joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Goodi

Goodi (vanaislandi goði) oli germaani rahvastel pealik, kellele kuulus arvatavasti nii ilmalik kui ka vaimulik võim. 

Väljaspool Islandit on sõna "goodi"  teadaolevalt kasutatud  kahes Taani ruunitekstis (guþi) ja paaris vanaülemsaksakeelses  tekstis (coting). 

Islandil oli goodi pealik, kelle ülesandeks oli esindada oma mõjuala, goodkonna (goðorð) talunikke Althingil, aidata oma talunikke vahendajana tüliküsimuste lahendamisel ning tagada oma piirkonnas rahu. 

Goodid kuulusid Althingi seadusandlikku kogusse Lögrétta. Nemad valisid nii Althingi kohtute kui ka kohalike tingide kohtunikud. 10. sajandi keskel oli Islandil 39 goodkonda, kuid nende arv ei olnud püsiv. Kõik Islandi pealikud – jõukad suurmaaomanikud, kelle võimu alla kuulus palju inimesi ja maad – ei olnud goodid, samas leidus ka goodisid, kel ei olnud erilist võimu.

Goodi mõju alla kuuluv goodkond ei olnud geograafiliselt määratletud piirkond, pigem oli see komplekt õigusi ja kohustusi. Vabad talupojad otsustasid ise, millist goodit nad toetasid. Kui nad olid oma goodiga rahulolematud, võisid nad asuda toetama mõnda teist goodit maa sama neljandiku sees. Ühele goodile võis kuuluda mitu goodkonda, samuti sai goodkondi pärandada, müüa, kinkida, juurde luua ja ära kaotada. 

Tegelikkuses oli talupoegade võimalus ise goodit valida piiratud. Goodiks oli tavaliselt üks oma kandi jõukamatest ja mõjukamatest meestest. Ümbruskonna talupojad sõltusid tema abist ja heast tahtest, ajapikku tekkisid vastastikuste teenete ja kingituste kaudu goodi ja tema talupoegade vahele tihedad sidemed. 

Goodi ülesannete hulka oli algselt kuulunud paganausu preestrina tegutsemine. Goði on seotud vanaislandi sõnaga goð, jumal. Skandinaavias ei moodustanud paganausu preestrid omaette klassi, vaid usutalitusi viisid läbi pealikud, kelle käes oli ka ilmalik võim. Islandi allikates on goodide usulistest funktsioonidest vähe juttu, arvatavasti oli see amet Islandil algusest peale peamiselt ilmalikku laadi. Vähemalt osa goodidest tegeles siiski ka jumalate teenimisega.  

Paljud goodid olid kristlased juba enne Islandi ristiusustamist aastal 999 või 1000. Kui 11. sajandi lõpus hakati koguma kirikukümnist, ehitas suurem osa goodidest oma talu juurde kiriku ja lasi end preestriks pühitseda. Nõnda said nad osa kiriku tuludest ja ei pidanud loobuma võimust kiriku kasuks. 12. sajandi lõpus hakkas kirik piiskoppide võimu suurendamiseks tegutsema selle nimel, et goodisid enam preestriteks ei pühitsetaks. 

Goodi amet kaotati üheskoos goodkondade süsteemiga aastal 1271 Norra kuninga poolt.

Kirjandus
Jón Viðar Sigurðsson: "Chieftains and Power in the Icelandic Commonwealth". Odense University Press, Odense 1999.
"Old Norse-Icelandic Literature and Culture". Edited by Rory McTurk. Blackwell Publishing, Oxford 2005.

Islandi ajalugu
Mossi vald

Mossi vald on vald Norras Vikeni maakonnas. Asub Oslo fjordi kaldal ja hõlmab ka Jeløya saare.

Valla halduskeskus on Moss.

2019. aastani kuulus vald endisesse Østfoldi maakonda. 2020. aastal liideti Rygge vald Mossi vallaga.

Viited

Välislingid 

 Mossi valla koduleht

Vikeni maakonna vallad
Emulaator

Emulaator (inglise emulator) on arvutiprogramm, mis võimaldab programme käivitada teises riistvaras või operatsioonisüsteemis kui see, mille jaoks need algselt loodi. Emulaator on oma olemuselt masinkoodi käivitav interpretaator.

Emulaatorprogramme
DOSBox – DOS-i emulaator
ScummVM – LucasArtsi seiklusmängude mootori SCUMM emulaator

Vaata ka
Interpretaator
Konsooliemulaator
Wine

Tarkvara
Kamõšin

Kamõšin on linn Venemaal Volgogradi oblastis. Asub Volga jõel asuva Volgogradi veehoidla ääres, Kamõšinka jõe suudmes. 

Linn on asutatud 1667. aastal. 1697–1780 kandis nime Dmitrijevsk. 1780. aastal sai linnaõigused.

Kamõšinis on jõesadam, seda läbib raudtee ja Saratovi-Volgogradi automagistraal.

Viited

Välislingid 

http://www.admkamyshin.info/

Venemaa linnad
Volgogradi oblast
Asunción

Asunción [asunsj'onn] on Paraguay pealinn ja riigi suurim linn. Asub Paraguay jõe ääres Pilcomayo jõe suudme ja Argentina piiri lähedal.

Ajalugu 

Asunción on üks Lõuna-Ameerika vanimaid linnu. Nuestra Señora de la Asuncióni linna asutasid Juan de Salazar ja Gonzalo de Mendoza 15. augustil 1537.

