joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Kalevipoja rattamaraton

Kalevipoja rattamaraton on 2008. aastal alguse saanud ja sarja Elion Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus.

Ajalugu
2009. aastal kuulus maraton Elion Estonian Cupi kandidaatmaratonina, aga juba järgmisel aastal oli ta sarja osavõistluste hulgas.

Statistika

Välislingid
ERR videokokkuvõte 3. Kalevipoja rattamaratonist

Eesti jalgrattavõistlused
Alges Maasikmets

Alges Maasikmets (sündinud 18. augustil 1968) on eesti jalgrattasportlane.

Karjääri algus
Rattatrenniga hakkas Maasikmets tegelema venna soovitusel aastal 1982.

Olümpiamängud
1996. aastal osales rattur Atlanta suveolümpial. Maastikurataste võistlus oli esimest korda olümpia kavas. Võistluste ajal oli Maasikmets 27-aastane. Tal õnnestus küll loosi tahtel startida esimesest reast, aga võistluse pidi ta seljavalude tõttu katkestama. Võistluse võitis Bart Jan Brentjens. Pärast seda pole Maasikmets  olümpial osalenud.

Saavutused
1998
1. Tartu rattamaratoni võitja

2000
3. Tartu rattamaratoni võitja

2001
3. Haanja rattamaratoni võitja

2002
4. Haanja rattamaratoni võitja
4. Tartu rattamaratoni võitja
Toyota Estonian Cup üldarvestuses 3. koht

2003
3. Mulgi rattamaratoni võitja
4. Otepää rattamaratoni võitja
5. Haanja rattamaratoni võitja
Toyota Estonian Cup sarja üldvõitja

2004
4. Mulgi rattamaratoni võitja
4. Rakke rattamaratoni võitja
5. Jõulumäe rattamaratoni võitja
Elion Estonian Cup sarja üldvõitja
2005
5. Mulgi rattamaratoni võitja

2006
7. Otepää rattamaratoni võitja
Elion Estonian Cup üldarvestuses 2. koht

2008
10. Rõuge rattamaratoni võitja
9. Otepää rattamaratoni võitja

Viited

Välislingid 
 

Eesti jalgratturid
Sündinud 1968
Reet Varblane

Reet Varblane (sündinud 14. septembril 1952) on eesti kunstiteadlane.

Ta on töötanud muu hulgas Tallinna Kunstihoone kuraatorina.

Teoseid
 "20. sajandi kunst" (koos Ants Juske ja Jaak Kangilaskiga), Kunst 1994, ISBN 5899200359

Koostaja ja toimetajana
 "Kunstiteaduslikke uurimusi" 2003/1–2 (koos Ants Heina, Kersti Markuse ja Eva Näripeaga). Eesti Kunstiteadlaste Ühing 2003, ISSN 14062860
 "Mari Roosvalti maalid 1970–2006" (koos Jüri Okasega). Eesti Kunstimuuseum 2006. ISBN 9949138884
 "Pandora laegas". (koos Katrin Kivimaaga). Kunst 2000. ISBN 5899202386

Tunnustus 

 1989 Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (artikkel "Hanno Kompuse kunstiteoreetilised vaated” Tartu Riikliku Kunstimuuseumi “Kogude teatmikus”)

Viited

Välislingid

Tartu Riikliku Kunstimuuseumi töötajad tööprobleeme arutamas. Vasakult: muuseumi teadusala asedirektor Eha Ratnik, teaduslik sekretär Ehe Asu, kunstipedagoogika sektori juhataja Virve Hinnov, abikoguhoidja Helgi Kruusmaa, Reet Varblane ja kujutava kunsti kaugõppekursuse juhataja Toivo Toomemets. November 1975.

Eesti kunstiteadlased
Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna vilistlased
Sündinud 1952
Marko Kaljuveer

Marko Kaljuveer (sündinud 8. novembril 1964) on eesti spordiajakirjanik ja teleprodutsent.

Lõpetas 1980. aastal Rahumäe põhikooli ja 1983. aastal Tallinna Reaalkooli. 10-aastaselt mängis filmis "Jõmm", mille režissöör oli Sulev Nõmmik. Lõpetas 1997. aastal Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna ajakirjanduse erialal.

Kaljuveer töötas aastatel 1989–2014 Eesti Televisiooni / Eesti Rahvusringhäälingu sporditoimetuses, 2001–2014 sporditoimetuse juhatajana. 2016–2020 oli Postimees Gruppi peaprodutsent ja sporditoimetuse juht.

Tippspordiürituste kajastamine
Kaljuveer on vahendanud kommentaatorina Atlanta 1996 olümpiamänge, kommentaatori ja toimetuse juhina 2000 Sydney, 2002 Salt Lake City, 2004 Ateena, 2006 Torino, 2008 Pekingi, 2010 Vancouveri, 2012 Londoni, 2014 Sotši, 2018 PyeongChangi, 2020 Tokyo ja 2022 Pekingi olümpiamänge. Ta on juhtinud ja vahendanud ETV-s ja ERR-is ka selliseid ajakirjanduslikke sporditeemalisi suurprojekte nagu jalgpalli MM-i finaalturniire 1998 Prantsusmaal, 2002 Jaapanis ja Lõuna-Koreas, 2006 Saksamaal, 2010 Lõuna-Aafrika Vabariigis ja 2014 Brasiilias ning jalgpalli EM-võistlusi EURO 2000 Hollandis ja Belgias, EURO 2004 Portugalis, EURO 2008 Austrias ja Šveitsis, EURO 2012 Ukrainas ja Poolas.

Ühiskondlik tegevus 
Rahvusvahelise Spordiajakirjanike Liidu liige (1993), Eesti Spordiajakirjanike Seltsi juhatuse liige 2011–2014, Euroopa Ringhäälingute Liidu (EBU) Spordikomitee liige (2006–2014). Eesti Golfi Liidu president (2015–2016). Eesti Olümpiakomitee Täitevkomitee liige (2016– 2020).

Viited

Välislingid
Indrek Schwede. Marko Kaljuveeri karmid pintslitõmbed ETV spordiekraanil. Ärileht, 10. veebruar 2001
Kristi Vahemaa. Marko Kaljuveer: televaataja saab väga hea kava. Eesti Päevaleht, 4. august 2008 
Marko Kaljuveer suutis sõimamisega korvpalli telepildi kätte saada. Õhtuleht Online, 1. november 2009
Liivi Šein. Marko Kaljuveer: Kolisime telestuudio Whistlerisse. Eesti Päevaleht, 13. veebruar 2010
 

Eesti spordiajakirjanikud
Tallinna Reaalkooli vilistlased
Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna vilistlased
Sündinud 1964
Philip Roth

Philip Milton Roth (19. märts 1933 Newark – 22. mai 2018 Manhattan) oli ameerika kirjanik.

Tunnustus
 Pulitzeri preemia 1998
 Franz Kafka auhind 2001
 Prix Médicis étranger 2002
 Rahvusvaheline Bookeri auhind 2011
 Astuuria printsi auhind 2012

Teoseid eesti keeles 
 "Portnoy tõbi" (tõlkinud Lauri Pilter) ISBN 9985306899
 "Operatsioon Shylock" (tõlkinud Tõnis Arro ja Lauri Pilter) ISBN 9985954386
 "Igamees" (tõlkinud Kersti Unt), Tänapäev, 2011
 "Ameerika pastoraal" (tõlkinud Kristjan Jaak Kangur), Varrak, Tallinn 2016

Välislingid
 Peeter Olesk. Romaaniülikool: Philip Roth “Portnoy tõbi” EPL, 30. mai 2008
 Mari Peegel. Kondid on meie ainus lohutus EPL, 23. aprill 2011
 Philip Roth teatas, et lõpetab kirjutamise Postimees, 10. november 2012
 Sarah Churchwell. How Philip Roth wrote America, theguardian.com, 26. mai 2018

Ameerika Ühendriikide kirjanikud
Sündinud 1933
Surnud 2018
Aarne Rannamäe

Aarne Rannamäe (10. mai 1958 Tartu – 10. september 2016) oli eesti ajakirjanik ja väliskommentaator.

