joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
30. juuni

30. juuni on Gregoriuse kalendri 181. (liigaastal 182.) päev. Juliuse kalendri järgi 17. juuni (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1558 – Vene-Liivi sõda: Moskva tsaaririigi väed vallutasid Vastseliina linnuse.
 1869 – Tartus algas I üldlaulupidu.
 1894 – Tartus algas 2. juulini kestnud V üldlaulupidu.
 1900 – Tallinna saabus Viljandist esimene rong.
1920 – Sõjaringkonnakohtu otsusega mõisteti Georg Kreuks ja Vladimir Bogdanov surma.
1923 – toimus 2. juulini kestnud VIII üldlaulupidu.
 1926 – Vabariigi valitsuse otsusega anti Põltsamaale ja Tapale linnaõigused.
1930 – Loksal algasid Eesti-Saksa koostöös tehtava mängufilmi "Kire lained" võtted.
 1933 – sise- ja kohtuministri otsusega suleti ajaleht Sõnumed üheks nädalaks ärevust tekitavate juttude levitamise pärast, selle asemel hakkas 1. juulil ilmuma Hommikleht.
1933 – valitsus teatas, et müüb moraalselt vananenud hävitajalaevad (Lennuk ja Vambola) Peruule. Müük pälvis ühiskonnas suure pahameele.
 1936 – Leedus toimus Eesti-Leedu maavõistlus jalgpallis, mille Eesti kaotas 0:2. Ühtlasi jõudis sellelt võistluselt Eestisse esimest korda välismaal tehtud raadioreportaaž.
   1936 – riigivanem Konstantin Päts kinnitas Paul Kogermani Tallinna Tehnikainstituudi rektoriks ning orgaanilise keemia korraliseks professoriks.
 1939 – Šveitsis Luzernis algasid 32. maailmameistrivõistlused laskmises, kus Eesti 22-liikmeline koondis võitis.
 1941 – Nõukogude repressiivorganid korraldasid Lääne-Eesti saartel teise massilise küüditamise laine (30. juuni – 1.juuli).
 1941 – NKVD vangistas Ants Piibu.
1962 – toimus 1. juulini kestnud I koolinoorte laulu- ja tantsupidu
1969 – Narva lähedal käivitati Eesti Elektrijaama energiaplokk.
1989 – asutati Eesti Kristlik-Demokraatlik Liit (EKDL, esimees Illar Hallaste).

Maailmas
 762 – Bütsantsi vägi purustas täielikult bulgaarlaste väe 
1859 – akrobaat Charles Blondin ületas köiel Niagara joa.
 1905 – Albert Einstein esitles erirelatiivsusteooriat.
 1908 – Siberis plahvatas Tunguusi meteoriit.
 1934 – pikkade nugade öö Saksamaal.
 1941 – Saksa väed hõivasid Lvivi.

Sündinud 

 1583 – Jakob De la Gardie, Rootsi väejuht ja riigimees
 1789 – Horace Vernet, prantsuse maalikunstnik
 1893 – Walter Ulbricht, Saksa DV riigitegelane
 1929 – Ülo Lumiste, eesti matemaatik
 1931 – Lembit Raid, eesti ajaloolane
 1933 – Rein Kirsipuu, eesti jalgrattatreener
 1941 – Ruth Soonets, eesti arst
 1945 – Mari Roosvalt, eesti graafik
 1947 – Tõnis Rätsep, eesti näitleja
 1948 – Vilen Künnapu, eesti arhitekt
 1950 – Viive Tüür, eesti haridustöötaja
 1957 – Peeter Leinbock, eesti skulptor
 1965 – Anna Levandi, vene iluuisutaja ja eesti iluuisutamistreener
 1975 – Berk Vaher, eesti kirjanik
 1981 – Barbora Špotáková, Tšehhi odaviskaja
 1992 – Lynx Gaede, USA lauljanna
 1992 – Lamb Gaede, USA lauljanna

Surnud 

1583 – Sofia Gyllenhielm, Johan III tütar
1934 – Gregor Strasser, Saksa poliitik
1966 – Margery Allingham, inglise kirjanik
1976 – Hans Kruus, Eesti ajaloolane ja poliitik

Pühad 
 Kongo DV iseseisvuspäev
 õigeusu kirikus Kristuse 12 apostli mälestuspäev

Nimepäev 
 Eestis – Helend, Päivo, Päivu

Ilmarekordid 
2010 – Eestis aasta kõrgeim õhutemperatuur +28,2 °C

Viited 

Juuni 30
1. juuli

1. juuli on Gregoriuse kalendri 182. (liigaastal 183.) päev. Juliuse kalendri järgi 18. juuni (1901–2099).

Sündmused

Eestis 
1881 – 17 eesti seltsi esitas Aleksander III-le kollektiivmärgukirja, kus olid kirjas rahvusliku liikumise radikaalse suuna peamised poliitilised nõudmised.
1912 – Tallinnas algasid 4. juulini kestnud II Balti ajaloolaste päevad.
1912 – rahvusvaheline autode võidusõit (nn keisrisõit), mis kulges marsruudil Peterburi-Narva-Tallinn-Tartu-Riia, läbis 1. ja 2. juulil ka Eesti ala. 
1921 – riigiametnikel, riigiteenijatel, üliõpilastel ja kooliõpilastel keelati endise Vene vormiriiete ja mundrimärkide kandmine.
1926 – kehtima hakkas perekonnaseisuseadus.
1930 – riigisiseselt kaotas pass isikut tõendava dokumendina tähtsuse.
1941 – NKGB eestvõttel hakati küüditama inimesi Saaremaalt, Hiiumaalt, Muhust ja Vormsilt; küüditamine kestis 4. juulini.
1944 – Kadrioru staadionil tähistati nüüdisaegse olümpialiikumise 50. aastapäeva.
1958 – masinatraktorijaamad (MTJ) korraldati ümber remonditehnikajaamadeks. Ümberkorraldamise käigus läks enamik MTJ-de tehnikast kolhooside kätte.
 1974 – Eesti Televisiooni soomekeelsed saated olid eetris viimast korda. ETV oli soomekeelseid saateid edastanud alates 7. oktoobrist 1956.
 1978 – Tallinna Patarei vanglast vabanes metsavend Taisto Praks.
 1994 – Eesti kodanike käes olnud Nõukogude Liidu passid kaotasid kehtivuse.
 2003 – avati A Le Coq Tartu Õllemuuseum.
 2005 – Eesti sõlmis diplomaatilised suhted Afganistaniga.
 2006 – asutati Eesti Rahvuslik Liikumine.
 2008 – viimane ametlik rong Lavassaare–Tootsi kitsarööpmelisel raudteel.
 2010 – kell 5 hommikul lülitati täielikult välja analoogtelevisioon.
 2013 – Elektriraudtee ASi esimene Stadler FLIRT elektrirong hakkas reisijaid teenindama..

Maailmas 
 1097 – Antiookia vürst Bohémond I juhtimisel võitsid ristisõdijad türklasi Dorylaioni lahingus.
 1520 – "Kurb öö" : asteegid eesotsas kuningas Cuitláhuaciga korraldasid veresauna Hernán Cortési konkistadooridele.
 1569 – Poola ja Leedu ühinesid Lublini uniooniks.
 1661 – Kärdes sõlmiti Rootsi kuningriigi ja Vene tsaaririigi vahel Kärde rahu.
 1863 – Ameerika kodusõda: algas Gettysburgi lahing.
 1867 – moodustati Kanada.
 1908 – SOS kuulutati rahvusvaheliseks häiresignaaliks.
 1916 – Somme'i lahingu esimene päev, kus langes 20 000 Briti sõdurit.
 1979 – Sony esitles esimest kaasaskantavat kassettmagnetofoni, mis oli taskusse mahtuv seade koos kõrvaklappidega.