Aastal 1731 toimus linnas esimene ülestõus hispaania koloniaalvõimu vastu.

1865–1876 okupeeris linna Brasiilia.

Viited

Välislingid 

 Linnavalitsuse koduleht

Pealinnad
Paraguay linnad
Lakross

Lakross (ka kahvpall, pr lacrosse) on maahokitaoline muruväljakul mängitav pallimäng, mis on arenenud Põhja-Ameerika indiaalaste rahvuslikust mängust baggatawayst ja mängust, mida hakati harrastama Prantsusmaal 14. sajandil.

Pikavarreliste, otsast reketitaoliste keppidega püütakse palli vastase väravasse lüüa.

Nüüdisajal on lakross Kanada rahvusmäng. 

Mäng oli olümpiamängude kavas 1904. ja 1908. aastal. Mõlemal korral võitis Kanada meeskond.

Viited

Pallimängud
Sõtke (Märjamaa)

Sõtke on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Asub Märjamaast vahetult läänes.

2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas Sõtke külas 74 inimest.

Küla on esimest korda mainitud kirjalikes allikais 1241. aastal (Hetkyl), Sõtke mõisa aastal 1560. aastal (Zetkul, Sõtküla, ka Söttküll).

Sõtke külas on arheoloogiamälestisena kaitse all Sõtke (Sõtküla) linnusekoht.

Sõtke kooli on esimest korda mainitud 1771. aastal.

Vaata ka
Eesti külade loend

Viited

Kirjandus
Paidla, A. "Raplamaa / Siin- ja sealpool maanteed". Tallinn, 1991.

Märjamaa vald
Rapla maakonna külad
Järve vasallilinnus

Järve vasallilinnus asub Ida-Virumaal Toila vallas Tallinna–Narva maantee ääres.

Järve mõisa on esmakordselt mainitud 1497. aastal, mil see kuulus Lodede perekonnale ning kandis Türpsali nime.

Kivilinnus püstitati veidi hiljem, aastal 1508, kui Järve mõis kuulus Payküllide suguvõsa valdusse ning oli nende käes aastani 1808.

Linnus ehitati kohalikust paest ja on tolle aja üks omapärasemaid kaitseehitisi ning oli algselt kolmekorruseline. Linnuse algsest kolmest korrusest on säilinud kaks alumist korrust. Ülemine kaitsekorrus võis hävineda juba Liivi või Põhjasõja ajal. Linnuse pikkus on 17,5 meetrit, laius 12,7 meetrit ja müüride paksus on 1,75–2 meetrit. Linnuse kõrge soklikorruse peal oli kaks elukorrust, mis olid kaheruumilised. Suuremal ruudukujulisel pearuumil on tõusva kiirujoonega kuplitaoline ristvõlv. Selle kõrgus ulatub 7 meetrini. Elukorruse kõrgus on 3,5 meetrit, kõrge läänepoolne väiksem osa on piklik ja kahevõlvilise laega. Põhja- ja idapoolses seinas on suur nišš, kus ilmselt asusid voodipaigad. Soklikorrus on hiljem võlvitud ja laskeavadega varustatud. Korruse loodenurgas asub ülakorrust soojendav keris hüpokaustiga seotud soojakanal. Kahe ruumi põhjapoolses osas oli peakorrusele viiv müüritrepp. Kaitsekorrusele pääses vaid mööda redelit, mis ohu korral üles tõmmati.

Villem Raami uurimistööde järgi pidi linnuse kõrval eeshoovis linnuse põhjaseina kõrval olema puidust elumaja. Sellest oli sissepääs linnuse soklikorrusele ja hoone teiselt korruselt peakorruse võlvsaali. Ka köök võis asuda samas kõrval puitelamus. Kaevamistöödega selgus ka, et linnuse põhjapoolsel küljel asusid puithooned, mis moodustasid kastellitaolise piiratud eeshoovi. See oli ka kaitseomadustega majandushoov linnusele.

Pildid

Kirjandus
Kalvi Aluve. Eesti keskaegsed linnused. Tallinn: Valgus, 1993. Lk 56.

Välislingid

Eesti linnused
Toila vald
Liivi ordu vasallilinnused‎
Ida-Viru maakonna kultuurimälestised
Urjupinsk

Urjupinsk on linn Venemaal Volgogradi oblastis. Asub Hopjori jõe ääres.

Linn on asutatud 1500. aastal (teistel andmetel 1619). 1929. aastal sai linnaõigused.

Urjupinsk on Mihhail Šolohhovi jutustuse "Inimese saatus" tegevuskoht.

Viited

Välislingid 
http://www.urupinsk.net

Venemaa linnad
Volgogradi oblast
With the Beatles

"With the Beatles" on The Beatlesi teine album.

2003. aastal koostatud Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema albumi loendis asub see 420. kohal.

Laulud
Kõikide laulude autorid on John Lennon ja Paul McCartney (Lennon/McCartney), kui pole märgitud teisiti.