Ta lõpetas 1976. aastal Tartu 8. Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal. Pärast ülikooli lõpetamist asus ta tööle Eesti Televisioonis. Muu hulgas oli üks Eesti Televisiooni 1980. aastate saate "Vaatevinkel" juhte. 

2001–2012 töötas ta ETV "Aktuaalse kaamera" toimetuses saatejuht-toimetajana ning oli samal ajal välisuudiste toimetuse juht.

Alates 2007. aastast juhtis ta ETV saadet "Vabariigi kodanikud" ja oli saate "Välisilm" üks saatejuhte. Vikerraadios oli ta üks "Rahva teenrite" saatejuhte. 

Ta on tegutsenud turismireisidel giidina, eriti huvitus ta Iisraeli tundmaõppimisest. Polüglotina oskas ta väga paljusid keeli. Pidev keeleõpe kuulus juba koolipõlvest saati tema elustiili juurde.

Tunnustus
2007 – Valgetähe V klassi teenetemärk
2008 – Valdo Pandi nimeline ajakirjanduspreemia

Viited

Välislingid
Urmo Soonvald. Aarne Rannamäe suurimad kriitikud on naiskolleegid // Õhtuleht, 22. juuni 2005
Aarne Rannamäe saab päris oma saate // Elu24, 19. juuli 2007
Hanneli Rudi. Aarne Rannamäe tõrjub Kersna süüdistusi // Postimees Online, 19. oktoober 2007
Urmo Soonvald. "Aktuaalse kaamera" esiankur Aarne Rannamäe osutab Germalo Reisidele giiditeenust // Delfi, 17. märts 2012
Heidit Kaio. Aarne Rannamäe lahkub “Aktuaalsest kaamerast”. Eesti Ekspress, 31. mai 2012
Lahkus Aarne Rannamäe, ERR, 10. september 2016
Aarne Rannamäe viimases teleintervjuus: ma elasin äärmusest äärmusesse. ERR, 11. september 2016

Eesti ajakirjanikud
Eesti polüglotid
Eesti Televisioon
Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonna vilistlased
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Pärnamäe kalmistule maetud
Sündinud 1958
Surnud 2016
Virunga rahvuspark

Virunga rahvuspark on rahvuspark Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Park paikneb Uganda piiri ääres ning piirneb Ruwenzori rahvuspargiga.

Aastal 1925. asutatud park on Aafrika esimene rahvuspark. Pargi pindala on umbes 7800 km².

Virunga rahvuspark kuulub alates 1979. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse ning 1994. aastast selle ohustatud objektide nimekirja.

Pargi alal elavad muu hulgas äärmiselt ohustatud mägigorillad. Rutanzige järve kaldal elavad jõehobud.

Rahvuspargis on mitu tegevvulkaani. 

Rahvuspargi loodus on kannatada saanud aastaid kestnud kodusõjas.

Välislingid

 Pargi koduleht
 Virunga rahvuspark UNESCO maailmapärandi lehel

Aafrika rahvuspargid
Kongo Demokraatlik Vabariik
UNESCO maailmapärandi nimistu objektid Kongos
Air Berlin

Air Berlin (stiliseeritud airberlin või airberlin.com) oli kuni aastani 2017 Lufthansa järel Saksamaa suuruselt teine lennufirma  ja Euroopa suuruselt kuues lennufirma. 

Air Berlin opereeris ulatuslikku keskmist-odavahinnalist võrgustikku, mille alla kuulusid puhkusesihtkohad Vahemere piirkonnas, Kanaari saartel ja Põhja-Aafrikas ning mandritevahelised sihtkohad Kagu-Aasias, Kariibidel ja Ameerika Ühendriikides.

2009. aastal lendas Air Berliniga (k.a. tütarfirmad) 27,9 miljonit reisijat . 2010. aasta veebruari seisuga töötas firmas 8200 inimest .

2014. aastal reisis lennufirmaga 31,7 miljonit reisijat .

15. augustil 2017 esitas Air Berlin majandusraskuste tõttu pankrotiavalduse. 

27. oktoobril 2017 tegi Air Berlin viimase lennu AB6210 Munich-Berlin. Pardal oli 178 reisijat ja 8 meeskonnaliiget. Airbus A 320 väljus Müncheni lennujaamast kell 22:36 (kohalik aeg) ja maandus Berliini Tegeli lennujaamas. Viimast lendu opereeris Air Berlin lennukiga Airbus A 320 D-ABNW. Lennuk toodeti 2005. aasta novembris.

Lennukipark

Seisuga jaanuar 2016 on Air Berlinil järgmised lennukid:

Koodijagamine
Seisuga detsember 2015 on Air Berlinil koodijagamislepingud järgmiste lennufirmadega:

Viited

Saksamaa lennufirmad
Väino Kaldma

Väino Kaldma (27. aprill 1923 Põlva kihelkond – 5. juuli 1983 Sault Ste Maries, Ontario, Kanada) oli eesti vaimulik.

Lõpetas 1941. aastal Võrumaa Rahvahariduse Seltsi ühisgümnaasiumi. Võttis Teisest maailmasõjast osa rindesõdurina ning oli sõjavangina Siberis, kust pääses pärast sõja lõppu Saksamaale, elades alguses lindpriina ja hiljem eestlaste keskel Kasseli põgenikelaagris, kust siirdus Belgia söekaevandusse. Immigreerus aastal 1952 Kanadasse, kus töötas metsa-, kaevandus- ja terasetööstuses.

Ordineeriti (koos Albert Roostiga) diakonõpetajaks 20. juunil 1982 Toronto Vana-Andrese kirikus piiskop Karl Raudseppa poolt. Assisteerisid prof. Arthur Võõbus, dr. Gilbert Sharf, praost Andres Taul ja õpetaja Udo Petersoo.

Väino Kaldma määrati teenima Sudbury kogudust ja hooldama Sault Ste. Marie kogudust. Ent 5. juulil 1983 ta suri...

Viited 

Sault Ste. Marie koguduse vaimulikud
Eestlased Saksamaal
Eestlased Kanadas
Sündinud 1923
Surnud 1983
Aegviidu Aleksandri kogudus

EELK Aegviidu Aleksandri kogudus on luterlik kogudus Aegviidus.

Kogudus kuulub Järva praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Tõnu Linnasmäe. Juhatuse esimees on Tiina Lõugas.

Jumalateenistused on kaks korda kuus pühapäeval kell 14 Aegviidu kirikus.

Kogudusel on alates 1993. aastast sõprussidemed Ylihärmä kogudusega Soomes.

Viited 

EELK Järva praostkond
Aegviidu
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused

Välislingid 
 Kodulehekülg
Alatskivi kogudus

EELK Alatskivi kogudus on luterlik kogudus Alatskivil.

Kogudus kuulub Tartu praostkonda.

Koguduse hooldajaõpetaja on Raigo Ojamets. Juhatuse esimees on Kalle Reinthal.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12.30 Alatskivi kirikus.

