joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Montenegro vapp

Montenegro vapp (serbohorvaadi keeles Грб Црне Горе) on Montenegro Vabariigi riigivapp.

Vapil on kujutatud Petrovići dünastia lendavat kahepäist kotkast, kes hoiab jalgadega kuningavõimu sümboleid: skeptrit vasakul ja riigiõuna paremal pool. See sümbol pärineb Bütsantsi riigist ja selle kaudu Vana-Roomast. Kotkas sümboliseerib kiriku ja riigi kas ühtsust või vähemalt väga lähedasi suhteid. Kotka kohal on kroon. Krooni tipus ja skeptri tipus on rist. Riigiõun on helesinine, kuldses hoidikus ja samuti kuldse ristiga.

Kotka rinnakilbil on kujutatud rohelisel pinnal sinisel taustal sammuvat kuldset lõvi, kellel on üks esikäpp kõrgel õhus. Lõvi sümboliseerib piiskopi võimu, samuti Juuda lõvi ning selle kaudu ülestõusmist ja Kristust kõige valitsejana (Christos Pantokrator). Sellel on sarnasus Veneetsia vapiga, millel on Montenegrole kogu riigi ajaloo jooksul olnud märkimisväärne mõju.

Montenegro vapi kujundust on mõjutanud Venemaa keisririigi vapp, sest Montenegro valitsejasool olid Venemaa tsaariperega kogu 19. sajandi vältel lähedased dünastilised ja poliitilised suhted.

Pärast seda, kui Montenegro iseseisvus, muutus ta pikkamööda teokraatiaks, et säilitada ühtsus ja suuta Türgi vallutusretkedele vastu seista. Sellepärast kujutatigi riigi sümbolitel sageli kiriku võimu tähistavaid elemente.

Kui 1851 kuulutati välja ilmalik troonipärimiskord, paigutati lõvi kotka alla ja kilbil kujutati valitseja initsiaale. Selline vapp kehtis näiteks Danilo I, Danilo II ja Nikola ajal, sealjuures Danilo I oli ühtlasi vürstpiiskop, nii et vapikilbil kujutati piiskopi nimetähti.

Tänapäeval on lõvi taas paigutatud kilbile ja sellelt on kõrvaldatud monarhiale viitavad nimetähed. Sellegipoolest on vapil säilitatud Petrovićide kroon, mis on tekitanud osas inimestes vastuseisu. Sellegipoolest on praegune vapp osutunud rahva seas väga populaarseks: seda võib näha mitte üksnes koolides ja valitsusasutustes, vaid ka eramajades, ärides ja eraülikoolides ning see on kujunenud rahvusliku uhkuse sümboliks.

Montenegro vapi kasutamine on vaba, sealhulgas hariduslikel eesmärkidel ja kunstis, tingimusel, et sealjuures ei kahjustata avalikku kõlblust, Montenegro mainet ega väärikust. Vapi kasutamisel ei tohi sellel midagi muuta, sellele midagi lisada ega sellelt midagi ära jätta. Erand on tehtud riigi asutustele ja teistele riiklikele organisatsioonidele, kes tohivad seda kasutada oma sümbolite koosseisus.

Kui Montenegro vappi kasutatakse Montenegro territooriumil koos ühe või mitme välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni vapiga, peab Montenegro vapp olema aukohal. Aukohaks nimetatakse ringi keskkohta, poolringi tippu, rea või veeru esimest kohta. Ainult ühe välisvapi korral on aukoht eestpoolt vaadates parempoolne. Trükitud lehtedel on aukoht üleval keskel või ülemises vasakus nurgas.

Montenegro vapp on ka Montenegro lipu keskne motiiv. Kummagi kirjeldus on sätestatud 2. oktoobril 2007 välja kuulutatud Montenegro põhiseaduses.

Montenegro sümboolika
Vapid riigiti
Rootsi vapp

Rootsi vapp on Rootsi Kuningriigi riigivapp. Vapil on kaks versiooni: väike riigivapp ja suur riigivapp.

Riigivapp on Rootsi riigi sümbol. Riigipea ettekirjutust mööda tohivad erijuhtudel suurt riigivappi kasutada Rootsi parlament, Rootsi valitsus, Rootsi esindajad välismaal ja Rootsi sõjavägi.

Suur riigivapp

Rootsi suure riigivapi keskne kujund on sinine vapikilp, mille kuldne rist jagab nelja ossa. Vapikilbi keskel, kuldse risti peal paikneb Rootsi kuningakoja vapp.

Vapikilbi neljast osast (neid loendatakse vasakult paremale ja ülevalt alla) esimeses ja neljandas on sinisel väljal kolm kuldset lahtist krooni, üleval kaks krooni kõrvuti ja nende all kolmas. Teisel ja kolmandal väljal on kuldne kroonitud tagajalgadel seisev ja vasakule vaatav tõstetud esikäppadega lõvi. Lõvi seisab taustal, kus ülevalt vasakult kuni alla paremale vahelduvad 7 lainelist triipu, vaheldumisi sinised ja valged, esimene ja viimane on sinised.

Rootsi kuningakoja vapp, mis asub vapikilbi keskel, on mõttelise püstjoonega jagatud kaheks. Selle esimesel, vasakpoolsel osal on kujutatud kuldne viljavihk. Viljavihk asub taustal, kus ülevalt paremalt kuni alla vasakule vahelduvad sinine, valge ja punane triip. Teisel, parempoolsel osal on Bernadotte'ide dünastia vapp: valge kolme sillakaarega sild sinisel taustal. Silla kummaski otsas on kaks hambulise tipuga torni. Silla kohal on kuldne vasakule vaatav kotkas, mis oli Napoleon I embleem ja näitab Bernadotte'ide dünastia prantsuse päritolu. Kotkas hoiab jalgadega välgunoolte kimpu. Kotka kohal on kuldne Suure Vankri tähtkuju.

Vapikilp on kroonitud kuningakrooniga ja ümbritsetud 7 Serafimi ordeniga. Vapikilpi hoiavad kaks kuldset tagajalgadel seisvat kroonitud lõvi, teine teisel pool vapikilpi, kes vaatavad vapikilbist eemale. Lõvid seisavad kuldsel rõhtsal alusel ja näitavad punast keelt.

Vapikilbi taustaks on mantel, mille välimine, üksnes servadest paistev pool on lilla ja sisemine, vaataja poole pööratud pool on valge hallide ristikheinalehemärkidega. Mantel on kroonitud kuningakrooniga, mis on täpselt samasugune kui vapikilbi kohal olev kroon, ainult suurem.

Vahel kasutatakse Rootsi suure vapina üksnes vapikilpi.

Suur riigivapp on ühtlasi kuninga isiklik vapp. Kuninga perekonnaliikmed tohivad seda samuti oma isikliku vapina kasutada, aga kuningas otsustab, missuguseid muudatusi ja lisandeid nad vapi juures peavad sealjuures kasutama.

Väike riigivapp

Väikest riigivappi kasutavad peamiselt Rootsi valitsus ja selle ametid. Need tohivad lisada vapile oma tegevuse sümboleid. Seda kasutatakse näiteks Rootsi politsei vormil.

Väike riigivapp koosneb sinisest vapikilbist, millel on kujutatud kolm ühesugust kuldset krooni, üleval kaks tükki kõrvuti ja nende all kolmas. Vapikilp on kroonitud kuningakrooniga. Vapikilp võib olla ümbritsetud Serafimi ordenitega.

Vahel võidakse väikese riigivapina käsitleda lihtsalt kolme krooni kujutist. Sellised kolm krooni on näiteks Rootsi jäähokikoondise riietusel, mida selle järgi kutsutaksegi "kolmeks krooniks" (rootsi keeles tre kronor).

Riigiorganid, kes soovivad väikest riigivappi kasutada, peavad selleks eelnevalt saama loa riiklikult heraldikanõukogult.
Gaboni vapp

Gaboni vapp on Gaboni ametlik vapp. Vapp võeti kasutusele 15. juulil 1963.

