni eesti kogukonnale.

Juba algaastatel toimis seltsi ruumides lugemislaud ajalehtedega ja raamatukogu, õpiti ja kanti ette näidendeid, korraldati kohviõhtuid ja seltskondlikke ajaviitemänge, kuid peeti ka kõnesid, lauldi ühislaule ja tehti "väikest jalakeerutust" grammofonimuusika saatel. Suuremad kokkutulekud olid harilikult Eesti Vabariigi aastapäeval, emadepäeval, jõulupühal ja väliseesti päeval. Praegu on seltsi organiseeritud suurem koosviibimine jõulupidu.

LES on rahvus-kultuuriline organisatsioon – tema koosolekuil ja nimel ei ole lubatud propageerida isiklikke poliitilisi vaated. Seltskondlik organisatsioon ei või asuda mitte ühegi erakonna poliitilisele seisukohale, vaid peab jääma erapooletuks. Kuid seltsi liikmed ise oma eraelus võivad vabalt kuuluda ja tegutseda kõigis seaduste poolt lubatud poliitilistes organisatsioonides; aga nende isiklik maailmavaade ei tohi takistada ega häirida seltskondlikku tegevust ning haridus- ja kultuurielu ettevõtmisi.

Seltsi juhatus 
Seltsi juhatus valitakse üheks aastaks LES peakoosolekul. Seltsi juhatuses on esimees, laekur ja kirjatoimetaja.

Esimeeste loend 
 1921–1927 Johan Palmer
 ... Eugen Johanson
 1935–1937 Erich Sarv
 1937–1939 Boris Jakobson
 1939–1941 Ernst Johannes Kollist
 1941–1942 Elsa Mändla
 1942–1946 Magnus Kolk
 1946–1952 Endel Aruja
 1952–1963 Nigul Hindo
 1963–1966 Otto Pärnsalu
 1966–1974 Juhan Pruuden
 1974–1977 Arnold Ojasoo
 1977–1979 Erika Pärnsalu
 1979–1987 Helmut Heinastu
 1987–1992 Tamara Maripuu
 1993 Linda Reinbach
 1994–1995 Katrin Legrain
 1996 Linda Reinbach
 1997–1999 Artur Sepp
 2000–2006 Avo Hiiemäe
 2007 Margit Luuka
 2008 Janika Värk
 2009–2011 Priidu Rebane
 2012–2014 Ave Siilak
 2015–2017 Evelin Siilak
 2018– Tiia Avastu

Liikmed 
LES-i liikmete arv on läbi aastate olnud muutlik. Seltsi nimekirjade järgi on ametlik liikmesus olnud järgmine järgmine: 1921. aastal – 25 liiget, 1929. aastal – 30; 1937. aastal – 50; 1941. aastal – 81; 1948. aastal – 479; 1951. aastal – 202; 1960. aastal – 128; 1968. aastal – 118; 1985. aastal – 95; 1998. aastal – 78.

Vaata ka 

 Londoni Eesti Seltsi Rahvatants

Viited

Välislingid 
 Koduleht

Väliseesti organisatsioonid
Eesti Selts