Sündinud

Surnud 

1876 – Mihhail Bakunin, anarhist
1860 – Charles Goodyear, ameerika leiutaja
1925 – Erik Satie, prantsuse helilooja
1933 – Mihkel Parsman, Eesti sõjaväelane
1950 – Eliel Saarinen, soome arhitekt
1961 – Jānis Endzelīns, läti keeleteadlane
1977 – Hugo Valma, eesti eripedagoog
2004 – Marlon Brando, ameerika näitleja
2006 – Robert Lepikson, eesti poliitik, äritegelane ja tuntud rallisõitja
2009 – Ljudmila Zõkina, vene laulja
2015 – Nicholas Winton, briti filantroop
2021 – Voldemar Kolga, eesti psühholoog

Pühad 
 Rwanda iseseisvuspäev

Nimepäev 
 Eestis – Eha, Ehala, Hämarik

Ilmarekordid 
...

Viited 

Juuli 01
4. juuli

4. juuli on Gregoriuse kalendri 185. (liigaastal 186.) päev. Juliuse kalendri järgi 21. juuni (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1866 – 
1909 – Tartus toimus Eesti muusikapäev.
 1940 – Sisekaitseülem Harald Haberman lubas ainsa poliitilise jõuna edasi tegutseda kommunistlikul parteil.
1980 – Tallinnas toimus 6. juulini kestnud XIX üldlaulupidu.
1981 – Tallinnas toimus 5. juulini kestnud V rahvatantsupidu.
 1999 – Hispaania politsei võttis Kanaari saarte lähedal üle Bahama lipu all sõitva traaleri A. H. Tammsaare. Laevalt leiti kümne tonni kokaiini, mille väärtuseks hinnati umbes 15 miljardit Eesti krooni. 16-liikmelisse meeskonda kuulus kuus Eestist pärit meremeest, ülejäänud olid Venemaa ja Valgevene kodanikud.
2015 – rohkem kui 360 tsiklimeest külastas ühissõidul Vao küla Lääne-Virumaal.

Maailmas
 414 – Ida-Roomas kuulutati keiser Theodosius II 16-aastane õde Pulcheria augustaks, mille järel oli Rooma impeeriumil formaalselt kolm valitsejat: Honorius, Theodosius II ja Pulcheria.
1187 – Saladini võit Hattini lahingus.
 1456 – türklased alustasid Belgradi piiramist.
 1710 – Riia alistus Põhjasõjas Vene vägedele.
 1776 – võeti vastu Ameerika Ühendriikide Iseseisvusdeklaratsioon.
 1810 – Prantsusmaa okupeeris Amsterdami.
 1863 – Vicksburg alistus Ulysses S. Grantile.
 1894 – kuulutati välja lühiajaline Hawaii vabariik.
 1946 – Poolas Kielces toimus juudipogromm. Tapeti 42 juuti ja hukkus 2 poolakat, üle 70 inimese sai vigastada.

Sündinud 

1779 – Gustav von Ewers, saksa päritolu ajaloolane, jurist, publitsist ja teadusorganisaator
1872 – Calvin Coolidge, Ameerika Ühendriikide 30. president
1880 – Vojtech Tuka, slovaki poliitik ja jurist
1911 – Franco Ferrara, itaalia dirigent
1913 – Triina Saare, eesti kirjanik
1930 – Endel Palmiste, eesti graafik
1935 – Leo Tamm, eesti pediaater
1947 – Katrin Kumpan, eesti kultuuritegelane
 1947 – Lembit Ulfsak, eesti näitleja ja lavastaja
1948 – Tõnu Tepandi, eesti näitleja
1957 – Anne Veesaar (Elling), eesti näitleja
 1957 – Rein Lang, eesti justiitsminister
1958 – Tõnu Oja, eesti näitleja
1959 – Kaido Kask, eesti keraamik
1961 – Helle Raidla, eesti ajakirjanik
 1961 – Urmas Espenberg, eesti kirjanik
1962 – Aavo Savitsch, eesti poliitikategelane, maailmavaatelt rahvuslane
1965 – Raino Paron, eesti vandeadvokaat
1971 – Liivika Hanstin, eesti näitleja

Surnud 

1826 – John Adams, Ameerika Ühendriikide teine president
1826 – Thomas Jefferson, Ameerika Ühendriikide kolmas president
1834 – Marie Curie, poola füüsik (Nobeli auhinna laureaat)
1851 – Carl Friedrich von Ledebour, saksa botaanik
1881 – Johan Vilhelm Snellman, Soome poliitik ja kultuuritegelane
1904 – August von Husen, endine Tallinna linnapea

Pühad 
Ameerika Ühendriikide iseseisvuspäev
Vene Õigeusu Kirikus Nikolai II ja tema perekonna mälestuspäev
Vene Õigeusu Kirikus ikoonikirjutaja Andrei Rubljovi mälestuspäev

Nimepäev 
 Eestis – Virgo, Virmo, Virvo

Ilmarekordid 
1972 – Metsküla Saaremaal sadas ööpäevas maha 148 mm. See on kehtiv Eesti rekord.

Viited 

Juuli 04
9. juuli

9. juuli on Gregoriuse kalendri 190. (liigaastal 191.) päev. Juliuse kalendri järgi 26. juuni (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1805 – otsustati avada Rakvere kreiskool.
1857 – Tallinnas algas 15. juulini kestnud esimene suur ülemaaline saksa laulupäev.
1899 – Tartus algas Jaan Tõnissoni eestvõttel I Eesti põllutöö kongress, mis kestis 11. juulini.
1919 – Tallinnas avati eesti kunstnike tööde suur ülevaatenäitus.
 1937 – allveelaev Lembit saabus Tallinna.

Maailmas
 518 – Justinus I  sai Anastasius I järel Bütsantsi keisriks
1386 – Sempachi lahing lõppes Leopold III Habsburgi hukkumise ja Vana Šveitsi Konföderatsiooni võiduga.
 1701 – Austria väejuht Savoia Eugen alustas sõda kuulutamata Hispaania pärilussõja. Ta lõi Prantsuse marssali Nicolas de Catinat' vägesid Itaalias Carpi lahingus.
 1762 – Katariina II toetuseks koondunud kaardivägi kukutas keiser Peeter III ja kuulutas Katariina II paleepöörde tulemusena riigi ainuvalitsejaks.
 1810 – Napoleon I kuulutas Hollandi Kuningriigi laialisaadetuks ning annekteeris Madalmaad Prantsusmaa riigi külge.
 1902 – patenteeriti barbituurhape  kui rahusti ja unerohi, mille terapeutiline doos on märkimisväärselt väiksem surmavast.
 1915 – Esimene maailmasõda: Saksa koloonia Saksa Edela-Aafrika alistus Lõuna-Aafrika Uniooni vägedele.
 1918 – Nashville'is Tennessees põrkasid kokku kaks rongi. Hukkus 101 inimest.
 1941 – Teine maailmasõda: Saksa väed hõivasid Pihkva.
 1955 – filosoof ja matemaatik Bertrand Russell avalikustas Londonis tema ja veel kümne teadlase poolt allkirjastatud Russelli-Einsteini manifesti, mis kutsus üles mõtlema tuumarelvade kasutamise tagajärgedele.
 2006 – S7 Airlinesi lend 778 lõppes Irkutski lennuväljal õnnetusega. Hukkus 125 inimest.
 2011 – Lõuna-Sudaan kuulutati iseseisvaks riigiks.

Sündinud 

1834 – Jan Neruda, tšehhi kirjanik
1878 – Eduard Sõrmus, eesti viiuldaja ja revolutsionäär
1894 – Pjotr Kapitsa, vene füüsik
1894 – Nedo Nadi, itaalia vehkleja
1901 – Barbara Cartland, inglise kirjanik
1906 – Aleksander Prima, eesti aiandusspetsialist
1914 – Willi Stoph, Saksa DV riigitegelane
1929 – Hassan II, Maroko kuningas
1929 – Allan Liim, eesti ajaloolane
1930 – Juhan Maidlo, eesti spordiajakirjanik
1932 – Donald Rumsfeld, USA poliitik
1937 – Ljudmilla Priimägi, eesti viroloog
1946 – Bon Scott, AC/DC laulja
1947 – O. J. Simpson, ameerika jalgpallur ja filminäitleja
1948 – Priit Raik, eesti helilooja ja dirigent
1950 – Viktor Janukovõtš, ukraina poliitik
1956 – Tom Hanks, USA näitleja
1965 – Courtney Love, ameerika rokkmuusik ja näitleja
1967 – Indrek Taalmaa, eesti näitleja
1970 – Ilmārs Bricis, Läti laskesuusataja
1975 – Jüri Nael, eesti koreograaf
1975 – Elo Selirand, eesti telerežissöör

Surnud 

1744 – Friedrich von Löwen, baltisaksa poliitik
1932 – King Camp Gillette, USA leiutaja
1971 – Karl Ast, eesti kirjanik ja poliitik
1995 – Aleksander Arulaid, eesti maletaja
1996 – Eno Raud, eesti lastekirjanik
1997 – Oskar Kuningas, eesti kirjandusloolane ja tõlkija
2004 – Teet Kuusmaa, eesti karikaturist

Pühad 
...