Vapikilpi hoiavad kaks musta pantrit, kes sümboliseerivad rahvast kaitsva presidendi valvsust ja vaprust. Laev vapikilbi keskel sümboliseerib helge tuleviku suunas liikuvat Gaboni. Kuldsed ringid kilbi ülaosas tähistavad riigi rikkalikke maavarasid ning okuumeapuu kilbi taustal puidukaubandust.

Kilbi all on lint prantsuskeelse deviisiga Union, travail, justice ("Ühtsus, töö, õiglus"), kilbi kohal aga teine lint ladinakeelse kirjaga Uniti progrediemur ("Edeneme üheskoos").

Vaata ka
 Gaboni lipp

Gaboni sümboolika
Vapid riigiti
India embleem

India vapp on India riigivapp, mis võeti kasutusele 26. jaanuaril 1950.

Vapil on kujutatud valitseja Ašoka Sārnāthis püstitatud samba kapiteeli, mis koosneb neljast selgapidi koos dharmatšakra (seaduseratta) peal seisvast lõvist. Kapiteeli all on devanaagaris sanskritikeelne deviis सत्यमेव जयते (Satyameva Jayate) 'vaid tõde võidab'.

Vaata ka 
India lipp

India sümboolika
Vapid riigiti
Haiti vapp

Haiti vapp on Haiti riigivapp, mis praegusel kujul on kasutusel 1986. aastast alates.

Vapp kujutab kuut vardas Haiti lippu, kolm kummalgi poolel, mille taustal on palmipuu (mille tipus Früügia müts vabaduse sümbolina) ja ees kaks kahurit rohelisel alusel, mis kujutab maapinda. Maapinnal leidub veel esemeid, näiteks trumm, fanfaarid ja ankrud. Vapi alaosas on valge lint prantsuskeelse motoga "L'Union Fait La Force" ('ühtsus loob tugevuse' või 'tugevus ühtsuse kaudu').

Kahurid ja palmid esinevad Haiti vapil juba 1807. aastast.

Haiti sümboolika
Vapid riigiti
Barbadose vapp

Barbadose vapp on Barbadose ametlik vapp, mis on kasutusel alates 1966. aastast.

Vaata ka 
Barbadose lipp

Vapp
Vapid riigiti
Boliivia vapp

Boliivia vapp on Boliivia riigivapp.

Vapi keskel on ovaalne embleem, mille sinisel raamil on kümme kuldset tähte ja nimi "Bolivia". Embleem kujutab Potosí mäge, mille tagant tõuseb päike, ja alpakat palmipuu ja nisuvihu kõrval. Embleemi mõlemal küljel on kolm Boliivia lippu ja musketid. Embleemi kohal on kondor loorberiokste taustal.

Boliivia sümboolika
Vapid riigiti
Brasiilia vapp

Brasiilia vapp on Brasiilia Liitvabariigi vapp.

Vapp võeti kasutusele 19. novembril 1889, neli päeva pärast Brasiilia saamist vabariigiks.

Vapi keskel on sinine ring Lõunaristi kujutise ning seda ümbritseva 27 tähega, mis sümboliseerivad Brasiilia osariike ja liiduringkonda. Sinise ringi taustal on rohe-kollane viisnurk. Kesksest embleemist vasakul on kohvi- ja paremal tubakaoks. Vapi alumises osas on sinisel lindil kirjas Brasiilia ametlik nimi ja vabariigi loomise kuupäev.

Brasiilia sümboolika
Vapid riigiti
Venezuela vapp

Venezuela vapp on Venezuela ametlik vapp, mis on praegusel kujul kasutusel 12. märtsist 2006.

Venezuela sümboolika
Vapid riigiti
Guatemala vapp

Guatemala vapp on Guatemala Vabariigi riigivapp.

Sümbolid vapil ja mida need sümboliseerivad:
oliiviokstest pärg (võit);
hundketsal (Pharomachrus mocinno) (vabadus);
käsikiri, millele on kirjutatud "LIBERTAD 15 DE SEPTIEMBRE DE 1821" (Kesk-Ameerika iseseisvumine 15. septembril 1821 eraldumisega Hispaaniast);
ristatud tääkidega vintpüssid (valmisolek end vajaduse korral jõuga kaitsta);
ristatud mõõgad (au).

Vapi kujundas Šveitsi kunstnik ja graveerija Jean-Baptiste Frener, kes elas Guatemalas 1854–1897.

Vappi on kujutatud ka Guatemala riigilipul.

Vapp
Vapid riigiti
Kuuba vapp

Kuuba vapp on Kuuba ametlik vapp, mis võeti kasutusele 24. aprillil 1906.

Vapikilp koosneb kolmest osast. Päises kujutatakse kuldset võtit mere, kahe kalju ja tõusva päikese taustal. Tõusev päike sümboliseerib uue vabariigi sündi, kaks kaljut Florida ja Yucatáni poolsaart ning võti Kuubat kui võtit Ameerika mandrile. Alumisel vasakpoolsel osal on Kuuba lipult pärit sinivalged triibud, kuid pööratud diagonaalseks. Parempoolsel osal on Kuubale iseloomulik looduspilt: palmipuu mägede taustal.

Kilbist vasakul on tamme- (sümboliseerib rahva tugevust) ja paremal loorberioks (sümboliseerib au ja hiilgust). Kilbi kohal on punane früügia müts, millel on iseseisvust sümboliseeriv valge täht.

Vapi kujundas kirjanik Miguel Teurbe Tolón.

Vaata ka 
Kuuba lipp

Kuuba sümboolika
Vapid riigiti
Mehhiko vapp

Mehhiko vapp on Põhja-Ameerika lõunaosas asuva riigi Mehhiko vapp.

Vaata ka 
Mehhiko lipp

Mehhiko sümboolika
Vapid riigiti
Nicaragua vapp

Nicaragua vapp on Nicaragua Vabariigi riigivapp.

Praegune versioon võeti kasutusele 1971. aastal, esimene versioon, mida on ajaloo jooksul korduvalt muudetud, loodi juba 1823. aastal.

Vapi kujuks olev kolmnurk sümboliseerib võrdsust, vikerkaar rahu, punane früügia müts vabadust ja viis vulkaani viie Kesk-Ameerika riigi ühtsust ja vendlust.

Nicaragua sümboolika
Vapid riigiti
Peruu vapp

Peruu vapp on Peruu riigivapp.

Vapikilp on jaotatud kolmeks väljaks. Ülal vasakul on helesinisel taustal Peruu rahvuslooma vikunja kujutis, mis sümboliseerib Peruu loomastikku. Ülal paremal on valgel taustal kiinapuu (malaariaravimi hiniini allikas), mis sümboliseerib maa taimestikku. Alumisel punasel väljal on kuldse küllusesarve kujutis, kust mündid välja pudenevad, see sümboliseerib riigi mineraalseid maavarasid.

Peruu sümboolika
Vapid riigiti
Uruguay vapp

Uruguay vapp on Uruguay ametlik vapp, mis võeti kasutusele 19. märtsil 1829.

Vaata ka 
Uruguay lipp

Uruguay sümboolika
Vapid riigiti
Ecuadori vapp

Ecuadori vapp (hispaania Escudo de armas del Ecuador) on Ecuadori riigivapp.

Vapp võeti oma praegusel kujul kasutusele 1900. aastal. Praegune vapikujundus põhineb 1845. aastast pärineval vapil. 

Vapikilbi keskel on Ecuadori kõrgeim mägi Chimborazo.

Vaata ka 
Ecuadori lipp

Ecuadori sümboolika
Vapid riigiti
Jamaica vapp

Mõnetiste muudatusega on praegune Jamaica vapp kasutusel 1661. aastast, mil sellest sai Jamaica koloonia vapp. Algupärase vapi kujundas William Sancroft, tollane Canterbury peapiiskop.