EELK Tartu praostkond
Peipsiääre vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Kodavere kihelkond

Välislingid 
 Kodulehekülg
Albert Roost

Albert Roost (26. juuni 1919 Lümanda vald Kihelkonna kihelkond – 21. oktoober 1999 Toronto) oli eesti vaimulik.

Sai alghariduse Taritu algkoolis. Lõpetas 1939. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Õppis Tallinna Tehnikaülikooli mehaanika teaduskonnas. Lahkus sõjaolukorras Rootsi, kus täiendas oma tehnilisi teadmisi korrespondentskursuste kaudu. Töötas Rootsis Linköpingi raudteetehastes joonestajana. Lahkus aastal 1951 Rootsist Kanadasse. Kanadas töötas ta ehituste tulekaitsesüsteemide planeerimise alal. Jõudnud Kanadasse ja peatselt asunud Torontosse, ühines ta E.E.L.K. Toronto Vana-Andrese kogudusega, alates aastast 1962 oli ta Toronto Vana-Andrese koguduse nõukogu aseesimees ja alates 1973 nõukogu esimees. Albert Roosti isa oli Kärla Maarja-Magdaleena koguduse nõukogu liige. Albert Roost õppis 1978–1981 Torontos Usuteaduslikus Instituudis ja oli prooviaastal õpetaja Andres Tauli juures Toronto Vana-Andrese koguduses.

Ordineeriti (koos Väino Kaldmaga) diakonõpetajaks 20. juunil 1982 Toronto Vana-Andrese kirikus piiskop Karl Raudsepa poolt. Assisteerisid prof. Arthur Võõbus, dr. Gilbert Sharf, praost Andres Taul ja õpetaja Udo Petersoo.

Oli seejärel Kanada praostkonna vikaarõpetaja ja Toronto Vana-Andrese koguduse abiõpetaja. Aastal 1984 valiti ta Sudbury- ja Buffalo Pauluse koguduse õpetajaks. 15. märtsil 1997 valiti ta Kanada praostkonna praostiks. 20. märtsil 1999 jääb ta tervislikel põhjustel emerituuri. 21. oktoobril 1999 ta sureb ning ta maetakse 26. oktoobril 1999 Toronto Yorki kalmistule.

Kogudusetöö kõrvalt kirjutas Albert Roost ka raamatuid.

Viited

Kirjandus 
 Toronto Esimene Eesti Evangeeliumi Luteri usu kogudus 1949-1984: EELK Toronto Vana-Andrese kogudus 35 aastat :[kogumik]/ toimetanud Udo Petersoo, Albert Roost,... [jt.] Toronto: Toronto Esimene Eesti Ev.-Luteri usu kogudus, 1984
 Toronto Esimese Eesti Luteri Usu Koguduse 25. aastapäeva juubelialbum/ toimetanud Karl Arro, Albert Roost,... [jt.] Toronto: Toronto Esimene Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kogudus, 1974
 Eesti-inglise sõnastik: noortele vähemtuntud sõnu dr. Martin Lutheri väikeses katekismuses ja Luuka evangeeliumis/ koostanud Albert Roost. Toronto: EELK Kanada praostkond, 1986
 Apostel Paulus: tema teoloogia peajooni ja juhiseid kristlikuks eluks/ Albert Roost. Toronto : EELK Usuteaduslik Instituut, 1991
 Jutlustamine ja jutlus/ Albert Roost. Toronto: EELK Usuteaduslik Instituut, 1988
 Raamatute raamat: Piibli usaldusväärsus ja selle tähendus kristuse kirikule/ Albert Roost; [toimetanud Marika Kusnets]. Tallinn: Logos, 1995.
 Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988

Eesti praostid
Eestlased Rootsis
Eestlased Kanadas
Sündinud 1919
Surnud 1999
Audru Püha Risti kogudus

EELK Audru Püha Risti kogudus on luterlik kogudus Audrus.

Kogudus kuulub EELK Pärnu praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Tiina Janno, organistid Tiia Tamm ja Evi Vaher. Juhatuse esimees on Janno Valge.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Audru Püha Risti kirikus.
Audru kihelkond
EELK Pärnu praostkond
Pärnu linn
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused

Välislingid
 Kodulehekülg
Avinurme kogudus

EELK Avinurme kogudus on luterlik kogudus Avinurmes.

Kogudus kuulub EELK Tartu praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Rene Alberi, organist Kaidi Alberi. Juhatuse esimees on Ants Rummel.

Jumalateenistused on igal pühapäeval kell 11 Avinurme kirikus.

EELK Tartu praostkond
Mustvee vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused

Välislingid
 Kodulehekülg
Emmaste Immanueli kogudus

EELK Emmaste Immanueli kogudus on luterlik kogudus Emmastes.

Kogudus kuulub EELK Saarte praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Hüllo-Kristjan Simson, organist Siiri Rüütelmaa. Juhatuse esimees on Siiri Rüütelmaa.

Jumalateenistused on üle nädala pühapäeval algusega kell 13.00 Emmaste Immanueli kirikus või Mänspe kabelis.

Pastorid

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Saarte praostkond
Hiiu maakond
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Emmaste kihelkond
Haljala Püha Mauritiuse kogudus

EELK Haljala Püha Mauritiuse kogudus on luterlik kogudus Haljalas.

Kogudus kuulub EELK Viru praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Urmas Karileet, organist Ahti Bachblum. Juhatuse esimees on Virve Kaldma.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.00 Haljala kirikus.

Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetajad

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Viru praostkond
Haljala vald
Haljala kihelkond
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Halliste Püha Anna kogudus

EELK Halliste Püha Anna kogudus on luterlik kogudus Hallistes.

Kogudus kuulub EELK Viljandi praostkonda. 

2011. aasta seisuga on koguduse hooldajaõpetaja Viljandimaa praost Marko Tiitus ning organist Reet Soosaar. Juhatuse esimees on Ene Staalfeldt.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12.00 Halliste Püha Anna kirikus.

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Viljandi praostkond
Mulgi vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Hanila Pauluse kogudus

EELK Hanila Pauluse kogudus on luterlik kogudus Hanilas.

Kogudus kuulub EELK Lääne praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Lembit Tammsalu, organist Anu Kurm. Juhatuse esimees on Andrus Eilaste.

Jumalateenistused on kuu teisel ja neljandal pühapäeval algusega kell 15.00 Hanila Pauluse kirikus.

Õpetajad 
Vt. Hanila Pauluse koguduse vaimulikud

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Lääne praostkond
Lääneranna vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Hanila kihelkond
Harju-Jaani Ristija Johannese kogudus

EELK Harju-Jaani Ristija Johannese kogudus on luterlik kogudus Raasikul. 

Kogudus kuulub EELK Ida-Harju praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Jaan Nuga, diakon Lev Lekarkin, organist-koorijuht Vaike Laatsarus, organist Marianne Lekarkin. Juhatuse esimees on Kersti Paenurm.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Harju-Jaani Ristija Johannese kirikus, iga kuu esimesel pühapäeval Aruküla kultuurimajas ning iga kuu teisel ja neljandal pühapäeval Kehra sotsiaalkeskuses.

Õpetajad 
Vt. Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse vaimulikud

Välislingid 
 Kodulehekülg
 Koguduse pitser
Harju-Jaani kihelkond
EELK Ida-Harju praostkond
Raasiku vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Harju-Madise kogudus

EELK Harju-Madise kogudus on luterlik kogudus Madisel.

Kogudus kuulub EELK Lääne-Harju praostkonda. 

