Zasłaŭje

Zasłaŭje (poola keeles Zasław, varem ka Zasław Litewski) on linn Valgevenes Minski oblastis Minski rajoonis. Linn asub Svisłači jõe ääres, 12 kilomeetri kaugusel riigi pealinnast Minskist. Linna läbib Minski ja Maładziečna vaheline raudtee.

Haridust annavad kolm keskkooli, spordikallakuga internaatkool ja muusikakool. Linnas on kultuurimaja ja kaks raamatukogu.

Linnas on keemiatööstus (lakkvärvid), polügraafiatööstus ja toiduainetetööstus, seal töödeldakse puitu ja valmistatakse ehitusmaterjale (raudbetoonist detailid). 

Vaatamisväärsusteks on katoliku kirik (1774–1779), XVI sajandil rajatud endine kalvinistide, praegune õigeusu kirik, endise Zasłaŭje lossi varemed (kasutusel XI–XVIII sajandil) ja linnamägi (kasutusel X–XI sajandil). Aastal 1986 loodi linna juurde ajaloolis-kultuuriline kaitseala.

Ajalugu 

Arheoloogiliste andmete põhjal tekkis linna kohale Svisłači jõe kaldale X sajandil krivitšite asula. Zasłaŭje linna on esimest korda mainitud aastal 985, mil Vladimir Püha andis selle oma naisele Rogneda Rogvolodovnale ja pojale Izjaslav Vladimirovitšile, umbes sel ajal asustati ka sealne linnamägi. Tol ajal asutati linna ka klooster, aga selle asukoht on teadmata, ühtlasi ristiti kohalik rahvas.

Aastal 1127 mainitakse Połacki ja Kiievi vaheliste sõdadega seoses esimest korda Izjaslavi vürstiriiki mille keskuseks Zasłaŭje oli. XIII sajandi lõpus hakkas linn kuuluma Leedu Suurvürstiriiki. Algul suurvürstidele kuulunud linna andis Kęstutis oma nooremale vennale Jaunutisele, kes pani seal aluse Zaslavskiste suguvõsale. Aastal 1434 põletas Švitrigaila linna maha.

Aastal 1539 läks Zasłaŭje Hlebowiczite valdusesse. Seoses territoriaal-administratiivse reormiga hakkas see kuuluma Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda. XVI sajandi teisel poolel hakkas sealse kalvinistide koguduse juures tegutsema kool, ka oli koguduse juures trükikoda, kus Szymon Budny lasi trükkida oma piibli. Aastal 1625 ehitati linna katoliku kirik.

Aastal 1655 rüüstasid linna Moskva väed. Ühtlasi purustati sealne loss. Aastal 1678 läks linn Sapiehade valdusesse. Aastal 1678 (teistel andmetel 1676 asutasid Sapiehad linna dominiiklaste kloostri.

Aastal 1753 läks linn Przeździeckite valdusess. Aastal 1772 andis Stanisław II linnale õiguse pidada neli korda aastas laata. XVIII sajandi teisel poolel tegutsesid linna telliselööv ja kalevivabrik.

Aastal 1793 läks Zasłaŭje teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu, ühtlasi muudeti linn aleviks. Zasłaŭje hakkas kuuluma Minski kubermangu ja Minski kreisi. Aastal 1815 omandasid alevi Pruszyńskid. Seoses Kastuś Kalinoŭski ülestõusuga konfiskeerisid tsaarivõimud alevi ka sellelt suguvõsalt. Aastal 1873 valmis alevit läbiv raudtee.

1921. aastal hakkas Zasłaŭje kuuluma Valgevene NSV koosseisu. Aastail 1924–1959 oli alev samanimelise rajooni keskus, seejärel liideti see Minski rajooniga. Aastal 1985 muudeti alev taas linnaks.

Pilte

Tuntud elanikke 
Jazep Karanieŭski – Valgevene pedagoog ja riigitegelane
Izjaslav Vladimirovitš – Kiievi-Vene vürst
Szymon Budny – Rzeczpospolita vaimulik
Uładzimier Marzon – Valgevene kirurg
Chviados Šynkler – Valgevene kirjanik

Välislingid

Zasłaŭje
Zasłaŭje ajaloolis-kultuuriline kaitseala (valgevene keeles)
Zasłaŭje
Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
Linn YouTube'is (I osa)
Linn YouTube'is (II osa)

Valgevene linnad
Minski rajoon