Leelo Tungal

Leelo Tungal (sündinud 22. juunil 1947 Tallinnas) on eesti luuletaja, prosaist, libretist ja tõlkija. 

Ta kuulub kassetipõlvkonda, tema esikkogu "Kummaliselt kiivitajad kurtsid" ilmus neljandas kassetis 1966. aastal.

Haridus ja töö
Sündis Tallinnas Ruila kooliõpetajate perekonnas. Tungal lõpetas 1962. aastal Ruila 8-klassilise kooli, 1965. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1972 Tartu Ülikooli (eesti filoloogia).

Ta on töötanud eesti keele õpetajana, ajakirjade Pioneer ja Täheke nooremtoimetajana (1972–1975), Eesti Riikliku Nukuteatri kirjandusala juhatajana (1981–1984), ajalehe Eesti Maa kultuuritoimetajana (1994–1996) ning ajakirja Hea Laps peatoimetajana (1994–2018). 

MTÜ Hea Laps juhatuse esimees. Alates 1979. aastast kuulub Eesti Kirjanike Liitu.

2018. aastal loodi Leelo Tungla raamatute "Seltsimees laps ja suured inimesed" ning "Samet ja saepuru ehk Seltsimees laps ja kirjatähed“ ainetel film "Seltsimees laps". Filmi režissöör on Moonika Siimets.

Ajalugu
Leelo Tungal on kirjutanud ooperite ja muusikalavastuste (sealhulgas rokkooper "Põhjaneitsi") libretosid, samuti on paljudele tema tekstidele loodud populaarseks saanud laule.

Lauluvõistluse "Eurolaul 1993" võitis laul "Muretut meelt ja südametuld", mille esitas Janika Sillamaa, viisi kirjutas Andres Valkonen ja sõnad Leelo Tungal. "Eurolaul 1994" võitis laul "Nagu merelaine" Silvi Vraidi esituses. Laulu meloodia kirjutas Ivar Must ja sõnad Leelo Tungal.

Luuleraamatud
 "Karune lugu" (Kunst, 1975)
 "Koera elu" (Eesti Raamat, 1976)
 "Mooni avastamine" (Eesti Raamat, 1978)
 "Hundi lugemine" (Eesti Raamat, 1978)
 "Väike ranits" (Eesti Raamat, 1982)
 "Tere-tere" (Eesti Raamat, 1985)
 "Sul on teha mehetöö" (Eesti Raamat, 1987)
 "Vana vahva lasteaed" (Eesti Raamat, 1988, valikkogu)
 "Minu kodu" (Printest, 1991)
 "Ema abilised" (Eesti Raamat, 1991)
 "Aastaring" (Printest ; Koolibri 1992)
 "Ei nime Ei hinda" (Eesti Raamat, 1990-1993)
 "Tondu" (Tiritamm, 1993)
 "Põrsas Pamp" (Monokkel, 1993)
 "Põrsapõli" (Monokkel, 1994)
 "Palju õnne sünnipäevaks!" (Kupar, 1994)
 "Tubli lapse tunnikell" (Kirilille Kirjastus, 1996)
 "Päkapiku pähklikott" (Ramona, 1996)
 "Kõik on emadele kallid" (Kunst, 1996)
 "Kassileegu" (Koolibri, 1996)
 "Küll on hea!" (Kirilille Kirjastus, 1998)
 "Marjajuur lume all" (Prisma Prindi Kirjastus, 2000)
 "Tema amet" (Ilo, 2001)
 "Sampo värviraamat" (Sampo, 2001, 2002, 2003)
 "Kirjad jõuluvanale" (Sild, 2001)
 "Pururikas laps" (Sild, 2002)
 "Kõige ilusam ema" (Tänapäev, 2002)
 "Väike jõulusoov" (Tänapäev, 2004)
 "Lepatriinu faksiga" (Ilo, 2004, valikkogu)
 "Salajutt" (TEA Kirjastus, 2006)
 "Lätikeelne jäätis" (Tuum, 2006)
 "Koer tunneb koera" (Tänapäev, 2006, valikkogu, jutud ja luuletused)
 "Sabaga päike" (TEA Kirjastus, 2007)
 "Чем измерить озорство? / Kuidas mõõta põngerjatempe?" (Издательство КПД, 2009) vene ja eesti keeles
 "Loomabeebits" (Tammerraamat, 2009)
 "Kama üks ja kama kaks" (Menu Kirjastus, 2009)
 "Jõuluajal juhtuvadki imed" (Tammerraamat, 2009)
 "Tragi tüdruk Kata" (Tammerraamat, 2011)
 "Liisbeti päev" (Tammerraamat, 2011)
 "Südasuvi" (Tammerraamat, 2012, valikkogu)
 "Meie koduloomad" (Tammerraamat, 2012)
 "Porgand töötab porgandina" (Tammerraamat, 2013)
 "Vanaema on meil nõid" (Tammerraamat, 2014)
 "Konn kobrulehe all" (Tammerraamat, 2015)
 "Päkapikud askeldavad" (Tammerraamat, 2018)