Nimepäev 
 Eestis – Aive, Aivi

Ilmarekordid 
...

Viited 

Juuli 09
11. juuli

11. juuli on Gregoriuse kalendri 192. (liigaastal 193.) päev. Juliuse kalendri järgi 28. juuni (1901–2099).

Sündmused

Eestis
1924 – Eestis hakkas kehtima kuldkroon.
1980 – avati Tallinna teletorn.

Maailmas
1811 – Itaalia õpetlane Amedeo Avogadro avaldas kirjutise gaaside molekulaarsest koostisest. Selle alusel sisaldub eri gaaside võrdses ruumalas võrdsel temperatuuril ja rõhul võrdne arv aineosakesi (Avogadro arv).
1940 – Rumeenia heideti Rahvasteliidust välja.
1942 – 24 Briti pommitajat pommitas Danzigi allveelaevade tehast.
1975 – Hiina arheoloogid andsid teada, et on leidnud muiste matmiskoha kunagise riigi pealinna Xiani läheduses, kust avastati 8000 elusuuruses sõdalase savikuju.
1985 – Kirurg Harlan Stone andis teada, et on kasutanud tõmblukke patsientide operatsioonihaavade ajutiseks sulgemiseks, sest neid haavu pidi ravi eesmärgil taasavatama.
1987 – ÜRO hinnangul ületas maailma elanike arv 5 miljardi piiri.
2009 – Ajakirjas Cell avaldati artikkel, kus avalikustati Neandertali inimese genoom, uuringuid teostanud töörühma juhtis Eesti juurtega geneetik Svante Pääbo.

Sündinud 

1767 – John Quincy Adams, USA kuues president
1946 – Toomas Leito, eesti ajakirjanik
1958 – Jaak Ojakäär, eesti muusikasaadete toimetaja ja muusikakriitik
1967 – Mare Tralla, eesti kunstnik
1973 – Konstantínos Kentéris, kreeka jooksja
1979 – Raio Piiroja, eesti jalgpallur

Surnud 

 1935 – Aleksander Arro ja Ernst Muru, Eesti sõjaväelased (lennuõnnetus)
 1935 – Eduard Timbermann, eesti kunstnik
 1937 – George Gershwin, Ameerika helilooja
 1974 – Pär Lagerkvist, rootsi kirjanik
 2008 – Anatoli Pristavkin, vene kirjanik
 2014 – Heldur Tõnisson, eesti ärimees

Pühad 
...

Nimepäev 
 Eestis – Asko, Askur

Ilmarekordid 
2021 – kõrgeim õhutemperatuur Kundas (+33,9 kraadi).

Viited

Juuli 11
12. juuli

12. juuli on Gregoriuse kalendri 193. (liigaastal 194.) päev. Juliuse kalendri järgi 29. juuni (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1880 – Venemaa keiser kinnitas Tartu õpperingkonna reaalkoolide põhimääruse, mille järgi Eesti alal võis asutada kohalikke saksa õppekeelega reaalkoole. See oli eriline seetõttu, et nende koolide asutamine ei olnud ülevenemaalise põhimäärusega kooskõlas.  
1912 – Tallinnas Paljassaarel pandi paika Peeter Suure sõjasadama põhjakivi. Üritusel osales ka Nikolai II.
1928 – Nõukogude jäälõhkuja Krassin (selle kapten oli eestlane Karl Jõgi) päästis Teravmägede lähedal Umberto Nobile ekspeditsiooni ellujäänud.
1930 – Riigikogu võttis vastu teraviljakaitseseaduse, mille kohaselt rukki ja rukkijahu importimise õiguse sai üksnes riik.
 1996 – Eesti ja Läti sõlmisid merepiirilepingu.
 1998 – Hoiupanga ja Hansapanga aktsionärid andsid heakskiidu pankade ühinemisele, mille tulemusel tekkis Baltimaade suurim finantskontsern.
 ...

Maailmas
 1891 – Saksa anatoom Heinrich Wilhelm Gottfried von Waldeyer-Hartz võttis närviraku tähenduses kasutusele sõna "neuron".
 1917 – Esimene maailmasõda: Saksa üksused kasutasid Belgias Ieperi lähistel esmakordselt sinepigaasi keemiarelvana.
 1920 – Leedu ja Nõukogude Venemaa vahel sõlmiti Moskva rahuleping.
 1931 – Prantsusmaal avati D'Artagnani mälestussammas.
 1941 – Nõukogude Liidus võeti vastu dekreet, millega saadeti GULAGi kinnipidamiskohtades viibivad isikud nende soovil rindele erilistes kinnipeetutest formeeritud väeosade koosseisus.
 1945 – USA sõjaväeline valitsus Saksamaal avaldas nimekirja umbes 1000 natsionaalsotsialistlikust raamatust, mis tuli avalikest raamatukogudest eemaldada.
 1962 – The Rolling Stones andis Londonis Marquee Clubis oma esimese kontserdi.
 1975 – São Tomé ja Príncipe iseseisvus Portugalist.
 1979 – Kiribati iseseisvus Suurbritanniast.

Sündinud 

 1596 – Mihhail I Fjodorovitš, Vene tsaar, Romanovite dünastia rajaja
 1817 – Henry David Thoreau, USA kirjanik ja filosoof
 1868 – Stefan George, saksa luuletaja
 1904 – Pablo Neruda, tšiili luuletaja, Nobeli kirjandusauhind 1971
 1934 – Van Cliburn, ameerika pianist
 1937 – Bill Cosby, ameerika telekoomik
 1946 – Valentina Tolkunova, vene laulja
 1968 – Tõnu Viik, eesti filosoof
 1969 – Lisa Nicole Carson, ameerika filminäitleja
 1974 – Stylianós Giannakópoulos, kreeka jalgpallur
 1978 – Michelle Rodriguez, ameerika näitleja
 1982 – Antonio Cassano, itaalia jalgpallur

Surnud 

1712 – Richard Cromwell, Inglise poliitik
1917 – Hugo Simberg, soome kunstnik
1935 – Alfred Dreyfus, juudi päritolu Prantsuse ohvitser
1949 – Douglas Hyde, Iirimaa keeleteadlane ja poliitik, riigi president 1938–1945
1967 – Friedrich Ermler, Vene filmirežissöör
1981 – Boriss Polevoi, vene kirjanik ja ajakirjanik
2014 – Valerija Novodvorskaja, Venemaa poliitik, inimõiguslane, ajakirjanik ja endine Nõukogude dissident

Pühad 
...

Nimepäev 
 Eestis – Armand, Herman, Hermann, Hermo, Härm, Härmel, Härmo

Ilmarekordid 
2010 – päeva kõrgeim õhutemperatuur Tallinnas (+31,6 °C). Eelmine päeva rekord (+31,0 °C) oli 1885. aastal.
2010 – aasta kõrgeim õhutemperatuur Eestis (Jõgeval +32,9 °C).