A-pool
"It Won't Be Long"
"All I've Got to Do"
"All My Loving"
"Don't Bother Me" (George Harrison)
"Little Child"
"Till There Was You" (Meredith Willson)
"Please Mr. Postman" (Georgia Dobbins/William Garrett/Freddie Gorman/Brian Holland/Robert Bateman)

B-pool
"Roll Over Beethoven" (Chuck Berry)
"Hold Me Tight"
"You Really Got a Hold on Me" (Smokey Robinson)
"I Wanna Be Your Man"
"Devil in Her Heart" (Richard P. Drapkin)
"Not a Second Time"
"Money (That's What I Want)" (Janie Bradford/Berry Gordy)

The Beatlesi albumid
1963. aasta albumid
Tuapse

Tuapse (vene Туапсе < adõgee TIуапс, 'kaks jõge') on kuurortlinn Venemaal Krasnodari krais, Tuapse rajooni halduskeskus. Asub Musta mere rannikul.

Linn on tekkinud tšerkesside maale 1838. aastal rajatud venelaste kindluse juurde. Linnaõigused sai 1916. aastal.

Tuapse on tähtis naftasadam. 

Linnas elab umbes 10 000 adõgeed.

Tuapsest on pärit maletaja Vladimir Kramnik ning Eesti võrkpallitreener Ivan Dratšov.

Viited

Välislingid 
Tuapse koduleht

Krasnodari krai linnad
Sadamalinnad
Frolovo

Frolovo on linn Venemaal Volgogradi oblastis, Frolovo rajooni keskus. Asub Artšeda jõe ääres.

Linn on asutatud 1868. aastal. 1936. aastal sai linnaõigused.

Välislingid 

http://www.frolovo.ru

Venemaa linnad
Volgogradi oblast
Valaste

Valaste on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda.

Külas voolab veerohkel ajal Valaste juga, mis on Eesti kõrgeim juga.

Valaste küla on esmakordselt mainitud Taani hindamisraamatus (Uvalat).

Teise maailmasõja ajal asus Valastes (Ontika külas) sakslaste Valaste 10,5 cm patarei.

Kunagise Toila mõisa süda jääb Valaste küla territooriumile.

Pildid

Viited

Toila vald
Ida-Viru maakonna külad
Järve (Toila)

Järve on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Kohtla valla halduskeskus.

Järve küla on esmakordselt mainitud Taani hindamisraamatus 1241. aastal nimega Jeruius. 

Järvel asub Järve vasallilinnus, Järve tarandkalmed.

Viited

Toila vald
Ida-Viru maakonna külad
Kohtla

Kohtla on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda.

Kohtlas asus Kohtla mõis, millest esimesed teated on 1419. aastast.

Kohtla on tuntud mitmete hinnaliste aardeleidude tõttu.

Sealt on pärit Lembit Oll.

Vaata ka
 Kohtla raudteejaam
Kohtla-Järve
Kohtla-Nõmme

Viited

Toila vald
Ida-Viru maakonna külad
Petrovskoje

Petrovskoje (vene keeles Петровское) on mitme asula nimi:
Mahhatškala linna varasem nimi
Petrovskoje (Puškinskije Gorõ rajoon), küla, Pihkva oblast
Petrovskoje (Opotška rajoon), küla, Pihkva oblast
...
Pada (Viru-Nigula)

Pada küla asub Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Padajõe ääres. 

Küla on esmakordselt mainitud Taani hindamisraamatus 1241.

Jõeorus on Padaoru maastikukaitseala, Padaoru paisjärv ja kaks linnamäge (Pada linnamäed). Külas kasvab Padaoru mänd.

Vaata ka
Pada asulakoht
Pada kivikalme
Pada linnus
Pada II linnus
Pada mõis

Viited

Viru-Nigula vald
Lääne-Viru maakonna külad
Innar Liiv

Innar Liiv (sündinud 26. märtsil 1982) on eesti informaatik. 

Ta sai 2004 Tallinna Tehnikaülikoolist magistrikraadi, kaitstes Rein Kuusiku juhendamisel magistritöö "Assotsiatsioonireeglite leidmine kasutades monotoonsete süsteemide teooriat". 

Ta on töötanud Tallinna Tehnikaülikoolis informaatika aluste õppetoolis 2003–2004 tunnitasulise õppejõuna ja 2004–2005 erakorralise assistendina ning töötab alates 2005. aastast sealsamas assistendina.

Ta kaitses 2008. aastal TTÜs doktoriväitekirja "Pattern Discovery Using Seriation and Matrix Reordering: A Unified View, Extensions and an Application to Inventory Management" (Mustrite avastamine kasutades järjestamist ning maatriksi ümberkorrastamist: unifitseeritud vaade, edasiarendused ning rakendus ladude juhtimises). 
Rahvusvaheline Klassifitseerimise Ühing valis selle töö võitjaks parimate interdistsiplinaarsete väitekirjade seast. Hinnati teaduskirjanduse uurimise sügavust ning uuenduslikkust teooria, metodoloogia ja rakenduste vallas.

Tema isa on psühhiaater Anti Liiv ja ema inglise filoloog Suliko Liiv.