Püha Jüri ristil kujutatud ananasse kasvatati Jamaical enne Kolumbuse saabumist. Kiivri kohal on kujutatud Jamaica suurim pärismaine maismaaloom teravkoon-krokodill. Külgedel olevad aravakid on Jamaica põlisasukad.

Vapp
Vapid riigiti
Uus-Meremaa vapp

Uus-Meremaa vapi praegune variant on kasutusel aastast 1956. Kuni 1911. aastani oli kasutusel Suurbritannia vapp, seejärel sai Uus-Meremaa kuningas George V otsusega oma vapi, mida on uuemas versioonis mõnevõrra muudetud.

Vapil kujutatakse eurooplannat ja maoori meest. Vapikilbil olevad laevad sümboliseerivad merekaubandust, tähed Lõunaristi, nisupead põllundust, lammas karjandust, vasarad mäetööstust. Vertikaalsed väljad tähistavad Cooki väina. Kilbi vasak ja parem tiib esindavad Põhja- ja Lõunasaart. Vapikilbi kohal on Briti monarhi Püha Edwardi kroon.

Vaata ka
 Uus-Meremaa lipp

Uus-Meremaa sümboolika
Vapid riigiti
Lõuna-Aafrika Vabariigi vapp

Lõuna-Aafrika Vabariigi vapp on Lõuna-Aafrika Vabariigi riigivapp. Praegusel kujul on kasutuses alates 2001. aastast.

Endised vapid

Lõuna-Aafrika Vabariigi sümboolika
Vapid riigiti
Ekvatoriaal-Guinea vapp

Ekvatoriaal-Guinea vapp on Ekvatoriaal-Guinea riigivapp. Vapp on kasutusel alates 21. augustist 1979.

Vapikilbil on kujutatud villapuud, mida nimetatakse ka jumalapuuks. Kuus tähte kilbi kohal sümboliseerivad riigi mandriosa ja saari. Kilbi all on lint hispaaniakeelse motoga Unidad, Paz, Justicia (ühtsus, rahu, õigus).

Vaata ka
 Ekvatoriaal-Guinea lipp

Ekvatoriaal-Guinea sümboolika
Vapid riigiti
Tansaania vapp

Tansaania vapp on Tansaania riigivapp.

Elevandivõhkadega ümbritsetud vapikilp seisab Kilimanjaro tipus. Seda hoidvad mees ja naine sümboliseerivad koostööd. Mehe jalge ees on nelgipuu oks ja naise jalge ees puuvillapõõsa oks.

Vapikilbi ülemine, kollane osa sümboliseerib maavarasid, tõrvik vabadust ja tarkust. Selle all on Tansaania lipp. Punane väli tähistab viljakat maapinda, sinised lained aga maad, vett ja rannajoont. Oda sümboliseerib vabadust ning ristatud kirves ja kõblas kujutavad rahva tööriistu.

Lindil vapi alaosas on suahiilikeelne Tansaania juhtlause "Uhuru na Umoja" ("vabadus ja ühtsus").

Vaata ka
 Tansaania lipp

Tansaania sümboolika
Vapid riigiti
Libeeria vapp

Libeeria vapp on Libeeria ametlik vapp. Oma praegusel kujul on vapp kasutusel alates 16. juulist 1847.

Vapikilbi keskmes on 19. sajandi laev, mis toob Aafrikasse tagasi Ameerika Ühendriikides vabastatud orje. Kilbi kohal on lint Libeeria rahvusliku deviisiga: "Meid tõi siia armastus vabaduse vastu", kilbi all on kirjas riigi ametlik nimi. Käru ja kühvel sümboliseerivad rasket tööd, tõusev päike rahva sündi ning maa kõige mitmekesisem toiduallikas palmipuu esindab küllust. Valge postituvi sümboliseerib rahu.

Vaata ka
 Libeeria lipp

Libeeria sümboolika
Vapid riigiti
Läti vapp

Läti vapi kilbi vasakul alumisel väljal on Kuramaa vapp, paremal alumisel Liivimaa (st. Vidzeme) vapp ning ülemine väli tõusva päikese kujutisega tähistab Latgalet, millel Läti vapi loomise ajal oma vappi polnud. Tõusvat päikest kasutasid Esimeses maailmasõjas Venemaa sõjaväes sõdinud Läti kütid. Päikesel on 17 kiirt, mis sümboliseerivad 17 tollast Läti maakonda.

Kuramaa vapil on punane lõvi hõbedasel väljal ja Liivimaa vapil hõbedane greif punasel väljal. Lõvi esines Kurzeme ja Zemgale sümbolina juba 1569. Greif esines Liivimaa sümbolina veelgi varem, 1566, kui tänapäeva Vidzeme ja Latgale läksid Leedu võimu alla.

Kolm viieharulist tähte märgivad kolme ajaloolist Läti osa Vidzemet, Kurzemet ja Latgalet. Sama tähendusega on need tähed ka Riias asuval vabadussambal.

Ajalugu 

Läti vapp võeti ametlikult vastu 16. juunil 1921. Selle kujundas läti kunstnik Rihards Zariņš.

Nõukogude okupatsiooni ajal kasutati Lätis Läti NSV vappi. 1990 võeti taas kasutusele 1918. aasta vapp.

Kasutamine 

Läti vapi kasutamine on rangelt reglementeeritud. Lisaks suurele ja väikesele vapile on Lätil ka "lisanditega väike vapp" (papildinātais mazais valsts ģerbonis), millel väikest vappi ümbritsevad kaks tammeoksa. Niisiis on vapist kokku kolm versiooni.

Läti suurt vappi kasutavad Läti president, parlament, peaminister, valitsus, ministrid, ülemkohus ja peaprokurör, samuti Läti diplomaatilised ja konsulaaresindused.

Lisanditega väikest vappi kasutavad parlamendi fraktsioonid, valitsus ja need institutsioonid, mis on valitsuse ministrite otsese või kaudse juhtimise all.

Väikest vappi kasutavad ülejäänud valitsusasutused, kohalikud omavalitsused ja haridusasutused ametlikes dokumentides.

Vapp
Vapid riigiti
Leedu vapp

Leedu vapp on Leedu Vabariigi vapp.

Punasel vapikilbil on kujutatud täisrelvastuses sõjameest hobuse seljas istumas. Sõduril on seljas raudrüü, käes mõõk ja kilp. Hobune on tõusnud tagajalgadele. Sõduri ja hobuse põhivärvus on valge, detailid (nt kilp ja rakmed) on sinised ja kuldsed.

Leedu vapp on üks vanimaid riigivappe Euroopas.

Vaata ka
Leedu NSV vapp

Leedu sümboolika
Vapid riigiti
Ameerika Ühendriikide lipp

Ameerika Ühendriikide lipp on Ameerika Ühendriikide ametlik lipp.

Algselt võeti riigi- ja rahvuslipp kasutusele 1777. aastal ja sellel oli ainult 13 viisnurkset tähte. Kuni tänaseni on lippu muudetud 26 korda, viimati 4. juulil 1960, kui lisati viiekümnes täht, mis esindab Hawaii osariiki.

Punased ja valged horisontaalsed triibud, mida on 13, tähistavad 13 algset osariiki.

Viisnurksed tähed vardapoolsel ülemisel sinisel väljal aga sümboliseerivad praeguseid 50 osariiki.

Sinine (PMS 281C) sümboliseerib õiglust.

Punane (PMS 193C) tähistab vaprust.

Valge on aga puhtuse värv.

Hüüdnimesid: "Stars and Stripes" ('tähed ja triibud'), "Old Glory" ('vana hiilgus').

Varasemad lipud

Välislingid
 Ameerika ajaloolisi lippe

 
Riigilipud
Bihar

Bihar on India osariik. Seal elas 2011. aasta seisuga 104 miljonit inimest, millega see oli rahvaarvult riigi kolmas osariik. 