Viited 

Juuli 12
15. juuli

15. juuli on Gregoriuse kalendri 196. (liigaastal 197.) päev. Juliuse kalendri järgi 2. juuli (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1784 – pearaharahutused. Puuaiasõda: Räpinas toimunud kokkupõrge talurahva ja nende korralekutsumiseks kohale toodud sõjaväeosade vahel.
1814 – Tartus alustab tegutsemist Tartu Ülikooli õppejõudude ja üliõpilaste ajaviiteklubi Akadeemiline Musse.
 1880 – asutati eesti esimene naisorganisatsioon Eesti Aleksandri-komitee Tallinna naisabikomitee, mille eesotsas oli Lydia Koidula õde Eugenie Rosenthal.
 1917 – 
 1917 – Tallinnas Estonia teatri saalis kogunes Tallinna Eesti Liidu (esimees Jüri Vilms) eestvedamisel kokku ülemaaline rahvaasemike kongress ehk rahvakongress. Kongressi eesmärk oli lahendada  valimiste ja kubermangukomissari võimukriis. Kongressil osales 800 esindajat, ent erimeelsuste tõttu kongress lõhenes ja vasak tiib, kes jäi vähemusse, lahkus.
 1917 – Narva Seltskondlik Komitee viis läbi rahvaküsitluse Narva haldusliku kuulumise osas. Küsitluse tulemused näitasid, et enamik küsitletutest pooldas Narva ja selle ümbruse eraldumist Jamburgi maakonnast ja ühtlasi loodava Narva maakonna kuulumist Eestimaa kubermangu koosseisu.
 1945 – usukultusasjade volinik Johannes Kivi teatas, et kiriku ja vaimuliku puudumise tõttu jäävad registreerimata Tallinna Pauluse, Tallinna Niguliste, Pärnu Niguliste, Tartu Pauluse II ja Tartu Maarja II kogudus.

Maailmas
668 – 15. juulil uputati Sürakuusas Bütsantsi keiser Constans II, kes parajasti pesi end vannis
1099 – Esimene ristisõda: Ristisõdijad vallutasid Jeruusalemma.
1795 – "Marseljees" kuulutati ametlikult Prantsusmaa riigihümniks.
1922 – moodustati Jaapani Kommunistlik Partei.
1965 – USA kosmoselaev Mariner IV saatis Maale esimesed lähifotod Marsist.
1999 – Hiina teatas, et on leiutanud oma neutronipommi, avalikustades USA tuumaspionaažisüüdistuse peale pretsedenditult oma tuumaarsenali.

Sündinud 

 1606 – Rembrandt, hollandi kunstnik
 1886 – Karl Parts, Eesti sõjaväelane ja Vabadussõja väejuht
 1905 – Gerhard Kõrb, Eesti riigiametnik
 1919 – Iris Murdoch, iiri kirjanik
 1926 – Leopoldo Galtieri, Argentina kindral ja diktaator
 1949 – Carl Bildt, Rootsi poliitik
 1953 – Jean-Bertrand Aristide, Haiti poliitik
 1961 – Forest Whitaker, ameerika näitleja
 1965 – Raivo E. Tamm, eesti näitleja
 1969 – Toomas Vavilov, eesti klarnetist ja dirigent
 1973 – Brian Austin Green, ameerika näitleja
 1976 – Diane Kruger, saksa filminäitleja

Surnud 

 668 – Constans II, Bütsantsi keiser 641–668
 1904 – Anton Tšehhov, vene kirjanik
 1929 – Hugo von Hofmannsthal, Austria kirjanik
 1974 – Gert Helbemäe, eesti kirjanik
 1990 – Oleg Kagan, Vene viiuldaja
 2020 – Kaalu Kirme, eesti kunstiteadlane

Pühad 
...

Nimepäev 
 Eestis – Ragne, Raina, Raine, Raini

Ilmarekordid 
2010 – aasta kõrgeim õhutemperatuur Eestis (Narva-Jõesuu, +33,7 °C). Eelmine rekord oli registreeritud 13. juulil.

Viited 

Juuli 15
20. juuli

20. juuli on Gregoriuse kalendri 201. (liigaastal 202.) päev. Juliuse kalendri järgi 7. juuli (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1820 – Eestimaa kuberner võttis kooleraepideemia tõkestamiseks kasutusele abinõusid. Tallinnas oli aasta jooksul olnud eraisikute seas 499 haigusjuhtumit, millest 250 lõppes surmaga.
1955 – Tallinnas toimus 21. juulini kestnud XIV üldlaulupidu ja rahvakunstiõhtu
1963 – Tallinnas toimus 21. juulini kestnud I üle-eestiline rahvatantsupidu (I ENSV rahvatantsupidu).
 1980 – Tallinnas avati Moskva Olümpiamängude purjeregatt.
1985 – Tallinnas toimus 21. juulini kestnud XX üldlaulupidu ja VI üldtantsupidu.
2022 – Tallinna lauluväljakul esines Saksamaa industrialmetal'it viljelev ansambel Rammstein.

Maailmas
 1944 – Adolf Hitlerile tehti atentaat.
 1969 – Kuu pinnale laskusid esimesed inimesed, USA astronaudid Neil Armstrong ja Edwin Aldrin.
 1976 – Marsile maandus esmakordselt inimeste lähetatud NASA automaatjaam Viking I, mille ülesandeks oli  pinnaseproove võttes leida sealt elu jälgi.
 1994 – Valgevenes asus presidendiametisse Aleksandr Lukašenka.

Sündinud 

 1822 – Gregor Mendel, Austria munk, geneetika isa
 1919 – Edmund Hillary, Uus-Meremaa alpinist ja maadeuurija
 1934 – Uwe Johnson, saksa kirjanik
 1951 – Krista Kaer, eesti tõlkija
 1963 – Paula Ivan, rumeenia kergejõustiklane
 1966 – Veiko Belials, eesti kirjanik
 1973 – Peter Forsberg, rootsi jäähokimängija
 1980 – Gisele Bündchen, Brasiilia modell ja näitleja

Surnud 

 1903 – Leo XIII, Rooma paavst aastail 1878–1903
 1923 – Francisco Villa, Mehhiko revolutsiooniaegne talurahvajuht
 1926 – Feliks Dzeržinski, nõukogude riigitegelane
 1937 – Guglielmo Marconi, itaalia insener
 1944 – Ludwig Beck, Saksa Riigi sõjaväelane
 1944 – Joachim Murat, Murat' vürstliku perekonna pea
 1944 – Claus von Stauffenberg, Saksa Riigi sõjaväelane
 1962 – Hindrek Luhari, Eesti sõjaväelane
 1973 – Bruce Lee, Ameerika Ühendriikide filminäitleja
 2003 – Lauri Aus, eesti jalgrattasportlane (liiklusõnnetus)
 2004 – Veera Saar, eesti kirjanik
 2012 – Ivar Puura, eesti paleontoloog

Pühad ja tähtpäevad
Eliapäev
Rahvusvaheline malepäev

Nimepäev 
 Eestis – Elias, Erland, Liias

Ilmarekordid 
2007 – aastate kõrgeim õhutemperatuur +40,1 °C Slovakkias

Viited 

Juuli 20
21. juuli

21. juuli on Gregoriuse kalendri 202. (liigaastal 203.) päev. Juliuse kalendri järgi 8. juuli (1901–2099).

Sündmused

Eestis
1849 – Nikolai I kehtestas Liivimaal uue talurahvaseaduse, mis nägi ette järkjärgulise ülemineku raharendile ja tavaliselt paljudest eraldiasuvaist maatükkidest koosnevate talude kruntiajamise. Algas talude päriseksostmine.
1863 – Venemaa keiser kirjutas alla Balti kubermangude uuele passikorraldusele. Nüüd on talupoegadel märksa suurem liikumisvabadus, ka väljaspool oma kubermangu.
1889 – Balti kubermangudes hakkas kehtima Venemaal 1864. aasta kohtureformiga kehtestatud kohtusüsteem.
 1904 – Johannes Trei tegi hammastega tõstmises maailmarekordi, kui ta tõstis 240 kg kaaluva raskuse maapinnast 15 cm kõrgusele.
1929 – Saksa tööminister Richard Wissel saabus Tallinna.
1936 – toimus Eesti Rahvusliku Jõukomitee esimene koosolek.
1940 – "nõukogude võimu taaskehtestamine" (Eesti NSV moodustamine).
1950 – Tallinnas toimus 23. juulini kestnud XIII üldlaulupidu ja rahvakunstiõhtu.
1955 – loodi Ülemaailmne Eesti Kesknõukogu.
 1960 – avati Tallinna Kaubamaja.