Proosaraamatud
 "Neitsi Maarja neli päeva" (Eesti Raamat, 1980); (Eesti Ekspressi Kirjastus, 2008)
 "Pool koera" (Eesti Raamat, 1983) 
 "Kirju liblika suvi" (Eesti Raamat, 1986) 
 "Kartul, lehm ja kosmonaut" (Eesti Raamat, 1986) 
 "Kristiina, see keskmine" Sarjast: Minu esimene raamat (Eesti Raamat, 1989); (Tänapäev, 2008 ja 2014) 
 "Pille, Madis ja teised" (Eesti Raamat, 1989) 
 "Barbara ja suvekoerad" (Eesti Muusikafond, 1992) 
 "Humanitaarmõrv Bestoonias" (Monokkel, 1993; pseudonüümiga Lola Fiaccola) 
 "Vampiir ja pioneer" (Koolibri, 1993) 
 "Vaesed jõulud, rikkad jõulud" (Koolibri, 1993) 
 "Barbara ja sügiskoerad" (Huma, 1994) 
 "Nagu kass ja koer" (Kupar, 1995); 2. täiendatud ja uuesti trükitud pealkirjaga „Mustamäe sussimurdja” (TEA Kirjastus, 2009)
 "Ema Luule jõulukaardid" (Ilo, 1995) 
 "Krutski linna lood" (Kupar, 1997) 
 "Kollitame! Kummitame! ehk Kollikooli kasvandike juhtumisi tänapäeval" (Hotger, 1997) 
 "Varesele valu" (Avita, 2002) 
 "Juku, Kalle ja kotermann Tallinnas" (Huma, 2002) 
 "Appi, appi, Triibu-Liine ehk Metsik kassistamine Vana-Inimlas" (Ilo, 2002) 
 "Siri Siiriuselt" (Tänapäev, 2003) 
 "Anna ja Aadama lood" (Avita, 2003) 
 "Siil Felix ja päkapliks Kerli" (Varrak, 2004) 
 "Väike draakon ja päkapikud" (Kalev, 2005) 
 "Siil Felix ja sekelduste sügis" (Varrak, 2005) 
 "Siil Felix ja kriminaalne loomaaed" (Varrak, 2005) 
 "Hernetont Ernestiine" (Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2005) 
 "Koer tunneb koera". Sarjast "Minu esimene raamat" (Tänapäev, 2006)
 "Seltsimees laps ja suured inimesed" (Tänapäev, 2008) 
 "Naljatilgad lähevad laulupeole" (Menu Kirjastus, 2009) 
 "Mustamäe sussimurdja (=Nagu kass ja koer)" (TEA Kirjastus, 2009) 
 "Miriami lood" (Eesti Päevaleht, 2009) 
 "Samet ja saepuru ehk Seltsimees laps ja kirjatähed" (Tänapäev, 2009) 
 "Jõuluvana, kes kartis lapsi" (Tammerraamat, 2010) 
 "Sinilillega lumememm" (Ajakirjade Kirjastus, 2013) 
 "Raha-haa-haa" (Tammerraamat, 2014) 
 "Puudel Pedro ja igatsustasu" (Petrone Print, 2014) 
 "Jänesepoeg otsib sõpra" (Tammerraamat, 2015) 
 "Maimetsa laste lood" (Tänapäev, 264 lk, 2015) ISBN 9789949278244
 "Jänes Juliuse arvuti" (Tammerraamat, 2019)
 "Anni uhke uudis" (Tammerraamat, 2020)

Tõlked
 "Seltsimees laps ja suured inimesed”: läti keeles: "Biedrs bērns un lielie cilvēki" (2018)
"Lumemees Ludvigi õnn": läti keeles: "Sniegavīra Ludviga laime", (2018)
"Lumemees Ludvigi õnn": saksa keeles: "Schneemann Ludwigs größtes Glück", (2017)
„Siil Felixi" sari: vene keeles: "Ёжик Феликс", (2014)
 „Seltsimees laps ja suured inimesed”: leedu keeles: "Draugė mergaitė ir suaugė žmonės", (2013)
 „Barbara ja suvekoerad”: vene keeles: "Барбара и летние собаки", (2012)
 “Barbara ja sügiskoerad”: vene keeles: "Барбара и осенние собаки", (2012)
 „Samet ja saepuru”: vene keeles: "Бархат и опилки", (2012)
 „Naljatilgad lähevad laulupeole”: vene keeles: "Пошли смешинки на Певческий праздник", (2011)
 „Seltsimees laps ja suured inimesed”: vene keeles: "Toварищ рeбенок и взрослыe люди", (2010)
 „Kristiina, see keskmine”: vene keeles: "Kристийна, или легко ли быть средней сестрой", (2009)
 „Miriami lood”: vene keeles: "Истории Мириам", (2009)
 „Juku, Kalle ja kotermann Tallinnas”: soome keeles: "Juku, Kalle ja laivanhaltia Tallinnassa", (2002)
 „Kristiina, see keskmine”: soome keeles: "Kristiina, se keskimäinen", (1994)
 „Kartul, lehm ja kosmonaut”: inglise keeles: "Potatoes, cows and cosmonauts", (1991)
 „Pool koera”: vene keeles: "Половина собаки", (1991)
 „Tere-tere”: vene keeles: "В один прекрасный грустный день", (1991)
 „Neitsi Maarja neli päeva”: vene keeles: "Четыре дня Маарьи", (1986)
 „Seltsis on segasem”: vene keeles: "Куча мала", (1984)

