1918

1918. aasta (MCMXVIII) oli 20. sajandi 18. aasta.

Sündmused Eestis 

 13.–14. jaanuar (31. detsember 1917 – 1. jaanuar 1918 vkj) – Maanõukogu otsustas kuulutada Eesti iseseisvaks kohe, kui Saksa vägede sissetungi oht muutub vahetuks. Maanõukogu otsusega otsustati moodustada välisdelegatsioon, tutvustamaks maailmale Eesti olusid ning hankimaks ka rahvusvahelist tunnustust Maanõukogule.
  – 4. novembril 1917 loodud ning 3 päeva hiljem Tallinnas võimu haaranud Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee eesotsas Viktor Kingissepa ja Ivan Rabtšinskiga lõpetas tegevuse kõrgema täidesaatva organina.
13. jaanuar (vkj 31. detsember) – Paul Kulbuschist sai Tallinna ja kogu Eestimaa õigeusu kiriku piiskop. Tema uueks, pühitsetud nimeks saab Platon.
 20. jaanuar (vkj 7. jaanuar) – Tallinnas algas teine eesti sõjaväelaste kongress, mis kestis 26. jaanuarini.

 9. veebruar (vkj 27. jaanuar) – algasid valimised Eesti Asutavasse Kogusse.
 14. veebruar (vkj 1. veebruar) – Venemaa võttis kasutusele uue kalendri (ka Eestis). See tõi kaasa selle, et 1. veebruar loeti 14. veebruariks.
18. veebruar – Maanõukogu Vanematekogu otsustas kuulutada välja Eesti iseseisvuse, panna paika iseseisvusmanifesti alused ja moodustada selle kirjutamiseks komisjoni (Juhan Kukk, Jüri Jaakson, Karl Ast, Ferdinand Peterson)
19. veebruar – algas Vene Balti laevastiku evakuatsioon Tallinnast
19. veebruar – Tallinnas Eesti Haritlaste Klubis toimunud Eesti poliitikute ja Maanõukogu Vanematekogu nõupidamisel moodustati Eestimaa Päästmise Komitee.
 23. veebruar – Pärnu teatri rõdult loeti avalikult ette Eesti Vabariigi iseseisvusmanifest.
 24. veebruar – kuulutati välja Eesti Vabariik ja määrati ametisse eesti Ajutine Valitsus.
 25. veebruar – keskpäeval sisenesid Tallinna Saksa väeosad. Õhtuks lahkusid sadamast viimased Vene sõjalaevad.

 4. märts – Saksa vägede pealetung peatus Narva jõe joonel.

 5. aprill – Peterburi kubermangus elavate eestlaste delegatsioon esitas Tartu komandantuurile palve Saksa valitsuse kaitse alla saada.
 15. aprill – mindi üle suveajale.

 1. mai – Tartus avas äsjaasutatud kunstiühing Pallas esimese näituse.
 3. mai – Suurbritannia valitsus teatas de facto tunnustusest Eesti Maapäevale.
 4. mai – loodi Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Tallinna Osakond (ÜENÜTO).
 13. mai – Prantsusmaa valitsus teatas de facto tunnustusest Eesti Maapäevale.
 29. mai – Itaalia valitsus teatas de facto tunnustusest Eesti Maapäevale.

 18. juuni – hakkas ilmuma Tallinna Päevaleht.

 5. august – Tallinnas lõppesid Eesti teised meistrivõistlused kergejõustikus.
 8.-12. november –  üldstreik Tallinnas, kohalviibivate Saksa okupatsioonivõimude vastu
17. september – Tallinnas alustas tööd Eesti Tehnika Seltsi erikursused (hilisem Tallinna Tehnikum).