Koguduse õpetaja oli 2007–2018 Joel Siim, alates 2020. aasta algusest on õpetaja Reet Eru. Organist on Piret Arikainen, juhatuse esimees Jan Viigisalu.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Harju-Madise Mattiase kirikus.

Õpetajad 
Vt Harju-Madise koguduse vaimulikud

Välislingid 
 Kodulehekülg

EELK Lääne-Harju praostkond
Lääne-Harju vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Helme Maarja kogudus

EELK Helme Maarja kogudus on luterlik kogudus Tõrvas.

Kogudus kuulub EELK Viljandi praostkonda, varem kuulus EELK  Valga praostkonda.

Koguduse õpetaja on Arvo Lasting, organist Thea Leitmaa. Juhatuse esimees on Vaiko Püttsepp.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Helme vennastekoguduse palvemajas.

Helme koguduse õpetajad alates Rootsi ajast

1629, Christoph Detri 
1630–1665?, Mag. Ludolph Holler 
1666–1668?, Christoffer Kleinschmidt 
1680–1689, Caspar Eggerdes 
1689–1711, Mag. Erasmus Pegau 
1711–1713, Heinrich Hertz 
1714–1731, Mag. Heinrich Frost 
1732–1747, Mag. Christian Gottfried Helwig 
1748–1767, Johann Friedrich Körber 
1767–1767, Gottfried Schnabel 
1788–1796, Johann Adam Andreae 
1797–1810, Gottfried Ludwig Postels 
1810–1857, Karl Johan Schubbe 
1857–1897, Ernst Behse 
1900–1914, Georg Koik 
1915–1948, Johannes Uustal 
1948–1998,Valter Vaasa 
1998–1999, Ivo Pill 
2001– Arvo Lasting (1999–2001 hooldajaõpetaja)

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Viljandi praostkond
Tõrva vald
Tõrva
Helme kihelkond
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Häädemeeste Miikaeli kogudus

EELK Häädemeeste Miikaeli kogudus on luterlik kogudus Häädemeestel.

Kogudus kuulub EELK Pärnu praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Tauno Teder, diakon Rando Lillepa, organist Mall Karp. Juhatuse esimees on Aime Tamm.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Häädemeeste Miikaeli kirikus.

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Pärnu praostkond
Häädemeeste vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Illuka kogudus

EELK Illuka kogudus on luterlik kogudus Illukal.

Kogudus kuulub EELK Viru praostkonda. 

Koguduse diakon on Tõnis Tamm, organist Riina Trankmann. Juhatuse esimees on Jüri Lattu.

Jumalateenistused on kuu esimesel pühapäeval algusega kell 13.00 Illuka kirikus.

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Viru praostkond
Alutaguse vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Ilumäe kogudus

EELK Ilumäe kogudus on luterlik kogudus Ilumäel.

Kogudus kuulub EELK Viru praostkonda, varem kuulus Järva praostkonda.

Koguduse hooldajaõpetaja on Meelis-Lauri Erikson, organist Külli Erikson. Juhatuse esimees on Õie Alt.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 13.00 Ilumäe kirikus.

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Viru praostkond
Haljala vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Jõgeva kogudus

EELK Jõgeva kogudus on luterlik kogudus Jõgeval.

Kogudus kuulub Tartu praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Georg Glaase, organist Anu Piiskoppel. Juhatuse esimees on Mare Rosin.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Jõgeva kogudusemajas.

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Tartu praostkond
Jõgeva vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Jämaja Kolmainu kogudus

EELK Jämaja Kolmainu kogudus on luterlik kogudus Jämajal, Sõrves

Kogudus kuulub Saarte praostkonda. 

Koguduse õpetaja on alates 1997. aastast Anu Konks. Organistidena on teeninud koguduses pikka aega Valdis Dreimanis (surnud septembris 2013). Hiljem Malle Veske, Ester Naagel(surnud septembris 2020),Piia Veersalu, Ljudmilla Toon ja Jaan Vaidla(Nissi kogudus kantor, Körberi seltsi esimees) . Juhatuse esimees oli aastani 2012 Randar Palts ja sama aasta sügisest Verner Sammelsaar. Järgmises koosseisus Signe Metsmaa ja nüüd 31.01.2021 Maili Õigemeel. Juhatusse kuuluvad juba mitmendat koosseisu Mati ja Maili Õigemeel ja Signe Metsmaa. Kirikumehena on ametis Väino Pendis.

Jumalateenistused on suvel igal pühapäeval algusega kell 11.00 Jämaja kirikus. Sügisest kevadeni toimuvad jumalateenistused üle nädala ja kõigil suurtel kirikupühadel. Teenistused toimuvad käärkambris või kirikus.

Välislingid
 Kodulehekülg

Jämaja kihelkond
EELK Saarte praostkond
Saaremaa valla kogudused
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Järva-Jaani Ristija Johannese kogudus

EELK Järva-Jaani Ristija Johannese kogudus on luterlik kogudus Järva-Jaanis.

Kogudus kuulub Järva praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Katrin-Helena Melder, organist Nadezda Parts. Juhatuse esimees on Kuno Agan.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Järva-Jaani kirikus.

Järva-Jaani koguduse õpetajate loend
Loend on mittetäielik:
1664–1671 Johannes Bent
1682–1697 Christian Kelch
1697–1704 Gustav Johann Laurentius
1706–1710 Johann Abraham Winkler vanem
1714–1733 Reinhold Winkler vanem
1734–1753 Johann Heinrich Henckel
1775–1776 Johann Christoph Paucker
1777–1825 Christian Jacob Glanström
1825–1861 Ferdinand Theodor von Gebhardt
1861–1902 Ferdinand von Gebhardt
1903–1939 Heinrich Arved Rosenstein
1940–1946 Leo Vahter
1950–1954 Osvald Põldma
1954–1955 Richard Jõgis
1955–1976 August Ein
1976–1987 Endel Mets
1987–1997 Peeter Parts
1997–1998 Tõnu Linnasmäe (hooldajaõpetaja)
1998–1999 Joel Siim
2000–2003 Allan Praats (hooldajaõpetaja)
2003– Katrin-Helena Melder

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Järva praostkond
Järva vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Järva-Madise Püha Matteuse kogudus

EELK Järva-Madise Püha Matteuse kogudus on luterlik kogudus Järva-Madisel.

Kogudus kuulub Järva praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Teet Hanschmidt, diakon Tiit Lastik, organist Eve Sisask. Juhatuse esimees on Hirvo Rannu.

Jumalateenistused on kuu teisel ja neljandal pühapäeval algusega kell 11.00 Järva-Madise kirikus.

Järva-Madise koguduse õpetajate loend
Loend on mittetäielik:
1693–1727 Wolmar Anton Pancovius
1727–1729 Johann Gustav Törne (adjunkt)
1736–1763 Christoph Mertzig
1764–1780 Isaac Gustav Gerth
1780–1807 Franz Friedrich Ploschkus
1807–1852 Ferdinand Ludwig Hörschelmann
1853–1861 August Heinrich von Hirschhausen
1862–1905 Franz Johann Nerling
1905–1909 Woldemar August Lorentzen
1909–1939 Arnold Benjamin Theodor Wieckmann
1939 Heino Mälk (asetäitja)
1940–1944 Elmar Paldra
1946–1970 Albert Vatter (hooldajaõpetaja)
1970–1978 Harald Meri
1978–1980 Vello Salum 
2003–2007 Pille Salveste
Teet Hanschmidt (hooldajaõpetaja)

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Järva praostkond
Järva vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Järva-Peetri Püha Peetruse kogudus

EELK Järva-Peetri Püha Peetruse kogudus on luterlik kogudus Peetris.