Piirneb põhjas Nepaliga. Läände jääb Uttar Pradesh, lõunasse Jharkhand ja itta Lääne-Bengali osariik.

Osariigi suuremad linnad on Patna, Gaya, Bhagalpur, Muzaffarpur, Darbhanga, Bihar ja Arrah.

Sealt piirkonnast sai alguse budism.

2016. aastal hakkas osariigis kehtima alkoholi müügi ja tarvitamise keeld.

Haldusjaotus
Osariik jaguneb 38 ringkonnaks, mis rühmitatakse 9 jaotiseks.

Vaata ka
Bihaari keel

Viited

Välislingid

 Bihāri valitsus

India osariigid
Tamil Nadu

Tamil Nadu (tamili தமிழ்நாடு 'tamilite maa') on India osariik. Asub Hindustani poolsaare lõunaosas, piirneb idas Bengali lahega. Piirneb Puducherry, Kerala, Karnataka ja Andhra Pradeshi osariigiga. Põhjas ümbritsevad teda Ida-Ghatid ja läänes Nilgiri ja Meghamalai mäed. Tamil Nadu on suuruselt kümnes osariik ja rahvastiku arvult kuuendal kohal. Ta on India kõige linnastunum ja tööstuslikum osariik, teisel kohal oma majandustoodanguga. Ametlik keel on tamili keel, mis on üks vanim säilinud keel, 2000 aastase kirjapandud ajalooga.

Tamil Nadu on enim tuntud oma iidsete Draviidi stiilis Hindu templite aga ka kirjanduse, kunsti, muusika ja klassikalise Bharata Natyam tantsu kaudu.  Filmitööstus on üks india suurimaid ja on saanud hüüdnime "Kolliwood".

Haldusjaotus 
Tamil Nadu praegune piir moodustati 1959. aastal, kui Indias viidi läbi suur osariikide ümberkorraldus keelepiiride kohaselt. Osariik jaguneb 32 ringkonnaks.

Viited 

India osariigid
Valgevene lipp

Valgevene lipp on Valgevene ametlik lipp.

Lipp ei erine suuresti endisest Valgevene NSV lipust, eemaldatud on ainult sirp ja vasar ja punane täht, ning vertikaalne laid rahvusliku ornamendiga vardapoolses otsas otsas muudeti - VNSV lipul oli see valge punasel taustal, Valgevene lipul on see punane valgel taustal.

1991-1995 oli kasutusel endine Valgevene Rahvavabariigi valge-punane-valge lipp - valge ja punane olid läbi ajaloo olnud Leedu suurvürstiriigi ja Rzeczpospolita heraldika põhivärvid, lisaks baseerusid need Leedu vapil "Pahonia", mis oli olnud ka Valgevene RV vapp. 14. mail 1995 aga korraldati referendum, millega kiideti heaks praeguse lipu kasutuselevõtmine. Alates sellest ajast sümboliseerib valge-punane-valge lipp vastuseisu president Alaksandr Łukašenka režiimile, seda saab tihti näha Lukašenko-vastastel meeleavaldustel. Kuigi lipp ei ole ametlikult keelatud, kohtlevad võimud seda kui "registreerimata sümbolit", mis tähendab, et sellega demonstreerimine poliitaktivistide ja spordifännide poolt võib viia kaasa vahistamise ja lipu konfiskeerimiseni. 7. detsembril 2020 kirjutasid võimud seadust, millega võidaks valge-punane-valge lipp keelustada.

Vaata ka 
Valgevene vapp
Valgevene NSV lipp

Välislingid 

 
Riigilipud
Usbekistani lipp

Usbekistani lipp on Usbekistani Vabariigi riigilipp.

Lipp kinnitati 18. novembril 1991.

Lipp koosneb kolmest horisontaalsest laiust, ülemine sinine (sümboliseerib taevast ja vett), keskmine valge (sümboliseerib rahu) ja alumine roheline (sümboliseerib looduse uuenemist). Värvilaide lahutavad kaks peent punast triipu, mis sümbolisserivad veresoontes voolavat elujõudu. Sinise laiu vasakus servas on noorkuu kujutis ning sellest paremal 12 tähte kolmes reas, mis sümboliseerivad Usbekistani vilajette.
Austraalia lipp

Austraalia lipp on Austraalia Liidu ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp 

Pärast Austraalia iseseisvumist, jaanuaris 1901, korraldati riigi- ja rahvuslipu saamiseks kavandivõistlus, millest võttis osa üle 30 000 töö, neist kuus sarnanesid võitja tööga. Lipp oli sinine kangas, mille vardapoolsesse ülanurka oli paigutatud Suurbritannia lipp, selle alla aga valge kuueharuline täht. Täht sümboliseeris Austraalia Ühendust. Lehvipoolsele väljale aga lisati viiest tähest koosnev Lõunaristi tähtkuju. Neli suuremat seitsmeharulist tähte olid Alfa, Beeta, Delta ja Gamma. Kõige väiksem, viieharuline täht aga Üpsilon. Praegusel kujul võeti lipp kasutusele 22. mail 1909, siis muudeti Suurbritannia lipu all olev täht seitsmeharuliseks. Tähe harud tähistavad Austraalia halduspiirkondi.

Austraalia aborigeenid kasutavad Austraalia aborigeenide lippu.

Varasemad lipud

Austraalia osariikide ja territooriumide lipud 
Ka Austraalia osariikidel ja territooriumitel on oma lipud: 
Austraalia pealinna ala lipp
Lõuna-Austraalia lipp
Lääne-Austraalia lipp
Põhjaterritooriumi lipp
Queenslandi lipp
Tasmaania lipp
Uus-Lõuna-Walesi lipp
Victoria lipp

Vaata ka 
Austraalia vapp

Välislingid 

 
Riigilipud
Ameerika Ühendriikide vapp

Ameerika Ühendriikide vapp on Ameerika Ühendriikide mitteametlik vapp, mida on kujutatud Ameerika Ühendriikide suurel pitsatil.

Vaata ka 
Ameerika Ühendriikide lipp
Jordaania lipp

Jordaania lipp on Jordaania Hašmiidi Kuningriigi ametlik lipp.

Lipp loodi 1916. aastal, kui toimus araablaste ülestõus Ottomani Impeeriumi vastu. Kangas oli jagatud mustaks, valgeks ja roheliseks horisontaalseks väljaks ning vardapoolses osas oli punane võrdhaarne kolmnurk. Värvid esindasid araablaste kolme vana dünastiat, roheline Fatimiide, must Abbassiide ja valge Umaijaade, punane kolmnurk aga sümboliseeris Hašmiidide dünastiat.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 16. aprillil 1928, mil punasele kolmnurgale lisati valge seitsmeharuline täht, sellega sooviti rõhutada oma islami juuri ja erineda naaberriikidest. Tähe seitse haru sümboliseerivad Koraani esimese peatüki seitset esimest salmi, mida loetakse islami aluseks.

Värvid Pantone värviskaala järgi on roheline PMS 356 ja punane PMS 186.

Varasemad lipud

Vaata ka 
Jordaania vapp

Välislingid 

Jordaania sümboolika
Riigilipud
Libeeria lipp

Libeeria lipp on Libeeria riigilipp. Lipp võeti kasutusele 26. juulil 1847.

Lipu kujundamisel oli eeskujuks Ameerika Ühendriikide lipp. Üksteist punast ja valget horisontaaltriipu tähistavad 1847. aasta iseseisvusdeklaratsioonile allakirjutanute arvu. Sinine värv sümboliseerib ustavust, punane vaprust ja valge puhtust. Valge täht on Libeeria kui Aafrika esimese sõltumatu riigi sümbol.

Libeeria lippu kasutavad mugavuslipuna paljude riikide laevad.

Vaata ka
 Libeeria vapp

Libeeria sümboolika
Riigilipud
Islandi lipp

Islandi lipp on Islandi Vabariigi ametlik lipp.