Tunnustus
2017 – sai Eesti Noorte Teaduste Akadeemia asutajaliikmeks

Publikatsioone
Arvuti autosse – Auto PC. – Arvutimaailm,  1998, nr 3, lk 40–41.
Kontor Internetti: alternatiiv või saatus? – Arvutimaailm,  2000, nr 1, lk 16–18.
Miks on MySQL nii populaarne?  – Arvutimaailm, 2003, nr 7, lk 24–25.
Veebiprogrammeerimise verstapostid. – Arvutimaailm, 2003, nr 7, 42–43; nr 8, lk 20–21; nr 9, lk 40–41.
Veebiprogrammeerimise verstapostid: SQL-i algõpetus MySQL-i näitel. – Arvutimaailm, 2003, nr 10, lk 46–47.
Kommentaar Jaagup Kippari artiklile "Java rakenduste programmeerimine". – Arvutimaailm, 2004, nr 5, lk 20–21.
Veebiprogrammeerimise verstapostid: telefoniraamat.  – Arvutimaailm, 2004, nr 10, lk 44–45. 
Andmekaevandamine. – A & A, 2005, nr 6, lk 28–43. (Artikli pdf-versioon (arhiiviversioon))
Rein Kuusik, Innar Liiv, Grete Lind. – An Efficient Method for Post Analysis of Patterns. – Proceedings of The IASTED International Conference on Artificial Intelligence and Applications: IASTED International Conference on Artificial Intelligence and Applications, Innsbruck, Austria, 2005,  Innsbruck: ACTA Press, 2005, lk 101–105.
Mining and Visualizing Power in Social Network Analysis. – Proceedings of The International Conference on Artificial Intelligence (ICAI'05), Las Vegas, Nevada, June 27-30, 2005,  CSREA Press, 2005, lk 754–759.
R. Aps, L.T. Kell, H. Lassen, I. Liiv. Negotiation framework for Baltic fisheries management: striking the balance of interest. – ICES Journal of Marine Science, 64(4):858-861, 2007.
Innar Liiv, Rein Kuusik, Leo Võhandu.  Analytical CRM with conformity analysis. – Transactions on Systems and Control, 2(2), pp. 155 - 161, 2007.

Välislingid

Koduleht (foto, publikatsioonide nimekiri) (inglise keeles) (arhiiviversioon)
Sissekanne Arvutimaailma saidil (foto; Arvutimaailmas ilmunud artiklid)
Tallinna Tehnikaülikooli doktoritöö võitis rahvusvahelise auhinna

Eesti informaatikud
Sündinud 1982
Ahtme

Ahtme on Kohtla-Järve linnaosa. Asub Jõhvist lõunas.  

Ahtme oli iseseisev linn 1953–1960 ja 1991–1993.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Ahtmel 17 252 inimest. Eestlasi oli neist 2128 (12,3%).

Ahtmes asus üks suuremaid põlevkivikaevandusi. Varem tegutses seal Kohtla-Järve Soojusele kuuluv Ahtme soojuselektrijaam.

Ajalugu
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuli 1948 seadlusega anti varasemale Ahtme asulale töölisalevi staatus. Seoses Jõhvi maakonna moodustamisega arvati Ahtme töölisalev 25. veebruarist 1949 Virumaa koosseisust Jõhvi maakonda. Seoses maakondade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Ahtme töölisalev 26. septembrist 1950 Jõhvi rajooni. 

17. oktoobrist 1953 sai Ahtme rajoonilise alluvusega linna staatuse Jõhvi rajoonis. 

Ahtme on Kohtla-Järve kagupoolseim linnaosa ja jaotub nn Uus-Ahtmeks ja sellest kagu poole jäävaks Vana-Ahtmeks. Viimase lähedusse jääb linnaosa tööstustsoon (Ahtme soojuselektrijaam, Ahtme Ehitusmaterjalide Kombinaat) ning kaks kaevandust (Ahtme kaevandus). Ahtme regulaarse tänavavõrguga esimese ehituspiirkonna teljeks oli raudtee juurde viiv Lehola tänav. Kuni 1955. aastani ehitati Ahtmes üleliiduliste tüüpprojektide järgi ühe- ja kahekorruselisi elamuid ning mitmed ühiskondlikud hooneid (Kohtla-Järve Ahtme Põhikool, lasteasutused, Ahtme restoran). 1950. aastate keskel alustati kolme- ja 1960. aastatel neljakorruseliste elamute ehitamist. Kavandatud ühiskondlikus keskuses valmis kino Kosmos ning Puru külaga piirneval linnaosa põhjaserval haigla. Samal ajal alustati elamuehitust haruraudteest kirdes, kus valmisid Ahtme internaatkool ja kauplus.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi määrusega 14. oktoobrist 1960 "Eesti NSV Põlevkivibasseini territooriumil ühtse administratiivkeskuse loomise kohta" liideti Ahtme linn (samuti Jõhvi linn ja Sompa töölisalev) Kohtla-Järve linnaga ning Ahtmest sai Kohtla-Järve linnaosa.

Asumid
2007. aastal oli Ahtmes viis asumit:
Ahtme
Iidla
Puru
Tammiku
Vana-Ahtme

2007. aastal planeeriti lisaks kaks asumit:
Pargitaguse
Tabori

Vaata ka
Ahtme Raamatukogu
Kosmos
Ahtme Püha Joosepi kirik

Viited

Välislingid 
Ahtme 360° aeropanoraam / aerofoto

 
Eesti endised linnad
Kohtla-Järve linnaosad
Lahe

Lahe on mitme asula nimi Eestis:
 Lahe küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas
 Lahe küla Põlva maakonnas Põlva vallas
 Lahe küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas

Vaata ka
 Lahe põik
 Lahe tee
 Lahe tänav
Hollandi Kuningriik

Hollandi Kuningriik (hollandi keeles Koninkrijk Holland; prantsuse keeles Royaume de Hollande) oli aastail 1806–1810 eksisteerinud nukuriik, mille lõi Napoleon I oma venna Louis Bonaparte'i (kuningas Lodewijk I) jaoks.

