E-etteütlus

E-etteütlus on alates 2008. aastast Vikerraadios emakeelepäeva puhul toimuv eesti keele õigekirja võistlus. Algselt ühekordse projektina mõeldud ettevõtmisest on saanud üks emakeelepäeva olulisemaid sündmusi, mida 2018. aastal tõsteti esile ka aasta keeleteo valimisel.

2008. aastal 277 osalejaga alustanud e-etteütlus on kasvanud ettevõtmiseks, millest võtavad igal aastal osa juba tuhanded inimesed, sajad haridusasutused ja organisatsioonid. Senine e-etteütluse osalejate rekord sündis 2019. aastal, kui Vikerraadiosse jõudis 7969 etteütlust ning osales 228 kooli ja ülikooli. Juba mitmendat aastat on koolide osalusrekord Tartu Jaan Poska Gümnaasiumi käes, kus etteütlust kirjutas 2019. aastal 407 õpilast-õpetajat. 

Etteütlus loetakse ette Vikerraadios ning see tuleb sisestada Vikerraadio kodulehel e-etteütluse aknasse. 

14 aasta jooksul on Vikerraadioni jõudnud üle 62 000 etteütluse, kuid tegelik e-etteütluse kirjutajate arv on palju kordi suurem, kuna paljud teevad etteütlust isekeskis, seda ära saatmata. 

2020. aastal lükati e-etteütlus edasi seoses koroonaviirushaiguse pandeemiaga Eestis. Etteütlus toimus Vikerraadio sünnipäeval, 3. aprillil 2020 kell 10.30. 

2021. aasta e-etteütlus toimus 15. märtsil.

Võistluskategooriad

Etteütlusel saab osaleda viies kategoorias: 

 õpilased, 
 täiskasvanud, 
 filoloogid ja emakeeleõpetajad, 
 muu emakeelega inimesed,
 välismaal elavad-õppivad eestlased,
 eriauhinna saab (alates 2017. aastast) parim nutiseadmega kirjutaja.

Alates 2018. aastast on e-etteütluse võistlusel võimalik osaleda ka kuulmispuudega inimestel, kes saavad lugeda teksti huultelt.

Etteütluse tekst on kõigis kategooriates sama, kuid võitjad otsustatakse eraldi. Üldvõitjaks tuleb osaleja, kes saadab kõige kiiremini täiesti korrektse teksti. Laulupeoteemalise tekstiga märkis Vikerraadio 2019. aastal nii eesti keele aastat kui ka Eesti laulu- ja tantsupeo juubeliaastat. Võistlusel osales ka laulupeo kunstiline meeskond.

Korraldajad
E-etteütluse idee autor on Riina Rõõmus ja projektijuht Laura Raudnagel (Teder). 

E-etteütlust korraldavad Vikerraadio, Eesti Emakeeleõpetajate Selts ja Eesti Keele Instituut.

Teksti koostajad 
2021. aasta e-etteütluse teksti koostasid:
 Peeter Päll, Eesti Keele Instituudi peakeelekorraldaja
 Maire Raadik, Eesti Keele Instituudi vanemkeelekorraldaja
Joosep Susi, Tartu Ülikooli eesti kirjanduse doktorant ja Tallinna Ülikooli kirjandusõpetuse külalislektor
 Triin Toome-Hosman, Türi Ühisgümnaasiumi ja Rocca al Mare kooli Vodja individuaalõppekeskuse eesti keele õpetaja
 Merilin Aruvee, Tallinna Ülikooli emakeeledidaktika lektor
 Killu Mei, Keeleameti peaekspert
 Sirli Zupping, haridus- ja teadusministeeriumi eesti keele nõunik

Varem on teksti koostajate hulgas olnud ka Martin Ehala, Edward Kess, Priit Kruus, Maris Jõks ja Piret Kärtner.

Osavõtt

Osalejate arv aastati 

|2022
|8942
|}

Võitjaid

Esimestel aastatel e-etteütlusel kategooriaid ei olnud, võitjad olid järgmised: 2008. aastal Laurits Leedjärv, 2009. aastal Riin Raadla ja 2010. aastal Ann Metslang.
2011. aastal võitsid e-etteütluse Nele Otto (filoloogide kategoorias), Riina Vällo (täiskasvanute kategoorias), Kadi Poll ja Jolanta Harak (Tartu Kivilinna Gümnaasiumi õpilased, õpilaste kategoorias) ning Sirli Tasa (muu emakeelega). Täiesti korrektset teksti ei saadetud: filoloogide kategooria võitja tegi ühe vea, täiskasvanute kategooria võitja kaks viga, mõlemal õpilaste kategooria võitjal oli kolm viga ning muu emakeelega osalejatest parimal 13 viga.

2012. aastal võitsid e-etteütluse Triin Kolga Hugo Treffneri gümnaasiumist (üldvõitja ja õpilaste kategooria võitja), Helli Lõoke (täiskasvanute kategooria), Averonika Beekmann (filoloogide kategooria) ja Uta Kührt (muu emakeelega).

2013. aastal võitsid e-etteütluse Maarja Jalasto (täiskasvanute kategoorias; ta jõudis korrektse kirjapildiga etteütluse ära saata enne, kui eetris lõppes teksti teistkordne ettelugemine), Tallinna Ülikooli magistrant Kais Allkivi (filoloogide kategoorias), Merit Kraav Reaalkoolist (õpilaste kategoorias) ja Kirsti Malmi (muu emakeelega inimeste kategoorias). Kokku laekus 37 veatut vastust.