Kogudus kuulub Järva praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Teet Hanschmidt, diakon Jaanus Tammiste, organist Siret Heinaste. Juhatuse esimees on Elmar Meikup.

Jumalateenistused on kuu esimesel ja kolmandal pühapäeval algusega kell 12.00 Järva-Peetri kirikus.

Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetajad

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Järva praostkond
Järva vald
Peetri kihelkond
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused‎
Järvakandi Pauluse kogudus

EELK Järvakandi Pauluse kogudus on luterlik kogudus Järvakandis. 

Kogudus kuulub Lääne-Harju praostkonda ja kasutab Järvakandi Pauluse kirikut. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Mihkel Kukk, organist Kristi Hinsberg. Juhatuse esimees on Rein Ranne.

Koguduseelu kandumine Järvakandi alevisse ja koguduse nime muutmine
1990. aastatel olid Kehtnas tegutsenud ja praegust Kehtna Peetri kirikut kasutanud koguduse eesotsas peamiselt Järvakandi alevi inimesed. Aastal 1996 valmis Järvakandi alevis Järvakandi Pauluse kirik, mida hakkas kasutama Järvakandi Peetri kogudus. Nüüd oli kogudusel kaks kirikut. Järgmisel, 1997. aastal rajati Järvakandi alevisse kalmistu. Koguduseelu raskuspunkt kandus Järvakandi alevisse. Väikesele kogudusele muutus pikapeale kahe kiriku haldamine ülejõu käivaks kohustuseks. Seetõttu tuli kogudus välja ettepanekuga anda  Peetri kirik üle Rapla Maarja-Magdaleena kogudusele, millega Rapla koguduse  nõukogu nõustus. Pärast sõda natsionaliseeritud Peetri kiriku vara tagastati omandireformi käigus nagunii Rapla kogudusele. Ka vaimulik teenimine on olnud jätkuvalt Rapla õpetaja kohustuseks. Seoses Rapla ja Järvakandi koguduse piiride muutumisega liitusid senised Järvakandi Peetri kiriku alla kuulunud koguduse külad 2009. aastal algusel Rapla kogudusega. Et aga Eestis ei ole kohustust kuuluda elukohajärgsesse kogudusse, jäi kogudusliku kuuluvuse valimine iga inimese enda teha.

EELK Konsistooriumi otsusega aastal 2009 nimetati Järvakandi Peetri kogudus ümber Järvakandi Pauluse koguduseks.

Õpetajad
Friedrich Uuspõld 1938-1941
Jaanus Noormägi 1988-1991

Evangeelsed jutlustajad
Leonhard Vatsar 1943-1986

Viited

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Lääne-Harju praostkond
Kehtna vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Kadrina Katariina kogudus

EELK Kadrina Katariina kogudus on luterlik kogudus Kadrinas.

Kogudus kuulub Viru praostkonda, varem kuulus Järva praostkonda.

Koguduse õpetaja on Meelis-Lauri Erikson, organist Külli Erikson. Juhatuse esimees on Jaanus Reisner.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Kadrina Katariina kirikus.

Kadrina kiriku nimi- ja koguduse kaitsepühak on püha Aleksandria Katariina.

Kirikuõpetajad

Kadrina kogudust teeninud kirikuõpetajad: 
 Michael				1554
 Jacob Pavo		1616
 Georg Detmar		1627–1632
 Heinrich Stahl	1633–1638 (praost)
 Reiner Brocmann	1639–1647 (praost)
 Cristian Weydenhayn	1649–1671
 Johannes Bent		1671–1674
 Eowald Rhanäus	1674–1693
 Johann Meister	1692–1710 (praost)
 Georg Handtwig	1711–1733 (praost)
 Georg Sabler		1723–1729 (abiõpetaja)
 Samuel Nauhausen	1733–1759 (praost)
 Otto Gottlieb Harpe	1759–1796
 Joachim Gottlieb Schwabe		1796–1800
 Arnold Knüpffer	1800–1843
 Karl Hellenius				1844–1864
 Friedrich Wilhelm Treuer		1864–1876
 Daniel von Lemm				1877–1886
 Johannes Heinrich Luther		1886–1913
 Johannes Eberhard				1913–1918
 Gustav Johannes Beermann		1919–1941 (praost)
 Arnold Kais		1941–1955
 Valdeko Saksen	17.06 – 02.09.1954 (asendusõpetaja)
 Kustav Viise		1955–1956
 Henn Unt			1956–1986 (praost)
 Esko Süvari		1987–1988 (hooldajaõpetaja Haljalast)
 Illar Hallaste	1988–1993 (praost)
 Ahto Mäe			1993–1998
 Meelis-Lauri Erikson	1998–

Köstrid-koolmeistrid

 1931– Gustav Karlson (Kaarli) (1893–1987)

Viited

Välislingid
 Kodulehekülg
Koguduse pitser
Koguduse pitser
Kadrina Katariina koguduse Matmise raamat; elk.115.0.14; 1927-1937, Saaga
Kadrina Katariina koguduse Maetute alfabeetiline nimestik; elk.115.0.15; 1932-1949 , Saaga
 
EELK Viru praostkond
Kadrina vald
Kadrina kihelkond
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Karksi Peetri kogudus

EELK Karksi Peetri kogudus on luterlik kogudus Karksi-Nuias.

Kogudus kuulub Viljandi praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Allan Praats, organist Tiia Parmo. Juhatuse esimees on Raimond Vaher.

Jumalateenistused on iga kuu esimesel ja kolmandal pühapäeval algusega kell 14.00 ja kiriklikel pühadel Karksi Peetri kirikus.

Välislingid
 Kodulehekülg

Karksi kihelkond
EELK Viljandi praostkond
Karksi-Nuia
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Karuse Margareeta kogudus

EELK Karuse Margareeta kogudus on luterlik kogudus Karusel.

Kogudus kuulub Lääne praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Kaido Saak, organisti ei ole. Juhatuse esimees on Helle Lilleoja

Korralised jumalateenistused toimuvad iga kalendrikuu 1. ja 3. pühapäeval kell 14.00  Karuse kirikus.

Õpetajad 
Vt. Karuse Margareeta koguduse vaimulikud

Välislingid
 Kodulehekülg

EELK Lääne praostkond
Lääneranna vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused
Karuse kihelkond
Walter Koppermann

Walter Julius Koppermann (1. juuni 1913 Tallinn – 3. detsember 1982 Allentown, Pennsylvania, USA) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Tallinnas Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Lõpetas Tartu Ülikooli usuteaduskonna vahetult enne selle likvideerimist, aastal 1940. Oli rindel, sai rügemendis patareiülemaks. Oli põgenikuna Saksamaal, kus õppis ka Balti Ülikoolis. Prooviaastal oli ta praost Aleksander Hinno juures Ambergis Saksamaal. Ordineeriti vaimulikuks 3. aprillil 1949.

Oli 1949–1951 ametis Luterliku Maailmaliidu Müncheni põgenikeosakonnas. Aastal 1951 oli ta Lõuna-Rootsi koguduse hooldajaõpetaja. Kolis aastal 1952 USA-sse. Hea keeltetundjana sai ta Ameerika Lutheri Kiriku Philadelphia linna Markuse koguduse õpetajaks (Ameerika Luteri Kiriku teenistuses oli ta aastatel 1952–1978). Selle kõrvalt leidis ta ka aega kohaliku eesti koguduse (Philadelphia koguduse, mille asutajate seas ta oli ja mida ta teenis aastatel 1953–1966) jaoks, oli aastal 1952 ka Buffalo Pauluse koguduse organiseerijate seas. Samal ajal õppis ta ka Philadelphia Ülikooli magistrantuuris, kus ta õiendas usuteaduse magistri eksamid Vana Testamendi usuteaduse alal. Pärast pensioneerimist Ameerika Luteri Kirikust pühendas ta kogu jõu eestlaste teenimisele nii Chicago Esimeses koguduses kui ka New Yorgi Pauluse koguduses.