Rahvus- ja merelipp 
Rahvus- ja merelipu kujundas Einar Petursson 1913. aastal, ning see võeti kasutusele 1915. aastal, ametlikult aga kinnitas selle Taani kuningas alles 30. novembril 1918.

Islandi lipp on sinine kangas, millele on paigutatud valge Skandinaavia rist, sellele aga omakorda punane rist. Lipp sarnaneb Norra lipuga, millel on punasel taustal valge ja sinine rist. See sarnasus pole juhuslik, nimelt põlvnevad islandlased norralastest, nad on Norra viikingite järeltulijad. 

Lipu väljade mõõtude suhted on horisontaalselt 7+1+2+1+14 ja vertikaalselt 7+1+2+1+7.

Sinine (PMS 287) tähistab saart ümbritsevat alati jäävaba merd.

Valge on lumiste mäetippude ja jääliustike värv.

Punane (PMS 1795) aga osutab tegutsevatele tulemägedele ja tulipunaselt hõõguvale laavale.

Skandinaavia rist tähistab Islandi ühtekuuluvust Põhjamaadega, selle kahevärvilisus aga igipõlist seotust Norraga.

Riigilipp 

Islandi riigilipp (Tjúgufáni) sarnaneb rahvuslipuga, kuid sellel on pääsusaba. Värviväljad on jagatud horisontaalselt 7+1+2+1+9+12 ning vertikaalselt 7+1+2+1+7.

Riigipea lipp 

Islandi presidendilipp on sarnane riigilipuga, kuid risti keskele on paigutatud valge ruut, millel on Islandi vapp. Plagu on kasutusel alates 18. juulist 1944.

Islandi ajaloolised lipud 
Aastatel 1897-1915 oli Taani Kuningriigi koosseisu kuulunud Islandi lipuks sinine plagu valge Skandinaavia ristiga.

Vaata ka 
Islandi vapp

Islandi sümboolika
Riigilipud
Uus-Meremaa lipp

Uus-Meremaa lipp on Uus-Meremaa ametlik lipp.

1840. aastal moodustati Uus-Meremaast Suurbritannia koloonia ning kasutusele võeti Suurbritannia lipp. 1865. aastal võttis Suurbritannia parlament vastu seaduse, mille kohaselt pidid kõik Suurbritannia kolooniate laevad kasutama Suurbritannia lippu, millel on kolooniat tähistav tunnus. Kuna Uus-Meremaal puudus koloonia tunnus, jätkati Suurbritannia lipu kasutamist 1866. aastani mil kaks Uus-Meremaa laeva said kolooniat tähistava tunnuse mittekasutamise eest noomituse.

Esialgne lipukavand sarnanes praegusele lipule, kuid Lõunaristi tähtede asemel oli lipul tähed "NZ". Praegune Uus-Meremaa lipp võeti kasutusele 1869. aastal laevadel ning sai kiiresti Uus-Meremaa rahvuslipuks. Lipp sai seadusega ametlikuks riigilipuks 12. juunil 1902. 

Lipp on kujundatud Suurbritannia mereväe lipu järgi ning sellel on kujutatud Lõunaristi tähtkuju, mis sümboliseerib riigi asukohta Vaikse ookeani lõunaosas. Värvid Pantone värviskaala järgi on sinine PMS 280 ja punane PMS 186 ning värvid on identsed Suurbritannia lipu värvidega.

Aastakümnete jooksul on korduvalt tehtud ettepanek valida riigile uus lipp. Peamisteks lipuvahetuse argumentideks on olnud liigne sarnasus Austraalia lipule ning väide, et Suurbritannia lipp ei peaks enam olema osa riigi lipust. 2016. aastal toimunud referendumil anti valijatele valida, kas riik peaks jätkama senise lipu kasutamist või võtma kasutusele 2015. aastal toimunud referendumi võitnud alternatiivi. 2016. aasta referendumil osalenud valijatest pooldas 56,6 % senise lipu kasutamise jätkamist riigilipuna.

Vaata ka 
Uus-Meremaa vapp

Viited

Välislingid
Türkmenistani lipp

Türkmenistani lipp on kasutusel alates 24. jaanuarist 2001.

Enne Türkmenistani iseseisvumist oli kasutusel Turkmeeni NSV lipp.
Svaasimaa lipp

Svaasimaa lipp on Svaasimaa Kuningriigi lipp.

Lipp võeti kasutusele 1. oktoobril 1968.

Lipu keskmise, kõige laiema horisontaaltriibu punane värvus sümboliseerib mineviku lahinguid, üla- ja allääre sinine rahu ja stabiilsust ning kitsad kollased triibud Svaasimaa varasid. Punasel väljal on kilp, mille must ja valge värvus sümboliseerivad musta ja valge rassi inimeste sõbralikku kooselu, ning kaks oda, mis sümboliseerivad kaitset riigi vaenlaste eest. Lipu proportsioonid on 2:3.

Svaasimaa sümboolika
Riigilipud
Brunei vapp

Brunei vapp on Brunei rahvusvapp, mis on kujutatud Brunei lipul. Vapp oli kinnitatud aastal 1932.

Brunei sümboolika
Vapid riigiti
Araabia Ühendemiraatide vapp

Araabia Ühendemiraatide vapp on Araabia Ühendemiraatide ametlik vapp. Vapp on kasutusel alates 2008. aastast.

Vaata ka 
Araabia Ühendemiraatide lipp

Välislingid
 Vapi pilt

Araabia Ühendemiraatide sümboolika
Vapid riigiti
Hiina Rahvavabariigi embleem

Hiina Rahvavabariigi embleem (hiina keeles 中华人民共和国国徽) on Hiina Rahvavabariigi embleem. Embleem on kasutusel alates 20. septembrist  1950.

Embleemi keskel on kujutatud Taevase rahu väravat, mida valgustab viis tähte.
Hispaania vapp

Hispaania vapp on Hispaania Kuningriigi riigivapp.

Praeguse vapi juured ulatuvad sajandite taha, kuid ametlikult kinnitati see 1981. aastal.

Hispaania sümboolika
Vapid riigiti
Islandi vapp

Islandi vapil (islandi keeles: Skjaldarmerki Íslands) on hõbedase ääristusega punane rist sinisel väljal. Kilbihoidjad on pull, kotkas, draakon ja kivihiiglane. Neid elukaid austati Islandil niivõrd, et viikingiajal keelati Islandile lähenemine laevadega, millel oli kujutatud grimassiga sümboleid (nagu draakonipea laevavööris), kuna need võisid austatud elukaid hirmutada.

Ajalugu
Islandil on olnud läbi aegade mitu vappi. Neist esimeseks peetakse kuue sinise ja kuue hõbedase triibuga vappi. Teine anti Earl Gissur Þorvaldssonile Norra kuninga Hákon Hákonarsoni poolt aastal 1258. See kujundati kuninga enda vapi järgi, vahetades värvid lõvi värvusega ning lisades sellele sinised ja hõbedased triibud eelmiselt vapilt.

Umbes 1500. aastal sai Island vapi, millel kujutati punasel taustal olevat kala. Seda tuntakse kui Þorskmerkið. 

3. oktoobril 1903 muudeti vappi uuesti. Sellele asetati pistrik sinisel taustal. 12. veebruaril 1919 võeti kasutusele praeguse vapiga sarnane vapp.

Trivia
Sloveenia linnal Piranil on Islandi vapiga sarnane vapp.

Islandi sümboolika
Vapid riigiti
Küprose vapp

Küprose vapp on Küprose Vabariigi riigivapp.

Vapikilbil on kuldsel taustal tuvi, kes hoiab nokas oliivioksa, mis sümboliseerib rahu. Arv 1960 tähistab iseseisvumise aastat. Kuldne värvus sümboliseerib riigi rikkalikke vasemaagi varusid.