Maailmas
356 eKr – Herostratos põletas maha Artemise templi Efesoses.
1773 – paavst Clemens XIV saatis laiali jesuiitide ordu. Ordu taastati 1814. aastal.
1820 – Taani füüsik Hans Christian Ørsted esitles oma uut avastust elektromagnetismi.
1904 – avati 14 aastat ehitatud Siberi raudtee 4600 kilomeetri pikkune esimene lõik, 1916. aastaks pikendati seda raudteed kuni Vladivostokini.
1955 – Inglise arst Ian Donald kasutas esmakordselt ultraheli meditsiinidiagnostikas, et tuvastada kasvajaid ning tsüste.
2005 – pommiplahvatused Londonis.
2011 – kosmosesüstik Atlantis maandus pärast missiooni STS-135 Kennedy kosmosekeskuses, märkides Space Shuttle'i programmi lõppu.

Sündinud 

 250 – Maximianus, Vana-Rooma keiser
1899 – Ernest Hemingway, USA kirjanik
1939 – Arvo Krikmann, eesti rahvaluuleteadlane
1946 – Jüri Tarmak, eesti kõrgushüppaja
1948 – Mihhail Zadornov, vene kirjanik ja humorist
1949 – Toomas Raudam, eesti kirjanik
1950 – Aivo Lõhmus, kirjanik ja Eesti Kongressi liige
1952 – Robin Williams, Ameerika Ühendriikide filminäitleja
1957 – Sulev Keedus, eesti filmilavastaja
 1957 – Stefan Löfven, Rootsi poliitik
1958 – Pille Lehis, eesti akvarellist
1960 – Toivo Ilves, eesti sporditegelane
1964 – Riina Sildos, eesti filmindustegelane
1973 – Kristina Märtin, eesti filmispetsialist
1976 – Tatjana Lebedeva, Venemaa kergejõustiklane
1976 – Indrek Reinbok, eesti korvpallur

Surnud 

1078 – Hildolf, Kölni peapiiskop
1425 – Manuel II Palaiologos, Bütsantsi keiser
1796 – Robert Burns, šoti luuletaja
1870 – Josef Strauss, Austria helilooja
1946 – Shefqet Verlaci, Albaania poliitik
1997 – Olaf Kopvillem, eesti keemik, humorist ja koorijuht
1998 – Alan Shepard, Ameerika Ühendriikide astronaut
1998 – Margus Turu, eesti muusikaärimees

Pühad 
 Belgia iseseisvuspäev

Nimepäev 
 Eestis – Tambet, Tulev

Ilmarekordid 
2011 – aasta kõrgeim õhutemperatuur Pärnus (+31,8 °C)

Viited 

Juuli 21
30. aprill

30. aprill on Gregoriuse kalendri 120. (liigaastal 121.) päev. Juliuse kalendri järgi 17. aprill (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1908 – Eestist sõitis läbi Rootsi kuningas Gustav V.
 1908 – seoses Rootsi kuninga läbisõiduga Eestist, vändati eesti esimene dokumentaalfilm.
 1922 – Tallinnas Estonia teatrisaalis lõppesid kaks päeva väldanud tõstmise maailmameistrivõistlused.
 1936 – Märt Meet valiti tagasi Suure-Kõpu vallavanemaks.
 1937 – trükist ilmus Eesti Entsüklopeedia viimane, 56. vihk.
 1983 – Mõisaküla Maarja-Magdaleena kirikus oli tulekahju. Hävisid Alar Kotli projekteeritud hoone sisemus ja katus.
 1985 – Tartus toimusid Uku Masingu matused.
 2007 – Eestisse saabus kahepäevasele visiidile Venemaa Riigiduuma delegatsioon. Juba enne äralendu teatas delegatsiooni juht FSB endine juht Nikolai Kovaljov Moskvas lennujaama kogunenud ajakirjanikele, et nõuab Andrus Ansipi valitsuse tagasiastumist. Protestiks siseasjadesse sekkumise vastu tühistas Eesti valitsus duumaliikmetega kokkulepitud kohtumised.
 2010 – Tallinnas põles maha Nõmme turuhoone.
 2012 - Tartus toimunud Eesti Film 100 tähistamisel anti esimest korda ajaloos välja nn sajandi filmiauhinnad.

Maailmas
 711 – maurid eesotsas Tariq ibn-Ziyadiga maabusid Gibraltaril sissetungiks Hispaaniasse.
 1671 – Horvaatia baan Péter Zrínyi hukati Habsburgide-vastases vandenõus süüdistatuna.
 1803 – USA ostis Prantsusmaalt Louisiana.
 1900 – Hawaiist sai USA territoorium.
 1916 – Saksamaa ja Austria-Ungari kehtestasid esimeste riikidena suveaja.
 1945 – Teine maailmasõda: Adolf Hitler sooritas Berliinis koos oma abikaasa Eva Hitleriga enesetapu.
 1945 – Teine maailmasõda: USA 7. Armee hõivas Müncheni.
 1975 – Vietnamist lahkus viimane helikopter USA vägedega. Lõppes Vietnami sõda.
 2009 – Hollandis rünnati paraadil kuninglikku perekonda.

Sündinud 

 1864 – Juhan Liiv, eesti luuletaja
 1870 – Ferenc Lehár, ungari helilooja
 1883 – Jaroslav Hašek, tšehhi kirjanik
 1916 – Paul Kuusberg, eesti kirjanik
 1938 – Tanel Moora, eesti arheoloog
 1943 – Ly Seppel, eesti luuletaja
 1945 – Annie Dillard, ameerika kirjanik
 1956 – Lars von Trier, taani režissöör
 1970 – Halit Ergenç, türgi teatri- ja filminäitleja
 1981 – Kristin Størmer Steira, norra murdmaasuusataja
 1982 – Kirsten Dunst, ameerika näitleja
 1984 – Marko Rohtlaan, eesti motosportlane
 1967 – Filipp Kirkorov, vene-armeenia poplaulja ja laulukirjutaja

Surnud 

 1632 – Zygmunt III, Poola kuningas ja Leedu suurvürst (1587–1632) ja Rootsi kuningas 1592–1599 (Sigismundi nime all)
 1929 – Birger Sjöberg, rootsi kirjanik ja helilooja
 1933 – Aleksander Loun, eesti ärimees
 1945 – Adolf Hitler, Saksa poliitik ja riigitegelane
 1972 – Elmar Simm, eesti ajakirjanik
 1974 – Agnes Moorehead, USA näitleja
 1983 – George Balanchine, tantsija ja koreograaf
 2007 – Grégory Lemarchal, prantsuse laulja
 2008 – Indrek Martis, eesti muusik
 2014 – Valeri Kalabugin, eesti ajakirjanik, poliitik ja aktivist
 2015 – Ben E. King, USA laulja

Pühad 
 Rahvusvaheline džässipäev

Ilmarekordid 
...

Viited 

Aprill 30
28. aprill

28. aprill on Gregoriuse kalendri 118. (liigaastal 119.) päev. Juliuse kalendri järgi 15. aprill (1901–2099).

Sündmused

Eestis
1950 – Tartus võeti maha Kalevipoja monument.
1968 – Tallinnas kinos Kosmos toimus biitansamblite kontsert, mida on nimetatud Eesti esimeseks biit- ja rokkmuusika festivaliks.

Maailmas
 1611 – Miguel de Benavidez, hilisem Manila peapiiskop, avas Colegio de Nuestra Señora del Santisimo Rosario, millist kasvas välja katoliiklik ülikool University of Santo Tomas Manilas – Aasia esimene ülikool.
1770 – Briti maadeuurija James Cook jõudis Austraaliasse.
1788 – Maryland sai Ameerika Ühendriikide seitsmendaks osariigiks.
1789 – mäss Inglise laeva Bounty pardal.
1792 – Prantsusmaa sissetungiga praeguse Belgia aladele algasid revolutsioonisõjad.
1879 – pärast Osmanite riigist iseseisvumist võttis Bulgaaria Asutav Rahvakogu Veliko Tărnovo linnas vastu Tărnovo põhiseaduse. Modernse ja liberaalse ning 1947. aastani kehtinud põhiseaduse eeskujuks oli Belgia põhiseadus.
1893 – Prantsusmaal kehtestati jalgrattamaks, millega maksustati ka mootorrattaid ja autosid. 
1920 – Aserbaidžaani Demokraatlik Vabariik saadeti sisse marssinud Venemaa Punaarmee survel laiali.
1923 – pühitseti sisse Wembley staadion.
1945 – Itaalias Giulino di Mezzegras hukati Benito Mussolini.
1947 – üle Vaikse ookeani asus teele Thor Heyerdahli juhitav balsapuidust parv Kon-Tiki.
 2001 – Baikonuri kosmodroomilt startis Rahvusvahelisse Kosmosejaama Sojuz TM-32. Pardal Talgat Mussabajev ja Juri Baturin ning esimese kosmoseturistina Ameerika multimiljonär Dennis Tito.