Napoleoni sõjad
Hollandi ajaloolised riigid‎
Bataavia Vabariik

Bataavia Vabariik (hollandi keeles Bataafse Republiek) oli Prantsuse 1. Vabariigi vasallriik praegusaegse Madalmaade Kuningriigi aladel. 

Riik loodi Ühendatud Madalmaade Vabariigi asemele aastal 1795 ning eksisteeris aastani 1806, mil sellest sai Napoleoni korraldusel Hollandi Kuningriik.

Hollandi ajaloolised riigid‎
Kindralleitnant

Kindralleitnant (inglise keeles lieutenant general) on mitme riigi sõjaväeline auaste.

Eesti

Eesti kaitseväes on kindralleitnant kindralmajorist kõrgem ja kindralist madalam. Mereväes vastab sellele viitseadmirali auaste.

1918−1940

Alates 1991

Ameerika Ühendriigid
Ameerika Ühendriikide maaväes, merejalaväes ja õhuväes on kindralleitnandi auaste (Lieutenant General) (kolmetärnikindral) neljast kindrali auastmest kolmas. Kõikides väeliikides on kindralite arv rangelt piiratud, lisaks tohib aktiivteenistuses olevatest kindralitest igas väeliigis ainult kuni 25% olla vähemalt kolmetärnikindralid.

Erinevalt brigaadikindrali ja kindralmajori auastmest on kindralleitnandi auaste ajutine ja seotud vastava ohvitseri ametiga. See antakse ainult ohvitseri nimetamisel ametisse, mis seda auastet eeldab. Brigaadikindralid ja kindralmajorid nimetab niisugusesse ametisse ja neile annab kindralleitnandi auastme president kaitseministri ja staabiülemate komitee esimehe soovitusel. Ohvitseri kinnitab ametisse senat.

Kindralleitnandid teenivad korpuseülematena ning kõrgeimate staabiohvitseridena ja ka Pentagonis vastava osakonna juhina.

Kindralleitnandi auastmes saab teenida kuni 38 aastani koguteenistuses, välja arvatud juhul, kui ohvitser nimetatakse ülendamiseks või tema teenistusaega pikendatakse. Muidu peavad kõik kindralid erru minema kuu aega pärast 64-aastaseks saamist, kuigi kaitseminister saab seda pikendada kuni ohvitseri 66. ja president kuni 68. sünnipäevani.

Kuna kindralleitnandi auaste on ajutine, siis tuleb ametist vabastatud kindralleitnant 60 päeva jooksul nimetada või tagasi nimetada kas võrdväärsele või kõrgemale ametikohale või ta peab erru minema. Varem lubati kindralleitnante degradeerida alalisele kindralmajori (kahetärnikindrali) auastmele, kuid nüüd, et mitte takistada uute kindralite auastmesse ülendamist, oodatakse, et ametist vabastatud kindralleitnant läheks kohe erru.

Leedu

Leedu maaväes on kindralleitnant (leedu keeles generolas leitenantas) kõrgeim auaste. Sellest madalam on kindralmajor (generolas majoras). Leedu mereväes vastab sellele viitseadmirali aukraad.

Alates 1991

Läti

Kindralleitnant (läti keeles ģenerālleitnants) on Läti maaväe kõrgeim kindraliauaste. Sellest madalam on kindralmajori (ģenerālmajors) auaste. Läti mereväes vastab sellele viitseadmirali aukraad.

Alates 1991
2012 Raimonds Graube (sündinud 1957)
2017 Leonīds Kalniņš  (sündinud 1957)

Endised kasutajad

Nõukogude Liit 
Punaarmees vastas revolutsiooni järel kindralleitnandi auastmele korpusekomandöri (komkor) ametikoht.

Galerii

Vaata ka
Feldmarssal-leitnant
Kindralporutšik

Viited

Eesti sõjandus
Leedu sõjandus
Läti sõjandus
Sõjaväelised auastmed
Malla

Malla on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Asub Kundast vahetult idas.
 
Küla järgi on nime saanud Aseri lademe Aseri kihistu Malla kihistik.

Seal asus Malla mõis. Keskajal oli mõis välja ehitatud kindlustatud vasallilinnusena. Kahekorruseline barokne kivist mõisahoone püstitati mõisa 17. sajandil; oma praeguse historitsistliku väliskuju sai hoone mitmete 18.-19. sajandi ümberehituste käigus (lõplik kuju 1883. aastast).

Viited

Välislingid 
Malla mõisa kirjeldus eesti mõisaportaalis

Viru-Nigula vald
Lääne-Viru maakonna külad
Igor Sergejev

Igor Dmitrijevitš Sergejev (vene keeles Игорь Дмитриевич Сергеев) (20. aprill 1938 Verhneje küla, Vorošilovgradi oblast, Ukraina NSV – 10. november 2006 Moskva) oli Venemaa sõjaväelane (Venemaa Föderatsiooni marssal) ja poliitik. Aastatel 1997−2001 oli ta Venemaa Föderatsiooni kaitseminister.