Kuna ta kaitses Philadelphia Ülikoolis usuteaduse magistri väitekirja, siis pidas ta aastatel 1979–1982 Vana Testamendi ainetes loenguid Usuteaduslikus Instituudis.

Tunnustus 
 1961 Kuldrist

Isiklikku 
Walter Koppermanni ema Maria Kopperman (1882–1980) siirdus 1960. aastate lõpus Eestist läänemaailma laste juurde ja avaldas mälestusteraamatu "Minu 12 aastat Siberis".

Viited 

Eesti luterlike koguduste vaimulikud
Eesti teoloogid
EÜS Põhjala liikmed
Eestlased Ameerika Ühendriikides
Jakob Westholmi Gümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Sündinud 1913
Surnud 1982
Jaan Õunapuu

Jaan Õunapuu (sündinud 13. septembril 1958 Mustjalas) on Eesti omavalitsustegelane ja poliitik.

Ta lõpetas 1974. aastal Mustjala 8-klassilise Kooli, 1977. aastal Viktor Kingissepa nimelise Kingissepa Keskkooli ja 1982. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia zooinsenerina.

1982−1984 töötas Õunapuu Puhja sovhoosi peazootehnikuna, 1984−1985 oli Tartu Teraviljasaaduste Kombinaadi asedirektor. 1985−1990 oli ta Luunja sovhoosi peazootehnik, 1990−1991 Luunja valla arendusnõunik ja 1991−1993 Luunja vallavanem. 

7. detsembril 1993 sai temast Tartu maavanem. 2002. aasta novembris astus Jaan Õunapuu Eestimaa Rahvaliitu.  22. märtsist 2003 vabastati ta maavanema kohalt seoses 2003. aasta Riigikogu valimiste järel Eesti regionaalministriks saamisega.

Ta osales ka 2007. aasta Riigikogu valimistel, kogus Tartu- ja Jõgevamaal 1739 häält ega pääsenud Riigikogusse.

2007–2008 oli Õunapuu AS-i Werol Tehased juht.

11. jaanuaril 2010 valis Eestimaa Rahvaliidu volikogu Õunapuu erakonna uue juhatuse liikmeks. 27. mail 2010 sai ta Riigikogu liikmeks seoses Villu Reiljani süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisega. 14. juunil 2010 teatas Õunapuu astumisest Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.

2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Jaan Õunapuu Sotsiaaldemokraatliku erakonna nimekirjas valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva ja Tartu maakond), olles üleriigilises nimekirjas 6. kohal. Ta kogus 3103 häält ning temast sai Riigikogu XII koosseisu liige.

Aastatel 2016–2017 oli Õunapuu Tartu abilinnapea. Alates jaanuarist 2018 on ta rahandusministeeriumi regionaalhalduse osakonna Tartumaa talituse juhataja. 

13. septembril 2018 astus ta Keskerakonda.

Muu tegevus
Eesti Maaülikooli kuratooriumi liige.
Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Seltsi juhatuse liige 1994−
EMÜ Vilistlaskogu juhatuse esimees
Maaelu Edendamise Sihtasutuse nõukogu esimees 2003−2007, 2016−
SA Tartu Teaduspark nõukogu esimees 2016−
SA Tartumaa Turismi nõukogu esimees 2016−
SA Lõuna-Eesti Turism nõukogu liige 2016−
Tartu Ärinõuandla nõukogu liige 2016−

Tunnustus
 2001 Valgetähe III klassi teenetemärk

Viited

Välislingid
Tuuli Aug. "Reiljani asemel läheb riigikokku Jaan Õunapuu" Eesti Päevaleht, 26. mai 2010

XI Riigikogu liikmed
XII Riigikogu liikmed
Tartu maavanemad
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna poliitikud
Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1958
Rahvaliidu poliitikud
Eesti regionaalministrid
Friedrich Adolf Greinert

Friedrich Adolf Greinert (26. september 1857 Tarvastu – 12. märts 1922 Streganzberg, Berliini lähedal) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1869–1879 Tartus gümnaasiumis. Õppis 1880–1885 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Viljandis. Ordineeriti õpetajaametisse 1. jaanuaril 1887.

Oli aastatel 1887–1919 Anseküla Maarja koguduse õpetaja, olles aastatel 1915–1919 (pärast senise praosti Johannes Walteri küüditamist) Saaremaa praost.

Lahkus 1920 Saksamaale.

Isiklikku 
Tema vend Leberecht Georg Traugott Greinert oli Talsi saksa ja Äksi Andrease koguduse õpetaja. Vanem poeg Roderich Greinert oli (teoloogilise haridusega) Kuressaare Saksa Gümnaasiumi direktor, keskmine poeg Ernst Adolf Greinert oli aastatel 1930–1939 Anseküla Maarja koguduse õpetaja, noorem poeg Edgar Arthur Greinert oli arst.

Vaata ka
Greinert

Viited 

Anseküla Maarja koguduse vaimulikud
Saaremaa praostid
Saaremaa vaimulikud
Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Sündinud 1857
Surnud 1922
Edgar Arthur Greinert

Edgar Arthur Greinert (16. aprill 1902 Anseküla, Saaremaa –  30. aprill 1980 Stuttgart) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Lahkus aastal 1939 Saksamaale.

Isiklikku 
Tema isa Friedrich Adolf Greinert oli aastatel 1887–1919 Anseküla Maarja koguduse õpetaja. Vanem vend Roderich Greinert oli (teoloogilise haridusega) Kuressaare Saksa Gümnaasiumi direktor, teine vend Ernst Adolf Greinert oli aastatel 1930–1939 Anseküla Maarja koguduse õpetaja. Onu Leberecht Georg Traugott Greinert oli Talsi saksa ja Äksi Andrease koguduse õpetaja.

Vaata ka
Greinert

Viited 

Eesti arstid
Baltisakslased
Sündinud 1902
Surnud 1980
Nógrádi komitaat

Nógrádi komitaat on 1. järgu haldusüksus Ungari põhjaosas. Piirneb põhjas Slovakkiaga. 

Suuremad jõed on Ipoly, Zagyva ja Galga.

Komitaadi halduskeskus on Salgótarján, teised suuremad linnad on Balassagyarmat, Bátonyterenye ja Pásztó.

Komitaadis on 6 ringkonda, mis jagunevad 131 vallaks.

Välislingid 

Komitaadi koduleht

Ungari komitaadid
Daniel (Rootsi prints)

Daniel (Olof Daniel Westling Bernadotte; sünninimi Olof Daniel Westling; sündinud 15. septembril 1973 Örebros) on Rootsi prints, Västergötlandi hertsog. Ta on Rootsi kroonprintsessi Victoria abikaasa alates 19. juunist 2010.

Prints Daniel on varem tegutsenud personaaltreeneri ja ettevõtjana.

Noorpõlv
Daniel Westling sündis Örebros. Ta sündis samal päeval, mil suri kuningas Gustaf VI Adolf ja troonile tõusis Westlingi tulevane äi kuningas Carl XVI Gustaf. 