Vaata ka
Põhja-Küprose vapp

Küprose sümboolika
Vapid riigiti
Luksemburgi vapp

Luksemburgi vapp on Luksemburgi riigivapp. Vapi kujundus põhineb keskaegsel Limburgi hertsogkonna vapil.

Vapp
Vapid riigiti
Šveitsi vapp

Šveitsi vapp on Šveitsi ametlik vapp.

Vapp sarnaneb riigi lipuga: punasel vapikilbil on valge võrdsete harudega rist.

Vaata ka 
Šveitsi lipp
Poola vapp

Poola vapp on Poola Vabariigi riigivapp.

Punasel vapikilbil on valge kotkas kuldsete küüniste, noka ja krooniga. Praegune vapikujundus pärineb 1990. aastast.

Ajaloolisi vappe

Poola sümboolika
Vapid riigiti
Slovakkia vapp

Slovakkia vapp on Slovakkia riigivapp.

Välislingid
 Slovakkia vapi veebileht (slovaki ja inglise keeles)

Slovakkia sümboolika
Vapid riigiti
Sloveenia vapp

Sloveenia vapp on Sloveenia Vabariigi riigivapp.

Vapikilp on sinine. Alt ümbritseb seda punane ääris. Kilbi alumises osas on Aadria merd ning Sloveenia jõgesid sümboliseeriva kahe laine kohal Sloveenia kõrgeima mäe Triglavi kolm tippu. Nende kohal on tipule toetuva kolmnurgana kolm kuueharulist kuldset tähte Celje krahvide vapilt. Tähed märgivad samal ajal ka aastaid:
- 1918, kui Sloveenia rahvusnõukogu otsustas Sloveenia ühinemise Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriigiga;
- 1945, kui lõppes Saksa okupatsioon ja
- 1991, kui Sloveeniast sai iseseisev riik. 

Vapp sümboliseerib ühtlasi Sloveenia kolme ajaloolist piirkonda Kranjskat (saksa Krain), Štajerskot (Alam-Steiermark) ja Goriškot.  

Vappi on kritiseeritud heraldikareeglitele mittevastavuse pärast.

Vaata ka 
Sloveenia lipp

Välislingid 
Christian Siemeri Wappenlexikon

Sloveenia sümboolika
Vapid riigiti
Soome vapp

Soome vapp võeti kasutusele Gustav Vasa matustel aastal 1560 ja see on siiani Soome Vabariigi vapiks. Vappi kasutati ka Soome kindralkubermangu ametliku sümbolina.

Arvatakse, et lõvi pärineb Folkungite vapilt, nagu ka lõvi Rootsi vapil. Kaks erinevat mõõka sarnanevad Karjala vapil olevatega. Kaardus saabel lõvi jalgade all tähistab tolle perioodi poliitilist olukorda. Sel ajal olid Rootsi ja Venemaa pidevas sõjaseisus. Arvatakse, et üheksa roosi tähistavad üheksat ajaloolist Soome provintsi, aga rooside arv on aja jooksul erinenud ega ole provintsidega seostatav.

Vapp on ka Soome riigilipul.

Soome sümboolika
Vapid riigiti
Burundi vapp

Burundi vapp on Burundi riigivapp. Vapp on ametlikult kasutusel alates 1966. aastast.

Kollase äärisega punasel kilbil on kujutatud lõvi pea. Kilbi all on valge lint deviisiga Unité, Travail, Progrès (prantsuse keeles "ühtsus, töö, progress"). Ka kilbi taga paiknevad kolm traditsioonilist Aafrika oda väljendavad sama deviisi.

Vaata ka
 Burundi lipp

Burundi sümboolika
Vapid riigiti
Djibouti vapp

Djibouti vapp on Djibouti ametlik vapp. Vapp võeti kasutusele pärast riigi iseseisvumist 27. juunil 1977.

Vappi ääristavad loorberipuu oksad, mis sümboliseerivad rahu. Vapi keskel on kaitsetahet sümboliseerivad oda, kilp ja täht, nende kõrval aga kaks matšeetesid hoidvat kätt, mis tähistavad kaht etnilist gruppi, afareid ja issasid.

Vaata ka
 Djibouti lipp

Djibouti sümboolika
Vapid riigiti
Roheneemesaarte vapp

Roheneemesaarte vapp on Cabo Verde Vabariigi vapp.

Vapp on ringikujuline. Kahel pool on kokku kümme kuldset tähte, mis sümboliseerivad Roheneemesaarte saari, all kolm kuldset seotud ketilüli ja palmilehed, ülal nöörloodi raskuse kujutis. Vapi keskel sinise rõnga sees on portugalikeelne riiginimi ja sinine kolmnurk tõrvikuga.

vapp
Vapid riigiti
Vietnami vapp

Vietnami vapp on Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vapp.

Vapp on ümmarguse kujuga. Punane taust ja kuldne viieharuline täht on Vietnami Kommunistliku Partei tunnused ja sümboliseerivad Vietnami revolutsioonilist ajalugu ja helget tulevikku. Kuldsed viljakõrred ja hammasratas sümboliseerivad põllumajanduse ja tööstuse koostööd.

Vapp võeti praegusel kujul kasutusele Vietnami ühendamise järel 1976. aastal. Enne seda kasutas sarnast vappi Põhja-Vietnam.

Vietnami vapiga sarnaseid elemente sisaldab ka Hiina Rahvavabariigi vapp.

Vapp
Vapid riigiti
Indoneesia vapp

Indoneesia vapp on Indoneesia Vabariigi riigivapp.

Vapp võeti kasutusele 11. veebruaril 1950.

Vapil on moto "Bhinneka tunggal ika" ('ühtsus mitmekesisuses').

Indoneesia sümboolika
Vapid riigiti
Hollandi Antillide lipp

Hollandi Antillide lipp oli Hollandi Antillide lipp.

Lipp on valge keskelt läbiva horisontaalse sinise triibuga, mille laius on kolmandik lippu kõrgusest. Sinine triip katab sama laia vertikaalse, lipu keskelt läbiva, punase triibu. Lipu keskkohas, sinisel taustal, on viis, ovaalselt paigutatud, viieharulist tähte, suunaga üles. Need tähed sümboliseerivad Hollandi Antillide saari: Bonaire, Curaçao, Saba, Sint-Eustatius ja Saint-Martini saar.

Hollandi Antillide sümboolika
Hollandi lipud
Kallaste

Kallaste on vallasisene linn Tartu maakonna kirdeosas Peipsiääre vallas Peipsi järve läänerannikul.

Linn asub Peipsi järve ja Tartu–Mustvee maantee vahelisel umbes kahe kilomeetri pikkusel rannalõigul.

Kallaste linnapea oli Gennadi Kulkov.

Ajalugu 
17. sajandi Rootsi kaardil on oja suue tähistatud nimega Hornet.

18. sajandil oli Kallaste vene vanausuliste asula. 

Varasematel aegadel oli Kallaste jagatud kahe mõisa – Kokora ja Alatskivi – vahel ning kuulus nende mõisavaldade alla, 1917. aastast kuulus Peipsiääre valda. 

Aastal 1921 nimetati Kallaste aleviks ja 1938. aastal sai Kallaste 1. mail 1938 jõustunud linnaseadusega kolmanda astme linnaks. Kallaste linnavanem oli Ivan Pavlov

1950. aastal, kui moodustati maarajoonid, sai Kallaste linn Kallaste rajooni keskuseks. Pärast rajoonide reorganiseerimist aastal 1959 sai Kallastest Tartu ja Elva järel kolmas linn Tartu rajoonis.

Kallaste linna omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.

Eesti omavalitsuste haldusreformiga moodustati 2017. aastal Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, Peipsiääre valla ning Vara valla ühinemisel uus haldusüksus – Tartu maakonda kuuluv Peipsiääre vald.

Loodus 

Maastikuliselt asub Kallaste linn Kagu-Eesti lavamaal.