Sündinud 

 1883 – Vladimir Kappel, Vene väejuht, üks valgete juhte Venemaa kodusõjas 1918–1920
 1903 – Olga Lauristin, Eesti riigi- ja ühiskonnategelane
 1905 – Karl Lüüs, eesti arhitekt
 1924 – Donatas Banionis, leedu näitleja
 1937 – Saddam Hussein, endine Iraagi president
 1944 – Ülo Nugis, Eesti poliitik
 1947 – Aleksander Tammert seenior, eesti kergejõustiklane
 1948 – Terry Pratchett, inglise kirjanik
 1951 – Silvi Vrait, eesti poplaulja ja pedagoog
 1971 – Ahti Kooskora, eesti arhitekt
 1974 – Penélope Cruz, hispaania näitleja
 1981 – Jessica Alba, USA näitleja
 1984 – Oleg Vinogradov, Eesti sõudja

Surnud 

 1813 – Mihhail Kutuzov, Vene väejuht, kindralfeldmarssal
 1945 – Benito Mussolini, Itaalia diktaator
 1990 – Alfred Hain, eesti agronoom
 2002 – Aleksandr Lebed, Vene sõjaväelane ja poliitik
 2007 – Debora Vaarandi, eesti luuletaja
 2009 – Jekaterina Maksimova, vene baleriin
...

Pühad 
 Rahvusvaheline tööohutuse ja töötervishoiu päev

Ilmarekordid 
...

Viited

Aprill 28
Albert II (Belgia)

Albert II (sündinud 6. juunil 1934) oli 1993–2013 belglaste kuningas. 

Ta on kuningas Léopold III ja tema esimese abikaasa Rootsi printsessi Astridi noorem poeg, täieliku nimega Albert Félix Humbert Théodore Christian Eugène Marie. 

3. juulil 2013 teatas Albert II, et loobub 21. juulil troonist oma poja Philippe'i kasuks. 

Ta külastas juunis 2008 Eestit.

Lapsepõlv 

Kuna prints Albert oli kuningapaari kolmas laps ning tal oli vanem vend Baudouin, ei arvatud, et temast kunagi kuningas saab. Tema ristivanemad olid Bourbon-Parma prints Felix ja Belglaste kuninganna Elisabeth. 

Ta õppis Institut Le Rosey erakoolis Šveitsis ning troonipärija sai temast 1951. aastal, kui tema vennast Baudouinist sai Belglaste kuningas. Kui Baudouin 1993. aastal ilma järeltulijateta suri, sai Albertist kõige vanem Belgia kuningas, kes troonile tõusnud. Enne seda kandis ta Liège'i printsi tiitlit, mille lõi Albertile kasutamiseks tema isa.

Perekond 

Prints Albert abiellus 2. juulil 1959 Brüsselis Itaalia printsessi Paola Ruffo di Calabriaga.
Neil on kolm last:

 Philippe (s. 1960) – alates 21. juulist 2013 belglaste kuningas
 printsess Astrid (s. 1962)
 prints Laurent (s. 1963)

2020. aastal tunnistas Albert II, et on Delphine Boëli bioloogiline isa. Delphine Boëli ema on Sybille de Selys Longchamps, Belgia aristokraat.

Sugupuu

Tunnustus
2008 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk

Viited

Välislingid 

 Belgia kuningliku perekonna ametlik koduleht
 "Belgia kuningas Albert II teatas troonist loobumisest" Postimees, 3. juuli 2013

Belgia monarhid
Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia
Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1934
3. aprill

3. aprill on Gregoriuse kalendri 93. (liigaastal 94.) päev. Juliuse kalendri järgi 21. märts (1900–2099).

Sündmused

Eestis
 1930 – Tallinna-Haapsalu rahukogu karistas Päevalehe vastutavat toimetajat Leopold Kenni kindral Nikolai Reegi laimamise eest 2-kuise vangistuse ja 300-kroonise rahatrahviga.
 1938 – Tallinnas toimus 7. üleriiklik kaupmeeste kongress.
 1992 – Tallinna külastas Rahvusvahelise Olümpiakomitee president Juan Antonio Samaranch.

Maailmas
 1043 – Edward Usutunnistaja krooniti Inglismaa kuningaks.
 1922 – Jossif Stalin valiti Nõukogude Liidu VK(b)P peasekretäriks.
 1937 – Soome põllumajandustootjate keskliit otsustas pöörduda valitsuse poole palvega, et kõrvaldataks Eesti põllumajandussaadustele antud tollisoodustused.
 1948 – USA president Harry S. Truman allkirjastas riigisekretäri George C. Marshalli poolt välja töötatud European Recovery Program-i Teise maailmasõja järgse Lääne-Euroopa ülesehitamiseks. Autori järgi sai plaan tuntuks nime all Marshalli plaan.
 1948 – Lõuna-Koreas Jeju saarel puhkes ülestõus, mis suruti politsei ja armee poolt veriselt maha. 1949. aasta maiks ulatus ülestõusus hukkunute arv ligi 30 000-ni.
 1966 – Nõukogude Liidu satelliit Luna 10 tegi esimesena tiiru ümber Kuu.

Sündinud 

 1922 – Doris Day, USA laulja ja näitleja
 1924 – Marlon Brando, ameerika näitleja
 1929 – Poul Schlüter, Taani peaminister 1982–1993
 1930 – Helmut Kohl, Saksa poliitik, Saksamaa LV kantsler 1982–1998
 1935 – Märta Tikkanen, soomerootsi kirjanik
 1948 – Jaap de Hoop Scheffer, Hollandi poliitik, NATO peasekretär aastast 2004
 1948 – Carlos Salinas de Gortari, Mehhiko president 1988–1994
 1949 – Ivo Eensalu, eesti näitleja ja lavastaja
 1958 – Alec Baldwin, ameerika näitleja
 1958 – Jaan Rekkor, eesti näitleja
 1959 – Jüri Makarov, Rock Summeri peakorraldaja
 1961 – Eddie Murphy, ameerika näitleja
 1968 – Sebastian Bach, muusik; ansambel "Skid Row"
 1970 – Erkki Kõlu, eesti humorist
 1971 – Vitālijs Astafjevs, läti jalgpallur
 1971 – Picabo Street
 1972 – Jennie Garth, USA filminäitleja
 1983 – Jarek Kasar (Chalice), eesti räppar
 1986 – Amanda Bynes, ameerika näitleja

Surnud 

 1862 – James Clark Ross, inglise maadeavastaja ja meresõitja
 1897 – Johannes Brahms, saksa helilooja
 1942 – Gustav Sule, eesti odaviskaja
 1947 – Edgar Laane, eesti notar
 1948 – Karl Saarmann, eesti õigusteadlane
 1951 – Henrik Visnapuu, eesti luuletaja ja proosakirjanik
 1952 – Miina Sillanpää, Soome poliitik, riigi esimene naisminister
1981 – Liidia Kompus, eesti prosaist, näitekirjanik ja tõlkija
 1991 – Graham Greene, inglise kirjanik
 1995 – Harald Raudsepp, eesti ajakirjanik
 1996 – Hilda Sooper, eesti näitleja
 2022 – Ave Alavainu, eesti luuletaja ja prosaist

Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +17,0 °C (1990)
Tallinna miinimumtemperatuur –18,4 °C (1862)
Tartu maksimumtemperatuur +19,0 °C (1990)
Tartu miinimumtemperatuur –16,6 °C (1963)

Viited 

Aprill 03
2. aprill

2. aprill on Gregoriuse kalendri 92. (liigaastal 93.) päev. Juliuse kalendri järgi 20. märts (1900–2099).