Haridus
1955 22. Makijivka keskkool
1960 P. S. Nahhimovi nimeline Musta mere mereväe sõjakool
1973 F. E. Dzeržinski nimeline Sõjaväeakadeemia
1980 NSVL Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemia

Teenistus

Nõukogude Liit
1960−1962 Strateegiliste raketivägede raketikatsetuse osakonna ülem
1962−1963 patareikomandöri asetäitja tehnilistes küsimustes
1963−1965 raketipolgu inseneri-raketiteenistuse ülema abi
1965−1968 raketidivisjoni komandöri asetäitja raketirelvastuse alal
1968 raketidiviisi ülema vanemabi
1968−1970 raketidiviisi väljaõppeosakonna ülema asetäitja
1970−1971 Lutski raketidiviisi 351. raketipolgu staabiülem
1973−1975 raketipolgu komandör
1975 46. Nižnedneprovski raketidiviisi staabiülem
1975−1980 46. Nižnedneprovski raketidiviisi ülem
1980−1983 43. Vinnitsa raketiarmee staabiülem ja ülema esimene asetäitja
1983−1985 Strateegiliste raketivägede operatiivvalitsuse ülem ja peastaabi ülema asetäitja
1985−1989 Strateegiliste raketivägede peastaabi ülema esimene asetäitja
1989−1992 Raketivägede ülemjuhataja asetäitja väljaõppe alal, väljaõppe ülem ja raketivägede sõjanõukogu liige

Venemaa Föderatsioon
1992−1997 Venemaa Föderatsiooni strateegiliste raketivägede ülemjuhataja
1997−2001 Venemaa Föderatsiooni kaitseminister
2001−2004 Venemaa Föderatsiooni presidendi abi strateegilise stabiilsuse küsimustes

Auastmed

Nõukogude Liit

Venemaa Föderatsioon

Välislingid
Igor Sergejevi teenistuskäik saidil rvsn.ruzhany.info

Venemaa sõjaväelased
Venemaa poliitikud
Sündinud 1938
Surnud 2006
Letipea

Letipea on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Asub Soome lahe kaldal. 

Küla piiresse jääb Letipea neem ja Uluneem ning Munasaar. Rannikul asub Letipea maastikukaitseala. Seal asub ka kaks suurt rändrahnu: Ehalkivi ja Tagaküla-Suurkivi. 

Letipea neemel asub 15 meetrit kõrge tuletorn, mis ehitati 1951. aastal.

8. augustil 1976 toimus Letipeal konflikt seal puhkavate tööliste ja joobes NSV Liidu piirivalvurite vahel. 1991. aastal püstitati veresauna ohvritele mälestuskivi.

Viited

Kirjandus
Marek Vahula. Letipea ja Lood (Artiklite kogumik). Tallinn, 2018. (ISBN 978-9949-882-49-6).

Viru-Nigula vald
Lääne-Viru maakonna külad
Moskva oblasti lipp

Moskva oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Moskva oblasti lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 3. detsembril 1997.

Lipu kirjeldus 
Moskva oblasti lipuks on ristkülikukujuline punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas on Moskva oblasti vapilt pärit Püha Jüri valge ratsu seljas lohet tapmas. Kujutise laiuseks on 1/5 lipu pikkusest.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

Sümbolite tähendused

Vaata ka 
 Moskva oblasti vapp

Välislingid 
Moskva oblasti sümbolid oblasti ametlikul kodulehel (vene keeles)
Riiklik sümboolika: Moskva oblast (vene keeles)

Venemaa lipud
Moskva oblast
Kõzõl

Kõzõl (tõva keeles Кызыл 'punane') on linn Venemaal, Tõva Vabariigi pealinn ja Kõzõli kožuuni halduskeskus. Asub Suur-Jenissei ja Väike-Jenissei liitumiskohas.

Alates 2018. aastast on linnapea Karim Sagaan-Ool.

Kõzõlis asub Mongoolia peakonsulaat.

Ajalugu  
Linn asutati 1914 ja kandis alguses nime Belotsarsk. 

1918 sai linna nimeks Hem-Beldõr, 1926 Kõzõl, mis tõva keeles tähendab punast. 

Alates 1921 oli linn Tuva Rahvavabariigi, alates 1944 Tuva autonoomse oblasti, alates 1961 Tuva ANSV ja alates 1991 Tõva Vabariigi pealinn.

Kultuur

Haridus
Linnas on Tõva Riiklik Ülikool.

Muuseumid
2008 avati Kõzõlis Tõva Vabariigi rahvusmuuseum, poliitiliste repressioonide muuseum ja rikkalikul arheoloogilistel leidudel põhinev 60 vägilase muuseum.

Teatrid

Tuva Muusika- ja Draamateatris on nii vene- kui tõvakeelne trupp. 
Alates 2013 tegutseb Kõzõlis esimene kutseline nukuteater. 

Kõzõlis tegutseb Tuva Riiklik Filharmoonia

Religioon
Kõzõlis on 2 budistlikku kloostrit, 1 õigeusu ja 1 šamanistlik klooster.

Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kõzõli elanikest tõvasid 68,09%, venelasi 28,42% ja teistest rahvustest inimesi 3,49%.

Turism

Vaatamisväärsused

Väidetavalt asub Kõzõl Aasia keskpunktis. Suur- ja Väike-Jenissei ühinemiskohas on seda tähistav obelisk, mille juurest Kõzõli koolide vilistlased ja vastabiellunud alustavad oma eluteed.

Transport 

Kõzõli läbib maantee M54 (Jenissei), mis ulatub loode poole läbi Šušenskoje ja Abakani Krasnojarskisse ning kagu poole Mongooliasse.