Linna territooriumil paikneb Kallaste paljand.

Rahvastik 

Rahvastikuregistri andmetel elas 1. jaanuaril 2012 linnas 999 inimest. Neist 482 olid mehed ja 517 naised. 99 olid kuni 15-aastased, 662 tööealised ja 238 pensioniealised (65-aastased ja vanemad).

Elanike arv rahvaloenduste andmetel 

* arvestuslik

2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli 21,1% elanikest eestlased, 2011. aasta rahvaloenduse andmete põhjal oli eestlaste osatähtsus vähenenud 15,5%-ni.

Muud 
Aastal 1988 püstitati Kallastele Eesti viimane avalik Lenini kuju.

Vaata ka
Kallaste Keskkool
Kallaste lipp
Kallaste sadam
Kallaste alevivolinike loend 1934
Kallaste linnavolinike loend 1939
Kallaste linnavolikogu (1940)
Kallaste vanausuliste palvemaja
Kallaste vapp

Viited

Välislingid 

 Nils Niitra: "Kallastel saab kolme häälega linnavolinikuks" Tartu Postimees, 16. detsember 2008

Kirjandus 
Kallaste alev kaotamisele. Uus Eesti, 12. jaanuar 1936, nr 11, lk 7.

 Kallaste
Eesti linnad
Peipsiääre vald
Karksi-Nuia

Karksi-Nuia on vallasisene linn Mulgi vallas Viljandi maakonnas. 

Linn asub Läti piiri lähedal, Lilli piiripunkt asub umbes 15 km kaugusel.

Ajalugu
Karksi nime on ürikutes mainitud esmakordselt 1224. aastal, pärast mandrieestlaste lüüasaamist muistses vabadusvõitluses, kui Karksi alad läksid maadejagamisel Mõõgavendade ordu valdusse. Pisut hiljem, 1228. aastast, on kirjas Karksi linnus Viljandi komtuurkonna foogtkonnana, mil see sai võrdlemisi suure maa-ala halduskeskuseks Saarde, Halliste, Paistu, Helme ja Ruhja piirkonnas. 

Aastani 1987 kandis asula nime Nuia.

Karksi-Nuia alevi omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.

Karksi-Nuia sai linnaõigused 1993. aastal, vallasisene linn aastast 1999. 

1999. aasta sügisel ühinesid Karksi-Nuia linn ja seda ümbritsev Karksi vald üheks omavalitsuseks nimega Karksi vald.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Mõisaküla linna ning Karksi, Abja ja Halliste valla liitumisel uus omavalitsusüksus, mille nimeks sai Mulgi vald.

20. maist 2018 on Karksi-Nuia Eesti Meepealinn.

Vaatamisväärsused 
Karksi-Nuias asub August Kitzbergi monument ja ka taastatud Vabadussõja mälestusmonument.

Rahvaarv 1. jaanuari seisuga

Vaata ka 
 Karksi-Nuia lipp
 Karksi-Nuia vapp
 Karksi Peetri kirik
 Karksi õigeusu kirik
 Rahumäe kalmistu (Karksi)
 Papi kalmistu
 August Kitzbergi nimelise Gümnaasiumi staadion

Viited

Välislingid 
 Karksi vald 
 Karksi-Nuia kirjeldus 

 
Eesti linnad
Kehra

Kehra on linn Anija vallas Harjumaal Jägala jõe ääres, Tallinnast idas. 

1945 sai iseseisva omavalitsusega alevi staatuse, 1993. aastal aga linnaõigused. Alates 2002. aastast, mil linn ühines Anija vallaga, on Kehra vallasisene linn ja Anija valla halduskeskus.

Linn on tuntud seal asuva tselluloosi- ja paberitehase järgi, mis on tänapäeval spetsialiseerunud jõupaberi tootmisele.

Kehrat läbib Tallinna–Narva raudtee. Tallinna on raudteed mööda 39 kilomeetrit, maanteed mööda umbes 43 kilomeetrit.

Ajalugu 
Kehra küla (praegusest linnast umbes 1 km põhjas, Jägala jõe ääres) on esmakordselt mainitud Taani hindamisraamatus 1241. aastal. 1620.–1630. aastatel rajati kilomeetri jagu külast lõuna poole, varasema Karukse veskikoha juurde Kehra mõis. Praeguseni säilinud varaklassitsistlik puidust mõisahoone ehitati 1820. aastatel ning on arvatavalt linna vanim ehitis.

1850. aastal alustas tegevust Kehra vallakool, millest kujunes hiljem välja Kehra Gümnaasium.

1870 avati Tallinna–Peterburi raudteeliin ning 1876 asutati Kehra raudteejaam. Selle tulemusena hakkas Kehra arenema suvituskohana.

4. jaanuaril 1919 toimus linna lähedal Eesti Vabadussõja Kehra lahing.

Suurem asula hakkas raudteejaama ja mõisa juurde tekkima pärast Jägala jõe äärde Eesti esimese iseseisvusperioodil suurima rajatud ehitise – Eesti Metsa ja Tselluloosi Aktsiaühingu sulfaattselluloositehase asutamist alates 1938. aastast, eriti intensiivselt aga 1950.–1960. aastatel.

1961 ehitati uus koolimaja. 1962 alustas tegevust Kehra Kunstidekool. Alates 1963. aastast tegutseb asulas rahvateater Kehra Nukk.

Kehral oli omavalitsuslik staatus aastatel 1991–2002. Linnaõigused saadi 1993. aastal. 2002 ühineti Anija vallaga ja Kehrast sai vallasisene linn.

Kehra linna endine  vapp ja lipp mis olid kasutusel 1993-2002.

Rahvastik 

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kehra elanike arv 2889, neist eestlasi 1531 (53,0%) ja venelasi 1006 (34,8%).

Tuntud isikuid 
Tuntud inimestest on Kehrast pärit botaanik August Vaga, näitlejad Laine Mägi ja Tõnu Aav, lauljad Kare Kauks ja Silvi Vrait, riigitegelane Rein Loik, modell Karmen Pedaru.

Pilte

Vaata ka 
 Endine Kehra lipp (oli kasutusel 1993–2002)
 Endine Kehra vapp (oli kasutusel 1993–2002)
 Horizon Tselluloosi ja Paberi AS
 Kehra lahingu mälestussammas
 Kehra sovhoos
 Kehra tervisekeskus

Viited

Välislingid

Kehra mõisa lehekülg Eesti mõisaportaalis
Agnes Ojala: Kehra tüürib juba läbi elatud vaikelu poole, EPL, 31. oktoober 2008

 Kehra
Eesti linnad
Kunda

Kunda on linn Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. See asub Kunda jõe suudmealal.

Kunda sai aleviõigused 1920. aastal, kui aleviga liideti Lontova, rannaküla Maagerand ja Lähta moonaküla. 1. maist 1938 on Kundal linnaõigused.

Kundas mõõdeti 2014. aastal Eesti absoluutne maikuu soojarekord 33,1 kraadi. Linna järgi on nimetuse saanud ordoviitsiumi Kunda lade.

Ajalugu
Kunda on tekkinud Kunda mõisaomaniku John Karl Girard de Soucantoni 1870. aastal rajatud tsemendivabriku juurde. Sellest ajast on Kundas tsementi toodetud ja praegu toodab seda AS Kunda Nordic Tsement, mis kuulub rahvusvahelise Heidelberg Cement Groupi koosseisu. Aastal 1905 valmis Rakvere–Kunda raudtee ja võeti kasutusele Kunda raudteejaam.

Kunda alev sai 1. mail 1938 jõustunud linnaseadusega kolmanda astme linnaks.

Varem tähistas Kunda nimi linnast 2,5 kilomeetrit lõuna pool asunud Kunda mõisa, mida mainiti esmakordselt 1443. aastal kivist vasallilinnusena. Mõis on nime saanud Cundiste perekonna järgi. 1770. aastatel püstitatud varaklassitsistlik mõisahoone on alates Teisest maailmasõjast varemeis.