Sündmused

Eestis
1804 – Läänemere kubermangude koolikorralduse täpsustamiseks anti välja "Määrused Tartu Keiserlikule Ülikoolile tema ringkonna järelevalve kohta".
Kevadel alustasid Liivimaa kubermangus tööd maakondade revisjonikomisjonid.
 1928 – Eesti Spordi Keskliidu esimeheks sai kindral Johan Laidoner.
 1939 – asutati Eesti-Bulgaaria Ühing.
 1948 – Aburi külas Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas asutati . Kolhoosi moodustasid 9 peret ning kolhoosivaraks oli 230 ha maad, millest 160 põllumaad; 15 hobust; 20 lehma; ja 10 muud kodulooma.

Maailmas
 1845 – Hippolyte Fizeaul ja Léon Foucault'il õnnestus esimesena pildistada Päikest.
 1935 – Šoti füüsik Robert Watson-Watt patenteeris radari tööpõhimõtte (radio detection and ranging).
 2012 – Ungari president Pál Schmitt astus tagasi pärast seda, kui Budapesti Semmelweisi ülikool oli talt plagiaadi tõttu ära võtnud doktorikraadi.

Sündinud 

 742 – Karl Suur, Frangi kuningas ja Rooma keiser
 1618 – Francesco Grimaldi, itaalia füüsik ja astronoom
 1725 – Giovanni Giacomo Casanova, itaalia seikleja ja kirjanik
 1805 – Hans Christian Andersen, taani kirjanik
 1840 – Émile Zola, prantsuse kirjanik
 1867 – Eugen Sandow, saksa kulturist
 1875 – Walter Chrysler, ameerika autokonstruktor
 1891 – Max Ernst, saksa päritolu prantsuse kunstnik
 1913 – Ruudi Toomsalu, eesti kergejõustiklane
 1914 – Alec Guinness, briti näitleja
 1924 – Andres Vanapa (Viktor Mellov), eesti kirjanik
 1926 – Jack Brabham, austraalia autovõidusõitja
 1927 – Ferenc Puskás, ungari jalgpallur
 1927 – Gennadi Podelski, eesti helilooja
 1939 – Marvin Gaye, ameerika laulja
 1940 – Alice Talvik, telediktor
 1946 – Toivo Kurg, eesti tõstja
 1947 – Ingvar Carlsson, rootsi rallisõitja
 1959 – Juha Kankkunen, soome rallisõitja
 1960 – Linford Christie, Suurbritannia kergejõustiklane
 1962 – Anu Presjärv, eesti näitleja
 1970 – Sulev Vedler, eesti ajakirjanik
 1977 – Per Elofsson, rootsi murdmaasuusataja
 1977 – Hanno Pevkur, Eesti poliitik
 1992 – Epp Mäe, eesti maadleja

Surnud 

 1872 – Samuel Morse, ameerika maalikunstnik, morseaparaadi ja morsetähestiku leiutaja
 1914 – Paul von Heyse, saksa kirjanik
 1919 – August Trinius, saksa kirjanik
 1935 – Arnold Kersten, Eesti sõjaväelane
 1950 – Adolf Wiklund, rootsi helilooja ja dirigent
 1972 – Franz Halder, saksa kindral
 1974 – Georges Pompidou, Prantsusmaa president
 2005 – Johannes Paulus II, Rooma paavst
 2018 – Morris Halle, USA keeleteadlane
 2018 – Signe Lahtein, Eesti ajakirjanik

Pühad 
Rahvusvaheline lasteraamatupäev (Hans Christian Anderseni sünniaastapäev), mida esmakordselt tähistati 1967. aastal.

Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +12,4 °C (1974)
Tallinna miinimumtemperatuur −17,9 °C (1862)
Tartu maksimumtemperatuur +13,7 °C (1948)
Tartu miinimumtemperatuur −19,8 °C (1963)

Viited 

Aprill 02
Briti Neitsisaared

Briti Neitsisaared, ametlikult Neitsisaared (Virgin Islands) on Suurbritannia meretagune ala.

Nime Briti Neitsisaared kasutatakse selleks, et eristuda USA Neitsisaartest

Majandus
Rahaühikuna käibib USA dollar (USD).

Sport
Briti Neitsisaarte ROK-i kood on IVB.

Vaata ka
Neitsisaared
USA Neitsisaared

Välislingid 
 Offshore secrets: British Virgin Islands, land of sand, sea and secrecy. theguardian.com, 25. november 2012.

Suurbritannia meretagused alad
Kariibi mere saarestikud
Ameerika maad
Muhu

Muhu on saar Saare maakonnas. Pindalaga 204,86 km² on see suuruselt kolmas saar Eestis.

Muhu saar kuulub koos teda ümbritsevate laidudega Muhu valla koosseisu.

Saaremaaga ühendab Muhu saart Väikese väina tamm. Kuivastu sadama ja mandri vahel liiguvad parvlaevad, kuid talvel võib üle Suure väina viia ka jäätee.

Suuremad laiud Muhu kõrval on Kõinastu laid, Kesselaid ja Viirelaid.

Saare järgi on nime saanud siluri Jaagarahu lademe Muhu kihistu.

Loodus

Muhu saar on suur kaljuvoor. Aluspõhi koosneb valdavalt Jaagarahu lademe dolomiidist, põhjarannikul avaneb Jaani lademe dolomiitmergel. Aluspõhjalised lavad ja kõrgendikud küündivad kuni 25 m üle merepinna. Taimkatet ilmestavad lootaimekooslused, rohkesti esineb põõsastikke, eelkõige kadastikke, vähem sarapikke. Leidub lagedaid looniite, suhteliselt vähe on säilinud loometsi. Saare metsasus on umbes 31%.

Muhu põhjaosas asuvad Seanina (saare põhjatipp) ja Tammiski nukk (loodetipp). Nende vahele jääb väiksem Lepanina. Kõinastu laiu poole eendub Võrgusääre nukk, mis madala veetaseme korral jätkub Kõinastu leena. Kesselaiu vastas asub Püssinina. Muhu lõunatipp asub Ahenda poolsaarel Suurlaiu juures. Teised neemed on Vanasillanukk, Luutsenukk, Villema nina, Paljaslao nukk, Koeranina, Adjanina, Üllissaare nina, Kalama nina.

Ajalugu

Muhu saare kujunemine algas 440 miljonit aastat tagasi korallkaljude kerkimise tulemusena.

Esimesed inimesed asusid sinna elama 2500 aastat eKr.

13. sajandi alguses vallutasid Muhu saare mandrilt üle jää tulnud ristirüütlid. Kuni 16. sajandi keskpaigani kuulus saar Saare-Lääne piiskopkonnale. Liivi sõja alguses kuulus saar koos teiste endiste piiskopkonna aladega Taanile. Pärast Liivi sõda jäi saar Rootsi võimu alla, pärast Põhjasõda aga Venemaa keisririigile ja kuulus Kuressaare kreisiga Liivimaa kubermangu.

Aastal 1894 alustati Muhu saart Saaremaaga läbi Väikese väina ühendava tammi ehitust. Tamm avati 27. juulil (vkj 15. juulil) 1896. Algul nimetati see Liivimaa kuberner Mihhail Zinovjevi auks Zinovjevi tammiks (Sinowjewi tamm). 

1918. aastast kuulub saar Eesti Vabariigile. Teise maailmasõja ajal ja selle järel on olnud okupeeritud Nõukogude Liidu poolt. Lühikest aega teise maailmasõja ajal oli ka Saksamaa võimu all. 1991. aastal Nõukogude okupatsioon lõppes.

Pilte

Muhu popkultuuris
Saksa 1932/1933. aasta filmis "Das Meer ruft" toimub tegevus Muhu saarel.

Vaata ka
 Muhu kihelkond
 Muhu murrak
 Muhu Muuseum
 Muhu radaripost

Viited

Kirjandus 
 Ago Rullingo, "Muhumaa: loodus, aeg, inimene" (ülevaateteos). Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2001, 664 lk

Välislingid 

 Muhu Turismi Assotsiatsioon
 Suur reisiväljaanne valis Eesti saare üheks maailma rahustavaimaks paigaks, Postimees, 7. august 2017

Saare maakonna saared
Hahk

Hahk (Somateria mollissima) on partlaste sugukonda kuuluv liik, suur sukelpart. Ta toitub merepõhjas elavatest selgrootutest, eriti söödavatest rannakarpidest. Karpe otsides võib hahk sukelduda kümmekonna meetri sügavusele.