 11. november – Eesti Ajutine Valitsus taasalustas oma tegevust.
 11. november – asutati Eesti vabatahtlik riigikaitseorganisatsioon Kaitseliit. 
 11. november – Aleksander Hellat võttis Saksa okupatsioonivõimudelt üle Tallinnas politseivalitsuse asjaajamise ja varad politseimeistri abilt
 12.  november – heisati Tallinna Raekojale rahvuslik trikoloor ja raekoja saali kogunes 1917. aasta suvel valitud linnavolikogu.
 13. november – võttis Aleksander Pallas üle Tallinnas linnaameti ning samal õhtul toimunud  Tallinna linnavolikogu istungil valiti ametisse uus Tallinna linnavalitsus.
 13. november  –  võtsid Eesti ajutise valitsuse volinikud Jüri Jaakson ja Peeter Põld üle Eestimaa provintsivalitsuse
 15. november  – võtsid Jüri Jaakson ja Jaak Reichmann Eesti ajutise valitsuse esindajatena üle Tallinna ringkonnakohtu ja rahukohtud
 15. november  – alustas endine Tallinna postkontori ülem Hindrek Rikand sideühenduste ülevõtmist
 16. november  – võeti üle Tallinna tolliamet
 19. november – Riias sõlmiti Üleandmise leping Eesti ajutise valitsuse ja Saksamaa peavoliniku vahel.
 24. november – lasti müügile esimesed Eesti Vabariigi postmargid.
 28. november – Punaarmee koos Eesti punaväelastega vallutas Narva (Vabadussõja algus).
 29. november – moodustati Eesti Töörahva Kommuun. Eesti kuulutas välja üldise sundmobilisatsiooni.

30. november – Eesti rahaühikuks sai Eesti mark, mis võrdus 100 penniga. Paralleelselt jäid käibima ka muud valuutad, nt tsaarirubla, duumarubla.

 8. detsember – Punaarmee vallutas Võru. Venemaalt jõudis Soome kaudu Eestisse Johan Laidoner.
 Asutati vabatahtlik abiorganisatsioon "Ühistöö".
 16. detsember – moodustati Kalevlaste Malev.
 18. detsember – eraisikutel keelati raudteedel sõitmine.
20. detsember – Soomes moodustati Eesti Abistamise Peatoimkond.
 21. detsember – Punaarmee vallutas Tartu.
 23. detsember – loodi Eesti Sõjavägede Ülemjuhataja ametikoht, kelleks nimetati polkovnik Johan Laidoner. Ernst Põdder määrati riigi sisekaitseülemaks.
27. detsember – loodi Eesti Vabariigi Riigikontroll.
 30. detsember – jäälõhkujal Suur Tõll jõudsid Tallinna esimesed Soome vabatahtlikud.

Sündmused maailmas

Jaanuar 

8. jaanuar – USA president Woodrow Wilson kandis ette oma "14 punkti programmi" Esimese maailmasõja järgse maailmakorralduse kohta.
28. jaanuar – bolševikud hõivasid Helsingi.

Veebruar 

14. veebruar – bolševikud andsid Nõukogude Venemaal välja dekreedi maa-, vee- ja loodusvarade eraomandi tühistamise kohta. 
16. veebruar – Leedu kuulutas end iseseisvaks.
18. veebruar – Saksa armee alustas esimeses maailmasõjas pealetungi Venemaa vägedele ning vallutas nädalaga Läti ja Eesti alad.

Märts 

3. märts – Saksamaa, Austria-Ungari Bulgaaria, Türgi ja Nõukogude Venemaa sõlmisid Brest-Litovski rahu.
23. märts – Saksamaa tunnustas esimese riigina Leedu iseseisvust.
23. märts – Saksa "Pariisi Kahur" pommitas Pariisi enam kui 100 kilomeetri kauguselt.
25. märts – Valgevene kuulutas end iseseisvaks.

Aprill 

 ...

Mai 

 26. mai – Gruusia kuulutas end iseseisvaks vabariigiks.

Juuni 

 ...

Juuli 

 16. juuli – bolševikud hukkasid Jekaterinburgis endise Venemaa keisri Nikolai II ja tema perekonna.