Westling kasvas üles Gävleborgi läänis asuvas Ockelbo asulas. Gümnaasiumiõpilasena töötas ta suviti Ockelbo vanadekodus. Sandvikenis asuva Hammargymnasiet-nimelise keskkooli lõpetas ta 1991. aastal. Pärast sõjaväeteenistuse läbimist töötas ta aasta erivajadustega lapsi õpetavas koolis. 

1994. aastal kolis ta Stockholmi, et õppida Värmdös asuvas õppeasutuses kaheaastase programmi raames spordipedagoogikat. Pärast õpinguid läbis ka personaaltreeneri koolituse. 

Edasi asutas ta mitu jõusaali (firmad Master Training ja Balance), töötas treeneri ja konsultandina ning oli tegev mitme ettevõtte juhatuses. Westlingi osalusel asutatud luksusspordiklubi Master Training on suunatud jõukamale klientuurile.

Abielu
Westling tutvus kroonprintsess Victoriaga viimase õe kaudu – printsess Madeleine soovitas Victoriale Westlingi personaaltreeneri teenuseid. 2002. aasta suvel sai avalikuks Victoria ja Westlingi suhe. Kokku koliti 2007. aastal. 

19. juunil 2010 toimusid kroonprintsess Victoria ja prints Danieli pulmad. Laulatus toimus Victoria vanemate 34. pulma-aastapäeval. 15. novembril 2010 kolis paar elama Solnas asuvasse Haga lossi. 

Neil on kaks last. 23. veebruaril 2012 sündis tütar, kellele pandi nimeks Estelle Silvia Ewa Mary ning kes sai Östergötlandi hertsoginna tiitli. 2. märtsil 2016 sündis poeg Oscar Carl Olof, kes sai Skåne hertsogi tiitli.

Kroonprintsess Victoria ja prints Daniel külastasid Eestit 2014. aasta oktoobris ja 2018. aasta augustis.

Isiklikku
27. mail 2009 siirati Westlingile neer. Uue neeru loovutas Danielile ta isa. Siirdamiseni viinud neeruhaigus on kaasasündinud, kuid ei ole pärilik. 

Prints Danielile meeldib golfi mängida ja suusatada.

Tunnustus
2011. aastal andis president Toomas Hendrik Ilves talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi.

Viited

Rootsi kuningliku perekonna liikmed
Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1973
Treenerid
GAZ-24

GAZ-24 oli aastatel 1967–1992 Gorki autotehases toodetud sõiduauto mudel. 

Tegu oli aastatel 1956–1970 toodetud GAZ-21 Volga edasiarendusega. GAZ-24 edasiarendus oli 1985. aastal tootmisse läinud GAZ-24-10.

GAZ-24 kasutati eeskätt taksona ning keskastmeametnike ja juhtivtöötajate sõiduvahendina.

Välislingid
 Eastcars
GAZ
Pobeda

GAZ-M20  "Pobeda" (; Победа ehk "võit") oli Nõukogude liidus 1946-1958. aastatel toodetud GAZ sõiduauto. GAZ-M20 toodeti ka Poolas. Hinnanguliselt toodeti Pobedasid Gorki autotehases ligikaudu 236 000 eksemplari.
Tegu oli Nõukogude Liidu piires tänavapildis võrdlemisi tavalise pereautoga, kusjuures Pobeda oli tollaste Moskvitšide kõrval suurema ehitusega. Erinevalt näiteks Moskvitšist ja ZIS-110st ei ol-nud Pobeda kindla Lääne auto koopia, vaid oli nõukogude konstruktorite ja disainerite looming. Küll aga olid Pobeda mitmed osad olid “laenatud” mitmetelt lääne markidelt. Pobeda mootor oli näiteks ökonoomsuskaalutlustel neljasilindriline GAZ-51 jõuallikas, mis omakorda pärines 1920ndate Dodge’ilt. Pobeda käigukast ja tagasild pärinesid aga 1933. aasta Ford V8-40lt. Esisilla ja kerekonstruktsiooni juures võeti eeskuju aga 1930ndate Opel Kapitänilt. Välimuse ja sisekujunduse osas oli Pobeda sarnane 1940ndate aastate alguse Ameerika autodega. 

Keremudeleid oli kokku kolm:

 sedaan 
 kabriolett 
 nelikveoline GAZ-M72.

Välislingid

 Eastcars

GAZ
GAZ-M72

GAZ-M72 ( ГАЗ-M-72) oli GAZ-M20 põhjal valmistatud nelikveoline maastikuvariant, mis omas maastikusõiduks sobivat aeglustiga käigukasti, tugevdatud keret ja uuendatud sildu. Samuti olid erinevad auto poritiivad ja embleemid. Tegu esimese Nõukogude autoga, millel oli lisavarustusena olemas tuuleklaasipesur. Selliseid Pobedasid valmistati aastatel 1955–1958 4677 eksemplari ning kollektsionääride seas on tegu hinnatud mudeliga. M72 on üks esimesi nn linnamaastureid mille vajadus tingitud selle aja Venemaa väga halbadest teeoludest.

Välislingid
 Eastcars

GAZ
Koorküla Linaleojärv

Linaleojärv (ka Linaleotse järv, Koorküla Linajärv, Linajärv) on järv Lõuna-Eesti Valgamaal Tõrva vallas.

Ümarakujuline järv (pindala 0,5 ha, suurim sügavus 6,5 m) asub Petäjärvest umbes 200 m kagu pool. Kallaste ääres on õõtsikud, kaldad on kaetud metsaga, läänes on põld. Järve põhi on kaetud mudaga. 

Järv sai oma nime selle järgi, et varem on järves lina leotatud.

Järv on peamiselt allikatoiteline, väljavool toimub kraavi kaudu ojja. Kollakasrohelise vee läbipaistvus on keskmine (2,7 m).

Taimestikus on 19 liiki. Järves elutsevad hobukaanid ja järveploomid (Nostoc), järvekarpide arvu vähenemise põhjuseks on järves elutsev ondatra.

Kalaliike on vähe, järves elavad peamiselt koger, linask ja mudamaim.

Viited

Välislingid 

Tõrva valla järved
SkyTeam

SkyTeam on suuruselt teine lennufirmade allianss Star Alliance'i järel. Lennufirmade ühendusse kuulub praegu 12 täisliiget neljalt mandrilt. SkyTeam opereerib ka kaubaallianssi SkyTeam Cargo.

Täisliikmed

1Asutajalennufirma
2Air France-KLM-i reisijad

Sisseastumiskandidaadid

Tulevased liikmed

SkyTeami värvid
SkyTeam lõi hiljuti lennukitele erilise värvilahenduse. 2010. aasta 9. juuni seisuga kannab seda 12 lennukit.

Endised liikmed

Viited
GAZ-21

GAZ-21 "Volga" oli aastatel 1956–1970 Gorki autotehases toodetud sõiduauto mudel. 

Tegu oli Nõukogude Liidu piires populaarse sõidukiga, sealjuures valmistati mitmete eri keretüüpide ja -ülesannetega Volgasid. Aastate jooksul toodeti Gorkis mitme erineva generatsiooni ulatuses: kolm generatsiooni GAZ-21, universaalkerega GAZ-22, mitmeid GAZ-21 põhjal loodud GAZ-24 "Volgasid" ning ka hilisem GAZ-3102 "Volga". 

Volga näol oli tegemist eeskätt populaarse, ent vananenud Pobeda järglasega. Pobedalt pärinesid ka I generatsiooni GAZ-21 käigukast (algselt planeeritud ameerikalik automaatkast ennast halvemates teeoludes ei õigustanud), esisild, roolimehhanism ja ka osa pidurisüsteemist. Esimestel Volgadel kasutati ka Pobeda mootorit, ent 1958. aastal käivitus uue, spetsiaalselt GAZ-21 tarvis valmistatud jõuallika tootmine.