Linna idaservas asub Kunda hiiemägi.

Kunda linna ja Kunda sadama vahel Kukerpalli orus asub Kukerpalli sild.

Kunda linna omavalitsuslik staatus kinnitati 1991. aasta 12. detsembril. 2017. aastal ühines Kunda linn Viru-Nigula vallaga.

Linnavalitsemine

6. novembrist 2015 kuni 2018. aasta alguseni oli Kunda linnapea Kaido Veski. Kunda linnavolikogu juhtis 2017. aasta seisuga Janek Puusepp.

Haridus ja kultuur
Kundas tegutseb Kunda ühisgümnaasium ja Kunda lasteaed Kelluke.

Tegutsevad Viru-Nigula valla muusikakool ja Viru-Nigula valla kultuurikeskus. Linnas asub veel Kunda linnaraamatukogu.

Endise Kunda tsemendivabriku kontorihoones on avatud Kunda tsemendimuuseum.

Majandus
Kundas tegutseb tsemenditehas (tsemendivabrik).

Tuntud inimesi
Linnas on sündinud astronoom Ernst Öpik, kirikuõpetaja Voldemar Kuljus, näitleja Argo Aadli, kirjanik Jüri Parijõgi ja Harald Suislepp, keemik Michael Wittlich, kunstnik Uno Ong, pedagoogikateadlane Lembit Andresen, koreograaf Ženja Fokin ja taani helilooja Knudåge Riisager.

Sõpruslinnad
Endisel omavalitsuslikul Kunda linnal oli neli sõpruslinna.
  Seinäjoki, Soome
  Söderhamn, Rootsi
  Gdynia, Poola
  Brocēni, Läti

Vaata ka
 Kunda kultuur
 Kunda sadam
 Tsemendivabriku "Port-Kunda" võlatähikud
 Sõbralaat
 Kunda alevivolinike loend 1934
 Kunda linnavolinike loend 1939
 Kunda Vabadussõja mälestussammas
 Kunda kirik
 Kunda tänavate loend
 EMK Kunda Betaania kogudus
 Kunda raudteejaam
 Kunda lipp
 Kunda vapp

Viited

Välislingid

Eesti linnad
Sadamalinnad
Püssi

Püssi on vallasisene linn Kirde-Eestis Ida-Viru maakonna loodeosas Lüganuse vallas. Asub Purtse jõe ida- ja Roodu jõe läänekaldal.

2013. aasta kohalike omavalitsuste valimiste järel ühines Püssi linn Maidla ja Lüganuse vallaga (uus nimi Lüganuse vald) ja lakkas olemast iseseisev omavalitsusüksus.

Ajalugu

Püssit kui maakohta on esimest korda mainitud 1472. aastal (Püssz). Tol ajal oli Püssi alev raskesti läbitav soine maa-ala. 

Linna territoorium on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Püssi alevile pandi alus 1869. aastal alustatud Paldiski–Peterburi raudtee ehitusega. Vähem kui kahe aastaga valmis 4. klassi jaam (hävis sõjas 1944. aastal).

Esimeseks tööstusettevõtteks oli Püssi mõisa saeveski Purtse jõe kaldal. Seoses sellega on Püssi mõisa nimetatud ka Uue-Purtseks (Neu-Isenhof). 

Praeguse linna territooriumil töötasid ka kohvitööstus, mööblitöökojad, nahaparkimistöökojad, elektrijaam. Viimane ehitati sinna 1930ndate lõpus. Suurärimees Anton Nurk kauples Püssis aga soolast-rauast moodsate masinateni.

1926. aastal valmis Püssi mõisa härrastemaja varemeil Püssi koolimaja (tänapäeval Lüganuse keskkool). 

Püssi sai aleviks 1954. ja linnaks 1993. aastal.

Rahvastik 
Püssi elanike arv oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1083. Neist olid 495 mehed ja 588 naised. Eestlasi oli 581 (53,6%) ja mitte-eestlasi 502.

Majandus 
Püssi linnas töötab puitplaatide tehas REPO, mis on Šveitsi kontserni SORBES üks allettevõtetest. Aastal 2006 töötas tehases 600 töötajat ja toodangut müüdi umbes 0,65 miljardi krooni eest.

Linnapead
3. juulil 2006 lahkus tervislikel põhjustel linnapea ametist Enn Siska. 

17. augustil 2006 valis volikogu linnapeaks Marge Männi. Ta asus ametisse 24. augustil kuupalgaga 10 000 krooni. Volikogu vabastas ta ametist 20. septembrist 2010. Uueks linnapeaks valiti senine volikogu esimees Enno Mägar, kes oli sel kohal aastani 2013, mil toimus kohalike omavalitsuste liitmine.

Vaata ka
 Püssi raudteejaam
 Püssi elektrijaam
 Püssi lipp
 Püssi vapp
 Püssi kultuurimaja

Viited

Välislingid

 Püssi linnavalitsus

 Püssi
Eesti linnad
Räpina

Räpina (võru keeles Räpinä, saksa keeles Rappin) on vallasisene linn Põlva maakonnas Räpina vallas Võhandu jõe alamjooksul.

Räpinas asuvad Räpina Paberivabrik, Räpina Aianduskool, Räpina Ühisgümnaasium, Räpina Lasteaed Vikerkaar, Räpina Loomemaja, Räpina Muusikakool, Sillapää lossi Mõisapark ning looduskaitse all olnud Amuuri korgipuu ja Paberivabriku saar.

Räpina oli aastatel 1950–1961 Räpina rajooni keskus.

Aleviks sai Räpina 1945. aastal. Räpina sai linnaõigused 1993. aasta augustis. 2002. aastal ühinesid Räpina linn ja vald Räpina vallaks, Räpinast sai vallasisene linn.

Elanikkond

Vaata ka 
 Räpina kihelkond
 Räpina Vabadussõja mälestussammas
 Räpina Püha Sakariase ja Eliisabeti kirik
 Räpina sadam
 Räpina tänavate loend

Viited

Välislingid 

Eesti linnad
Saue

Saue on linn Harju maakonnas Saue vallas Tallinnast 4–5 kilomeetrit edela pool. 

Linna põhja-loodepiiriks on Tallinna–Paldiski raudtee ja lääne-edelapiiriks Kanama–Keila maantee. Saue linn ühines (koos Kernu valla ja Nissi vallaga) Saue vallaga haldusreformi tulemusel 24. oktoobril 2017.

Ajalugu 
1792. aastal ehitati Saue mõisahoone, mille ümber hakkas 1920. aastatel tekkima aedlinn. Peterburi–Narva–Tallinna–Paldiski raudtee oli liikluseks avatud juba novembris 1870. 

1960. aastal liideti Saue asundus Tallinnaga. Pärast seda hakkas Sauel arenema elamuehitus. Aastal 1973 moodustati Saue alev Tallinna koosseisus.

25. augustil 1993 sai Saue alevist Saue linn ja see eraldus Tallinnast.

Saue linnapea oli 1989–1999 ja 2008–2010 Orm Valtson ning 2004–2007 Ero Liivik. Peale nimetatuid on olnud linnapead Harry Pajundi, Henn Põlluaas ja Tõnu Urva. Harry Pajundi oli ka Saue linna viimane linnapea.

Rahvastik

2011. aasta rahvaloenduse andmetel on Saue 5514 elanikust 5145 (93,3%) eestlased, 259 venelased, 42 ukrainlased, 13 valgevenelased, 17 soomlased ja 8 sakslased. Teiste rahvuste esindajate arv jäi alla 5.

Vaata ka
Hüüru–Alliku–Saue tee
Saue tänavate loend
Saue JK
Saue lipp
Saue muusikakool
Sauevälja
Saue raudteepeatus
Saue vapp

Viited

Välislingid 

Saue linna 360° aeropanoraam / aerofoto

Eesti linnad