August 

30. august – pärast kõnepidamist ühes Moskva tehases tehti Vladimir Iljitš Leninile nurjunud atentaat.

September 

 ...

Oktoober 

 3. oktoober – Poola kuulutas end iseseisvaks.
24. oktoober – Ungari kuulutas end iseseisvaks.
 28. oktoober – Tšehhoslovakkia kuulutas end iseseisvaks.

November 
 1. november – Lääne-Ukraina Rahvavabariik kuulutas end iseseisvaks.
 9. november – Saksamaa Keisririigi keiser Wilhelm II loobus troonist ning kuulutati välja Saksa Vabariik.
 11. november – lõppes Esimene maailmasõda.
 12. november – Austria deklareeris liitumist Saksamaaga.
 16. november – Ungari kuulutas end Austriast lahkulöönuna iseseisvaks.
 18. november – Läti kuulutas end iseseisvaks.
 29. november – Montenegro liideti Serbiaga.

Detsember 

1. detsember – Island sai iseseisvaks riigiks.
1. detsember – Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriik kuulutas end iseseisvaks riigiks.

Sündinud 

26. jaanuar – Nicolae Ceaușescu, Rumeenia diktaator
22. veebruar – Robert Wadlow, maailma pikim inimene
3. märts – Silvia Rannamaa, eesti noorsookirjanik ja novellist
20. aprill – Lucian Pulvermacher, vastupaavst ("Pius XIII")
14. juuli – Ingmar Bergman, rootsi filmirežissöör ja teatrilavastaja
18. juuli – Nelson Mandela, Lõuna-Aafrika Vabariigi president
5. oktoober – Heikki Siren, soome arhitekt
21. november – Mihhail Gluzki, Vene näitleja
11. detsember – Aleksandr Solženitsõn, Vene kirjanik ja dissident, Nobeli kirjandusauhind 1970
17. detsember – Woizlawa Feodora, Mecklenburgi hertsoginna 
21. detsember – Kurt Waldheim, Austria poliitik
25. detsember – Anwar Sadat, Egiptuse poliitik, Nobeli rahuauhind 1978
31. detsember – Gunder Hägg, rootsi kergejõustiklane

Surnud 

 8. jaanuar – Johannes Pääsuke, eesti filmioperaator
 6. veebruar – Gustav Klimt, austria maalikunstnik ja graafik
 10. veebruar – Ernesto Teodoro Moneta, itaalia patsifist, Nobeli rahuauhind 1907
 13. veebruar – Kaarlo Julius Kalpa, soome vaimulik
 23. veebruar – Adolf Friedrich VI, Mecklenburg-Strelitzi suurhertsog
 25. märts – Claude Debussy, prantsuse helilooja
27. märts – Martin Sheridan, USA kergejõustiklane
 5. aprill – George Tupou II, Tonga kuningas
 13. aprill (ametlik kuupäev) – Jüri Vilms, Eesti riigimees
 13. aprill – Lavr Kornilov, vene kindral
 17. aprill – William Hope Hodgson, inglise kirjanik
 20. aprill – Carl Ferdinand Braun, saksa füüsik, Nobeli auhind 1909
 21. aprill – Friedrich II, Anhalti hertsog
 5. mai – Niko Phirosmani, gruusia maalikunstnik
 17. juuli – Nikolai II, vene keiser
 10. august – Aleksander Uurits, eesti kunstnik
 13. september – Eduard, Anhalti hertsog
 29. oktoober – Rudolf Tobias, eesti helilooja
19. november – Christian Hermann Ludwig Stieda, baltisaksa arstiteadlane

Nobeli auhinnad 
füüsika – Max Karl Ernst Ludwig Planck
keemia – Fritz Haber
meditsiin – auhinda välja ei antud
kirjandus – auhinda välja ei antud
rahu – auhinda välja ei antud

Viited 

1918