 läti keeles: "Daudzpusīgais ronis", (2014) (luuletused)
 armeenia keeles: "Seitsme mere taga", (2011) (luuletused)
 vene keeles kogumikus: "Между морем и землёй: стихи поэтов Прибалтики для детей" („Mere ja maa vahel”), (2014)
 vene keeles: "Просто чудо!" : стихи для детей („Lihtsalt ime!" : luuletusi lastele), (2013)
 vene keeles: "Чем измерить озорство" („Kuidas mõõta põngerjatempe?”), (2009)
"Seltsimees laps ja suured inimesed" soome keeles: "Toveri lapsi (2019)
"seltsimees laps ja suured inimesed" ungari keeles: A Gyermek elvtárs és a nagy emberek" (2021)

Tunnustus

 1986 – Virumaa lasteraamatu preemia („Kirju liblika suvi”)
 1992 – Nukitsa konkurss, 2. koht kirjanike kategoorias ("Kristiina, see keskmine")
 1993 – A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia ("Barbara ja suvekoerad")
 1993 – Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind ("Ainus kangelastegu on naeratus")
 1994 – Nukitsa konkurss, 2. koht kirjanike kategoorias ("Barbara ja suvekoerad")
 1994 – Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind ("Palju õnne sünnipäevaks", kunstnik Henno Käo) 
 1997 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (koos Karel Korbiga, "Kollitame! Kummitame! ehk Kollikooli kasvandike juhtumisi tänapäeval")
 1998 – Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind ("Küll on hea!", kunstnik Ülle Meister)
 1999 – J. Oro nimeline lastekirjanduse preemia
 2000 – Eesti Lastekirjanduse Teabekeskuse ja kirjastuse Tänapäev korraldatud algupärase noorteromaani võistluse II koht ("Varesele valu")
 2005 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
 2006 – Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind ("Lätikeelne jäätis", kunstnik Kirke Kangro)
 2006 – Nukitsa konkurss, 3. koht kirjanike kategoorias (Siil Felixi sari (2003–2004): "Siil Felix ja päkapliks Kerli"; "Siil Felix ja kriminaalne loomaaed"; "Siil Felix ja sekelduste sügis")
 2007 – Muhvi auhind
 2008 – Harjumaa kultuuripärl 
 2009 – stipendium "Ela ja sära" 
 2010 – IBBY lastekirjanduse aunimekirja (IBBY Honour List) kandmine teose "Seltsimees laps ja suured inimesed" eest 
 2014 – Lasteombudsmani tunnustusauhind „Lastega ja lastele”, elutööpreemia 
 2015 – Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind 
 2017 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Hallooo!" (pidades silmas ka autori panust viimaste aastakümnete eesti lasteluulesse)) 
 2019 – Eesti laulu- ja tantsupidude kodarraha 
 2019 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia elutöö eest
 2019 – Balti Assamblee kirjanduspreemia 
 2019 – Virumaa kirjandusauhind ("Seltsimees laps ja suured inimesed") 
 2020 – EELK Teeneteristi III järgu orden
 2021 - Harjumaa aukodaniku teenetemärk

Mälestuse jäädvustamine 
2012. aastal paigaldati Ruila parki Helmes Feliks ja Leelo Tungla nimeline pink.

Isiklikku
Leelo Tungal oli abielus helilooja Raimo Kangroga, neil on kolm tütart: Maarja Kangro, Kirke Kangro ja Anna-Magdaleena Kangro.

Viited

Välislingid

Leelo Tungal: Usalduseta peab unustama ehk Seltsimees lapse sünd EPL, 31. oktoober 2008
Kalev Kask "Leelo Tungal pälvis "Harjumaa Kultuuripärli" preemia" EPL, 28. detsember 2008
Tiiu Suvi "Sõnadele tõeline sõber" Eesti Naine, 10. november 2008
http://tungalleelo.onepagefree.com/?id=7994&onepagefree=agh03smmn7v0bscoqbv24ldk80

Eesti kirjanikud
Eesti lastekirjanikud
Eesti libretistid
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhinna laureaadid
Sündinud 1947