2014. aastal võitsid e-etteütluse Margot Arula (täiskasvanute kategooria), Averonika Beekmann (filoloogide kategooria, võitis teist korda), Britta Pung (Tallinna 21. kooli õpilane) ja Mihhail Sorokin (muu emakeelega). Parimatele olid auhinnaks e-lugerid, auhinna sai ka õpilaste kategooria võitja emakeeleõpetaja.

2015. aastal võitsid e-etteütluse Hardi Haljas (täiskasvanute kategoorias), Jorgen Juurik (õpilaste kategoorias), Anu Petermann (filoloogide kategoorias), Dirk Müller (muu emakeelega) ja Anna-Liisa Kurve (eestlased välismaal). Laekus viis täiesti korrektset etteütlust. Peaauhind oli tahvelarvuti, teised võitjad said raamatupoe kinkekaardid.

2016. aastal võitsid e-etteütluse Laura Valli (üldvõitja, täiskasvanute kategooria), Kärt Talsi (filoloogide kategooria), Carolyn Lumi Saverna Põhikoolist (õpilaste kategooria), Lili Milani (muu emakeelega) ja Aivar Paidla (välismaal elavad eestlased).

2017. aastal võitsid e-etteütluse Tiina Mahler-Jaaniste (üldvõitja, filoloogide kategooria), Liisa-Andra Lohu (täiskasvanute kategooria), Elo Maria Pauman Hugo Treffneri gümnaasiumist (õpilaste kategooria), Tereza Špongolts (muu emakeelega) ja Aivar Paidla (välismaal elavad eestlased; võitis teist korda). Esimest korda välja antud eriauhinna parimale nutiseadmega e-etteütluse kirjutajale sai Riina Tobias. Täiesti veatuid etteütlusi jõudis toimetusse 37.

2018. aastal võitsid e-etteütluse Rudolf Purge (üldvõitja, täiskasvanute kategooria), Tiina Laansalu (filoloogide kategooria), Saskia Saara Simisker Eesti Rahvusvahelisest Koolist (õpilaste kategooria, tema õpetaja on Maren Toom), Olga Gerassimenko (muu emakeelega) ja Riita Märka (välismaal elavad eestlased). Parim nutiseadmega osaleja oli teist aastat järjest Riina Tobias. Veatuid etteütlusi jõudis Vikerraadio toimetusse 37, aga palju oli 1-2 veaga tekste.

2019. aastal võitsid e-etteütluse Ragne Rambi (üldvõitja, filoloogide kategooria), Margit Kerov Kadrina Keskkoolist (õpilaste kategooria), Made Isak (täiskasvanute kategooria), Olga Gerassimenko (muu emakeelega kategoorias; võitis teist korda) ja Keiu Must (parim välismaal elavate eestlaste kategoorias ja ka nutikategoorias). Vaegkuuljate kategoorias võitis Kadi Särgava. Korrektseid etteütlusi jõudis Vikerraadio toimetusse 59, palju oli ka 1-2 veaga tekste.

2020. aastal võitsid e-etteütluse Allan Kaldoja (üldvõitja, täiskasvanute kategooria), Kristin Pintson Põlva Gümnaasiumist (õpilaste kategooria), Eduard Vanamölder (muu emakeelega kategooria), Brita Kaasik (filoloogide kategooria) ja Riita-Ilona Märka (välismaal elavate eestlaste kategooria), parim nutiseadmega kirjutaja oli Riina Tobias. Vaegkuuljate kategooria võitja oli Pille Ruul. Korrektseid etteütlusi jõudis Vikerraadio toimetusse 104, palju oli ka 1-2 veaga tekste.

2021. aastal võitsid e-etteütluse Liisa-Andra Lohu (üldvõitja, täiskasvanute kategooria), Ingrid Alla  Hugo Treffneri Gümnaasiumist (õpilaste kategooria), Sandra Nahkur (muu emakeelega kategooria), Kais Allkivi-Metsoja (filoloogide kategooria) ja Merike Saarmann (välismaal elavate eestlaste kategooria), parim nutiseadmega kirjutaja oli Irja Toots. Vaegkuuljate kategooria võitja oli Olav Kruus. Vikerraadiosse jõudis 10050 e-etteütlust. Kokku laekus 75 veatut etteütlust.
2022. aastal võitsid e-etteütluse Triin Siiber (üldvõitja, täiskasvanute kategooria), Mona Rea Nerva Saverna Põhikoolist (õpilaste kategooria), Kärt Normann (filoloogide kategooria), Jev (muu emakeelega kategooria) ja Marilin Greim (välismaal elavate eestlaste kategooria), parim nutiseadmega kirjutaja on Margit Kerov.

Näide

Viited

Välislingid
 E-etteütlus 2012 Vikerraadio kodulehel
 "Parim e-etteütlus oli ühe veaga" Postimees, 14. märts 2011
 "Vikerraadio kutsub viiendat korda osalema e-etteütluse võistlusel" Vikerraadio pressiteade, 10. märts 2012
 2011. aasta e-etteütluse tulemused. ERR.ee, 2011

Eesti keel