Nimetus 
Haha varasem nimetus oli eiderhani. Murdepärased nimetused on ahk, kahk, lann, oodutaja, vaagalind.

Ladinakeelne nimetus Somateria mollissima pärineb Carl von Linnélt. Ladinakeelse nimetuse lühend on SOMMOL. Ingliskeelne nimetus on kas eider või eider duck.

Välimus 
Isaslind on pulmasulestikus kontrastselt mustvalge ja emaslind ookerpruun. Hahapojad on musta sulestikuga. Nokk on teiste partide omadega võrreldes suurem, see läheb sujuvalt üle peaks.

Elupaigad 
Eestis elutseb haha alamliik Somateria mollissima mollissima. Vilsandi rahvuspargis pesitseb üle 4000 paari. Endise Torgu valla territooriumil pesitseb 50 hahapaari. Hahad elavad avamerel ning pesitsevad kaugematel meresaartel ja laidudel.

Haha pesitsusaegset üldarvukust Eestis hinnatakse 3000–7000 paarile, talvist arvukust 20–100 isendile.

Pesitsemine 
Hahale sobivad pesitsemiseks hästi need mereäärsed piirkonnad ja laiud, kus meri kiiresti sügavaks muutub. Hahad toituvad rannakarpidest, mis asuvad 3–4 meetri sügavusel merepõhjas.

Haha hästivarjatud pesas on tavaliselt 4–6 sinakasrohekat muna.

Viited

Kirjandus 
 Andres Kuresoo. Kas hariliku hahaga on lahti midagi ebaharilikku? – Eesti Loodus 2002, nr 5, lk 12.
 Haide-Ene Rebassoo. Laidude raamat. Tallinn, 1972, lk 58–60.

Välislingid 

 
 Saaremaa – veelindude talvine paradiis
 Haha udusulgede kasutamisest
 Luuletus hahast
 Hahk muuseumiekspositsioonis; lühikirjeldus
 Sama pilt koos soo-loorkulliga
 Pildid
 Foto ja levik Hollandis
 Fotod
 Hahk YouTube'is
Partlased
Eesti hanelised
Prantsuse Guajaana

Prantsuse Guajaana on Prantsusmaa ülemerepiirkond ja ülemeredepartemang Lõuna-Ameerika kirdeosas. Ta on pindalalt Prantsusmaa suurim departemang. 

Ta piirneb Brasiiliaga idas ja lõunas ning Surinamega läänes. 

Guajaanast sai Prantsusmaa asumaa 1604. aastal. 1946. aastal sai ülemeredepartemanguks.

Ta kuulub Prantsusmaa osana Euroopa Liitu ja NATOsse.

Prantsuse Guajaanas Kourous asub Guajaana kosmosekeskus, mida kasutavad ühiselt Euroopa kosmoseagentuur ESA (European Space Agency), Prantsuse kosmoseuuringute keskus CNES (Centre national d'études spatiales) ja kommertsfirma Arianespace. 

Prantsuse Guajaana tähtsamad maavarad on boksiit, kuld, kinaver ja kaoliin.

Ülemeredepartemang jaguneb poliitiliselt:

Vaata ka 
 Prantsuse Guajaana ülemeredepartemangu haldusüksuste loend
 Guyana

Viited 

Prantsusmaa meretagused piirkonnad
Ameerika maad
Francesco Grimaldi

Francesco Maria Grimaldi (2. aprill 1618 Bologna – 28. detsember 1663 Bologna) oli Itaalia füüsik ja astronoom, jesuiit.

Grimaldi avastas valguse difraktsiooni ja võttis kasutusele termini "difraktsioon". Ta oletas, et valgusel on laineiseloom. 

Grimaldi andis Kuu meredele fantaasiarikkad nimed.
Nendest nimedest õigustavad ennast ehk vaid "Selguse meri" ja "Vaikuse meri", eriti kohatult mõjuvad aga "Niiskuse meri", "Aurude meri" ja teised veega seotud nimed.

Esmakordselt avaldas need nimed Grimaldi kaasmaalane  ja ordukaaslane Giovanni Riccioli 1651. aastal.

Välislingid
Kuu merede kaart

Itaalia füüsikud
Itaalia astronoomid
Sündinud 1618
Surnud 1663
Hollandi Antillid

Hollandi Antillid (ajalooline nimi Hollandi Lääne-India) oli aastatel 1954–2010 Madalmaade Kuningriigi autonoomne osa. 1986. aastal eraldus Aruba, 15. oktoobril 2010 kaotati Hollandi Antillid haldusüksusena, tulemusena moodustati kaks uut Madalmaade Kuningriigi maad: Curaçao ja Sint Maarten. Ülejäänud saared, Bonaire, Saba ja Sint-Eustatius, moodustavad Madalmaade Kuningriigi osa kohaliku omavalitsuse üksuse staatuses Kariibi Madalmaadena.

Loodus

Kliima 

Aasta keskmine temperatuur on Tuulealustel saartel 27,8 °C ja Tuulepealsetel saartel 27,0 °C.

Aastane sademete hulk oli 2003. aastal vastavalt 450 mm ja 1758 mm.

Ajalugu 

Mõlemad saarterühmad avastasid ja koloniseerisid hispaanlased 1493–1499. 17. sajandil okupeeris saared Hollandi Lääne-India Kompanii ja rajas sinna orjakaubanduse keskused. Orjapidamine keelustati 1863. aastal.

1954. aastal said Hollandi Antillid täieliku autonoomia siseasjades. Välispoliitika ja riigikaitse eest vastutab Holland. 1986. aastal eraldus Hollandi Antillidest Aruba.

Haldus 

Hollandi Antillid ei olnud jaotatud haldusüksusteks, kuid igal saarel oli omavalitsus.

Hollandi Antillidele kuuluvad saared jaotusid kahte rühma, mida eraldab Kariibi meri (vahemaa umbes 800 km):
 Tuulealuste saarte rühmas Venezuela ranniku lähedal:
 Bonaire, kaasa arvatud Klein Bonaire (Väike Bonaire)
 Curaçao, kaasa arvatud Klein Curaçao (Väike Curaçao)
 Tuulepealsete saarte rühmas
 Saba
 Sint-Eustatius
 Saint-Martini saar (Sint Maarten). Hollandi Antillidele kuulub saare lõunapool.

1. juulil 2007 plaaniti esialgu kaotada Hollandi Antillid kui haldusüksus, see toimus 15. oktoobril 2010. Selle asemel moodustati eraldi autonoomsete üksustena Curaçao ja Sint Maarten, mille staatus sarnaneb 1986. aastal Hollandi Antillidest eraldunud Aruba omaga. Bonaire, Saba ja Sint-Eustatius moodustavad Hollandi eristaatusega vallad.

Majandus 

Tuluallikaiks olid peamiselt turism ja offshore-majandus.

Suurem osa kaupadest imporditi USA-st ja Mehhikost.

Vaene pinnas ja veepuudus pärssisid põllumajandust.

Rahaühikuks oli Hollandi Antillide kulden (ANG).

Kommunikatsioonid 

Telejaamu oli 3 (lisaks neile ka kaablioperaator, mis edastas USA satelliidijaamu ja 4 Venezuela kanalit).

Sport 
AHO oli Hollandi Antillide maakood, mida kasutas Rahvusvaheline Olümpiakomitee.

 
Hollandi vabariik
USA Neitsisaared

USA Neitsisaared on Ameerika Ühendriikidele kuuluv liidendamata ala, osa Väikestest Antillidest. Asuvad Puerto Ricost idas. Ala hõlmab 53 vulkaanilist saart, millest suurimad on Saint John, Saint Thomas ja Saint Croix.

Peamine sissetulekuallikas on turism.

Sport
USA Neitsisaarte ROK-i kood on ISV.

Vaata ka
Neitsisaared
Briti Neitsisaared

Ameerika Ühendriikide inkorporeerimata alad
Ameerika maad