Vaata ka 

 Ford Mainline

Välislingid
 Eastcars

GAZ
Julia Gillard

Julia Eileen Gillard (sündinud 29. septembril 1961 Walesis Barrys) on Austraalia poliitik. 24. juunist 2010 kuni 27. juunini 2013 oli ta Austraalia peaminister.

Gillard sündis Walesis. Tema isa töötas psühhiaatriahaiglas sanitarina, ema töötas Päästearmee hooldekodus. Julial on 3 aastat vanem õde Alison.

Lapsena kannatas Julia kroonilise kopsupõletiku käes. Vanemad kolisid 1966 Lõuna-Austraaliasse Pasadenasse, mis on Adelaide'i eeslinn, et Julia saaks soojemas kliimas paraneda. Ta saigi terveks.

Gillard astus Adelaide'i ülikooli. 1982 katkestas ta õpingud ja jätkas neid Melbourne'i ülikoolis, mille lõpetas 1986 õigusteaduse bakalaureusena.

1987 hakkas Gillard tööle Melbourne'is õigusbüroos. 1990, 29-aastaselt võeti ta selle ettevõtte osanikuks.

Poliitikaga hakkas Gillard tegelema juba Adelaide'i ülikoolis. 1983 sai ta Austraalia Tudengite Liidu esimeheks, sealjuures läbi aegade teiseks naisliidriks. Ta on ka vasakpoolse organisatsiooni Sotsialistliku Foorumi endine sekretär. Ta astus Austraalia Leiboristliku Partei liikmeks.

Julia Gillard kuulub Austraalia parlamenti alates 1998. aastast. Ta on mitu korda kuulunud varivalitsusse. Aastatel 2007–2010 oli ta Austraalia läbi aegade esimene naisasepeaminister. Ühtlasi oli ta haridusminister, tööminister ja sotsiaalse sidususe minister.

24. juunil 2010 valiti ta Kevin Ruddi asemel Austraalia Tööpartei esimeheks ning temast sai ühtlasi Austraalia läbi aegade esimene naispeaminister.

Pärast augustis 2010 toimunud parlamendivalimisi moodustas ta uue valitsuse, mis nimetati ametisse 14. septembril 2010.

Austraalia peaministrid
Sündinud 1961
Heino Arumäe

Heino Arumäe (sündinud 21. augustil 1928 Mäetaguse vallas) on eesti ajaloolane.

Ta lõpetas 1948. aastal Jõhvi Keskkooli ning õppis aastail 1948–1953 Tartu Riiklikus Ülikoolis. 1959. aastal asus ta tööle Ajaloo Instituuti.

1961. aastal astus ta NLKP-sse.

Teoseid
"Kodanliku Eesti Nõukogude-vastasest välispoliitikast aastail 1920–1925". Eesti Riiklik Kirjastus 1960 
"Kahe ilma piiril". Eesti Raamat 1979 
"Võitlus Balti Liidu loomise ümber 1919–1925". Eesti Raamat 1983 
"Kas vandenõu või revolutsioon, vabadus- või kodusõda?". Eesti Raamat 1987

Artikleid
60 aastat salapaktist. Maaleht, 19. august 1999
Pätsi esimene vandenõu. Luup (Postimehe lisa), 21. veebruar 2000 
Heino ARUMÄE. Mida uskuda? - Erkki Hautamäki. Suomi myrskyn silmässa. Marsalkka C. G. E. Mannerheimin kansion S-32 salaiset asiakirjat vuosilta 1932-1949. Osa 1. 1932-1940. Helsinki, 2005. 342 lk, Tuna, 2006 nr 1. Tuna, 2006 nr 1

Tunnustus
 1977 Nõukogude Eesti preemia
 2008 Balti Assamblee medal

Viited

Välislingid
 

Eesti ajaloolased
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Sündinud 1928
Janno Põldma

Janno Põldma (sündinud 7. novembril 1950 Tallinnas) on eesti filmioperaator ja -lavastaja.

Oktoobris 2007 Riias toimunud filmifestivali Lielais Kristaps parimaks täispikaks animatsioonifilmiks tunnistati Heiki Ernitsa ja Janno Põldma teos "Leiutajateküla Lotte".

9. veebruaril 2012 asus Janno Põldma koos Heiki Ernitsaga ACTA kaitsele. Janno ja Heiki väitel on neilt spetsiaalseid otsingumootoreid kasutades varastatud ühe kuuga üle miljoni Eesti krooni.

Janno Põldma on õppinud Tallinna kultuuriülikoolis karikatuuri Heinz Valgu kursusel.

Näitused 

 1974 Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis karikatuurinäitus koos karikaturistidega - Kuulo Vahter, Aarne Vasar, Janno Põldma, Peeter Ernits, Tõnis Teemaa, Olimar Kallas, Ants Kasesalu, Elle Tikerpäe, Eduard Tüür, Felix Kark, Teet Kallas, Elmar Rõugas, Mati Kütt, Ants Kasesalu, Tõnu Puustusmaa, Jüri Aljak (2007 aastal toimus sama näitus)

Teosed
"Džuudopoisid". Eesti Raamat 1985, Jutulind 2007
"Lepatriinude jõulud". Sild 2002. ISBN 9985942205
"Leiutajateküla tähtis päev". Eesti Joonisfilm 2006. ISBN 9949137586
"Lotte olümpiaraamat". Eesti Joonisfilm  2008. ISBN 9789949431397 (kahasse Heiki Ernitsaga)

Tunnustus
1995 Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind filmi "1895" eest
1995 Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse I preemia ("Sõber Kurk")
1995 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Priit Pärnaga; Johannes Pääsukese nimeline preemia: film "1895")
1995 Eesti Vabariigi kultuuripreemia
1996 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (joonisfilmi „1895“ loomise eest, koos Priit Pärnaga)
2000 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Heiki Ernitsa, Andrus Kivirähki, Regina Lukk-Toompere, Olav Ehalaga; südamliku huumoriga joonisfilmi “Lotte” loojad)
2001 Stipendium "Ela ja sära"
2004 Nukitsa konkurss, 1. koht kirjanike kategoorias ("Lepatriinude jõulud")
2007 Valgetähe IV klassi teenetemärk
2007 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Heiki Ernitsa, Kaspar Jancise, Mati Küti, Priit Pärna, Olga Marchenko, Ülo Pikkovi ja Priit Tenderiga; parim animafilm "Must lagi")
2011 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Heiki Ernitsaga, aasta menufilm - "Lotte")
2014 Nukitsa konkurss, 3. koht kirjanike kategoorias ("Lotte ja kuukivi saladus")

Viited

Välislingid

Janno Põldma joonisfilm osaleb Ottawa võistlusprogrammis. Ärileht, 19. september 2000
Sulev Vedler. PÄKAPIKK: KÕIGILE EESTI LASTELE! Janno Põldma "Lepatriinude jõulud". Eesti Ekspress, 24. detsember 2002
Evar Post. Mehed multikate maailmast. Pere ja Kodu, 13. mai 2003 
Anu Mõttus. Joonisfilm tegi puhta töö. Õpetajate Leht, 8. aprill 2004
Piret Ehrenpreis. Paar: Sirje ja Janno Põldma. Eesti Naine, august 2006
Priit Pullerits. Janno Põldma, vaikne husaar. Postimees, 19. august 2006

Eesti filmioperaatorid
Eesti filmilavastajad
Eesti karikaturistid
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1950
Koeratüdruk Lotte