Linnas on lennujaam ja jõesadam.

Kõzõlil on korrapärane lennuühendus Abakani, Irkutski, Krasnojarski ja Novosibirskiga. 2009. aasta maikuu seisuga toimub kohaliku lennuettevõtte Tuvaavia pankrotimenetlus.

Kõzõlil on laevaühendus mööda Suur-Jenisseid ülesvoolu kuni Toora-Hemini.

Projekteeritakse raudteed Kõzõl–Kuragino.

Sõpruslinnad

Viited 

Tõva
Venemaa linnad
Annely Köster

Annely Köster (sündinud 6. mail 1969 Tallinnas) on eesti kunstipedagoog ja kultuurikorraldaja.

Ta on Sally Stuudio juhataja, koolinoorte kaasaegse kunsti triennaali Eksperimenta! direktor, Eesti Kunstiakadeemia kunstihariduse osakonna juhataja ja kunstiinfotrükise Art This Week vastutav väljaandja. 

Aastatel 1980–1987 õppis ta Tallinna Kopli Kunstikeskkoolis. Aastatel 1990–1991 osales ta kunstipedagoogikakoolitustel Saksamaal ja Soomes. 2005. aastal lõpetas Tartu Ülikooli psühholoogia erialal ja 2010. aastal Tallinna Ülikooli sotsiaalteaduste magistrina.

Aastal 1991 asutas koos maalikunstnik Vano Allsaluga kunstikeskuse Sally Stuudio eesmärgiga luua kaasaegne kunstikool ja vabaajakeskus loomingulistele lastele ja noortele. 

1996. aastal asutas Eesti Kunstimuuseumi pedagoogikaosakonna ja juhtis seda aastani 2002. 

Aastal 2005 kureeris Kultuuriministeeriumi "Kunstiaasta 2005" laste- ja noorteprogrammi. 
	
Ta on algatanud ja juhtinud laste- ja noortekunsti projekte. Neist olulisemad:
 1995–1997 "Lapsed ja moodne kunst"
 1996–1999 projekt "Surmatants – eesti laste versioon Bernt Notke maalist" 
 2001 "Lapsed otsivad Eesti Märki"
 2003 "Kingitus tulevikku"
 2005 Sally Stuudio Kunstiteadlikkuse Keskuse käivitamine. 
 2011– ... Koolinoorte kaasaegse kunsti triennaal "Eksperimenta" www.eksperimenta.net

Tunnustused 
 2000 "Aasta parim õpetaja", Tallinna Linnavalitsus
 2010 EV Kultuuristipendium
 2010 Tallinna stipendium, Tallinna Ülikool
 2014 "Kultuuri tegu 2014", Eesti Kultuuri Koda ja EV Kultuuriministeerium

Viited

Välislingid

	
Eesti kunstipedagoogid
Eesti kultuurikorraldajad
Sündinud 1969
Rootsiküla (Peipsiääre)

Rootsiküla on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Alatskivi jõe suudme lähedal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.

Esmakordselt on küla mainitud 1592. aastal (Rotczyrand) ja 1601. aastal (Rotze Randt). Venemaa keisririigis kasutati koha kohta venepärast nime Rotšina (Ротчина).

2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 40 elanikku.

Viited 

 

Peipsiääre vald
Tartu maakonna külad
Savastvere

Savastvere on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.

Viited

Peipsiääre vald
Tartu maakonna külad
Tõruvere

Tõruvere on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.

Viited

Peipsiääre vald
Tartu maakonna külad
Nitraadid

Nitraadid tähendavad anorgaanilises keemias lämmastikhappe soolasid ja orgaanilises keemias lämmastikhappe estreid.

Nitraadid, mis on soolad, koosnevad kahest ioonist – metalli katioonist ja nitraatioonist (NO3-). Keemiliseks sidemeks on seal iooniline side. Nitraadid, mis on estrid, ei koosne ioonidest ja seal on kovalentsed sidemed.

Lähtehape
 HNO3 ehk lämmastikhape (hape) – tugev hape.

Näited

 NaNO3 ehk salpeeter – väetis, kasutatakse ka lõhkekehades.

Nitraatide mõju veekeskkonnale 
Mageveekogudes ja jõesuudme alal saab nitraatide sisaldus mõnikord suureneda piirini, kus see võib potentsiaalselt tappa kalu. Ehkki nitraadid on vähem mürgised kui ammoniaak ja nitrit, siis nitraatide arv vees üle 30 osakese miljoni osakese kohta võib pidurdada kalade kasvu, nõrgendada nende immuunsüsteemi ja rõhuda ka teisi veeorganisme. Enamasti on vee kõrgenenud nitraatide kontsentratsioon põhjustatud põllumajanduses ja maastikel nitraate sisaldavate väetiste kasutamisest.

Nitraatide liigne sattumine veekogudesse soodustab vetikate kasvu ja kui toitained (nt kaalium, fosfaat ja nitraat) on veekogus väga vähe, kaasneb sellega veeõitseng. Kui vees tekib hapnikupuudus, võib veeõitseng põhjustada ka muutusi ökosüsteemis, kus muutunud keskkonnas saavad eelise teised organismirühmad, mis varem ei domineerinud.

Täielikult lahustunud nitraatide osakeste sisaldust vees kasutatakse laialdaselt veekvaliteedi indikaatorina.

