R-7 perekond

R-7 perekond on kanderakettide perekond, mis on loodud ballistilise kanderaketti R-7 baasil.

R-7 
R-7 on kaheastmeline ballistiline kanderakett. See võimaldab toimetada laskemoona 8―9,5 tuhat km kaugusele. Täpsus on +/- 10 km, sellepärast on va

jalik kasutada võimsat tuumalõhkepead kaaluga 3,7―5,4 tonni.

Sputnik 
Kaheastmeline kanderakett Sputnik saatis orbiidile esimese satelliidi PS-1. See kujutas endast kera läbimõõduga 58 cm ja kaaluga 86,7 kg. Sisse oli paigaldatud akuga varustatud raadiosaatja. Kokku lendas Sputnik 92 päeva jooksul ümber maakera 1440 korda.

Sputnik-3 
Moderniseeritud kanderakett oli võimeline saatma orbiidile 1,3 tonni kasulikku lasti ja sellega saadeti orbiidile satelliit D-1. Koonusekujuline objekt pikkusega 3,75 m ja läbimõõduga 1,73 m kaalus 1327 kg. Pardal olev aparatuur oli võimeline saatma ja vastu võtma raadiokäske. Satelliit oli orbiidil pisut vähem kui kaks aastat.

Luna 
Luna on kolmeastmeline kanderakett. Kolmanda astme lisamise abil saavutati teine kosmiline kiirus. Sellega saadeti satelliitide seeria Kuu poole. Luna-1 saadeti Päikese orbiidile, Luna-2 jõudis Kuule, Luna-3 tegi pilti Kuu tagaküljest.

Vostok 
Kolmeastmeline kanderakett millega 1960. aastal hakati kosmosesse saatma koeri ja närilisi. Tuntumad neist olid koerad Belka ja Strelka, kes jõudsid edukalt tagasi. Pärast mitmeid mehitamata kanderakettide katsestarte, saadeti Maa orbiidile esimene kosmonaut Juri Gagarin, kes tegi ühe tiiru ümber Maa ja maandus edukalt tagasi. Samal aastal veetis German Titov Vostok-2-es ühe päeva, kus ta magas kaaluta olekus. Järgmisele missioonile kosmosesse saadeti Andrijan Nikolajev kosmoselaevaga Vostok-3 ja Pavel Popovich Vostok-4-ga. Kosmoses olid nad koos samal ajal ja nende laevad olid üksteisest 6,5 km kaugusel. Järgmised ja viimased mehitatud kosmoselaevad seeriast „Vostok“olid Vostok-5 ja 6. Veel üks ühislend ja laevade komandörideks said Valeri Bõkovskij ja Valentina Tereškova, kellest sai esimene naiskosmonaut.

Voshod 
Voshod on kolmeastmeline kanderakett, millega oli võimalik saata orbiidile suurte fotokaameratega satelliite. Voshodil oli modifitseeritud suure kandevõimega kolmas aste. Kanderaketiga saadeti mitmekohalisi kosmoselaevu, luuresatelliite. Esimese piloteeritava lennu meeskond koosnes kolmest inimesest. Selleks, et nad kõik ära mahutada, otsustati loobuda skafandritest. Maale tagasi naasmine toimus kosmoselaeva kapslis. Kosmoselaev sobis pikaajaliseks orbiidil viibimiseks, mis oli tõestatud sealhulgas katselennu jooksul pikkusega 21 päeva, kus kosmonautide rolli mängisid koerad Veterok ja Ugoljok. 1965. aastal oli Aleksei Leonov esimene inimene, kes väljus avakosmosesse.

Sojuz 
Sojuz on kolmeastmeline kanderakett. Tehti kolmanda astme moderniseerimised ja tulemuseks oli Sojuz-tüüpi kanderakett, mis oli mõeldud samanimelise kosmoselaeva orbiidile saatmiseks. Kõige suurem erinevus oli kosmoselaeva päästesüsteemi loomine. Seda tüüpi kanderaketti kasutati ka Kuu kosmoselaeva LK-7 katsetamisel. Kuu kosmoselaeva prototüübiga Zond sooritati mitmeid katselende ümber Kuu, sealhulgas loomkosmonautidega kosmoseradiatsiooni uurimise programmi raamides. Selle programmi raames sooritati esmakordselt teise kosmosekiirusega Maale tagasi naasmine.

Sojuz 2 
Sojuz on samuti kolmeastmeline kanderakett. Üks modifikatsioonidest oli täiesti uue kolmanda astme mootori RD-0124 paigaldamine. Tänu sellele saab lasti massi suurendada 950 kilogrammini.