Soolad
Lämmastikuühendid
Loki Software

Loki Software, Inc. (tuntud ka nimede Loki Games või Loki Entertainment Software all) on nüüdseks välja surnud  Ameerika Ühendriikide tarkvarafirma Tustinis, Californias, mis on portinud mitmeid Microsoft Windowsi arvutimänge Linuxi platvormile.

Loki Software asutati augustis 1998 Scott Draekeri poolt ja suleti jaanuaris 2002.

Loki Software poolt väljastatud mängud:
 Civilization: Call To Power 
 Descent 3
 Eric's Ultimate Solitaire
 Heavy Gear II
 Heavy Metal: F.A.K.K.²
 Heroes of Might and Magic III: The Restoration of Erathia
 Heretic II
 Kohan: Immortal Sovereigns
 Myth II: Soulblighter 
 Postal Plus
 Railroad Tycoon II Gold Edition
 Quake III Arena
 Rune: Halls of Valhalla
 Sid Meier's Alpha Centauri Planetary Pack
 Sim City 3000: Unlimited/World Edition
 Soldier of Fortune
 Tribes 2
 Unreal Tournament

Lisaks väljastatud mängudele on olemas ka pooleli jäetud port Deus Exist. Hilisem Deus Exi uuendus Microsoft Windowsile sisaldab Loki Software Linuxi pordist OpenGLi draiverit Unreali mootorile.

Loki Software on muuhulgas välja töötanud mitmeid tasuta vahendeid, nagu Loki installeerija (tuntud ka kui Loki Setup) ja toetanud Simple DirectMedia Layeri arendust. Samuti on nad algatanud OpenAL heliteegi projekti (nüüd Creative Technology ja Apple Computer-i poolt üle võetud). Loki Software ja John R. Halli raamat Programming Linux Games (samuti saadaval internetist (internetiarhiiv)) on tuntud, kui üks prominentsemaid õpetusi Simple DirectMedia Layerist.

Paljud Loki vabadest vahenditest on siiani sagedalt kasutatud ja arendatud, tihti endiste firmatöötajate poolt, kellest mitmed on kolinud teistesse videomängude  või Linuxi firmadesse. Ryan Gordon (tuntud ka kui Icculus), endine Loki töötaja, on olnud mitmete kommertsmängude Linuxi ja Mac OS X portide taga.

Välislingid
Loki Software profiil MobyGames-s
Loki Entertainment Software, Inc. — Ametlik kodulehekülg
Loki Setup Loki installerija kodulehekülg
Icculus.org Ryan Gordoni lehekülg, hostib mitmeid Loki projekte, nagu ka teisi Linuxi mänguresursse

Ameerika Ühendriikide infotehnoloogiaettevõtted
Endised ettevõtted
Puugnitsa

Puugnitsa on küla Setumaal, Setomaa vallas Võru maakonnas. Asub Mikitamäest edelas.

Küla kuulub Poloda nulka.

Külas asub mitu kääbast, mis on arheoloogiamälestistena arvele võetud (Puugnitsa kääpad).

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.

Viited

Setumaa külad
Setomaa vald
Võru maakonna külad
Setumaa külad
Audjassaare

Audjassaare (seto keeles Audjasaarõ, Haudjasaarõ) on küla Setumaal, Setomaa vallas Võru maakonnas. Asub Pihkva järve kaldal.

Küla kuulub Poloda nulka.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.

Viited

Setumaa külad
Setomaa vald
Võru maakonna külad
Lüübnitsa

Lüübnitsa on küla Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Setomaa vallas Võru maakonnas. Asub Pihkva järve kaldal.

Asulat on esimest korda mainitud 1582. aastal.

Augustis toimub külas traditsiooniline sibula- ja kalalaat.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.

Vaata ka
Lüübnitsa kalmistu
Lüübnitsa tsässon

Viited

Välislingid
Igor Taro "Uus piir raius läbi Lüübnitsa küla sajanditevanused sidemed naabritega", Õhtuleht, 3. veebruar 2010
Lüübnitsa küla sai omale uue kupliga pühakoja, eoc.ee

Setumaa külad
Setomaa vald
Võru maakonna külad
Conflict OK!

Conflict OK! on Eesti punkbänd.

Iseloomustus 
Conflict OK! tegutseb aktiivselt 1998. aasta juunist 2004. aastani ja 2008. aasta veebruarist tänaseni.

Stiiliks on raju Hardcore segatud Punk-Rockiga.

On Eesti kõige kiirem punkbänd.

Plaadifirma on Fucking Cunt Records.

Koosseis 
Promille Promille - laul
Aarne - kidra 
Enrik - bass 
Heigo - trummid (1998-2000, alates 2008)
Liba - trummid (2000-2002 ja 2008)
Arx - trummid (2002-2004)

Conflict OK! liikmetega seotud bändid:
Paha Värk - Aarne (laul ja kitarr)
Noisemurder - Aarne (laul)
Psychoterror - Liba (trummid)
ZLO - Liba (trummid)
J.M.K.E. - Promille Promille (laul)
Itk - Enrik Truu (bass)

Viited

Eesti punkansamblid
Beresje

Beresje (ka Peresje, Peresi, Perese) on küla Setumaal, Setomaa vallas Võru maakonnas. Asub Lämmijärve ääres. Seal asub Kivinõna neem.

Beresje küla on esimest korda mainitud 1582 ja arvatakse, et küla nimi tuleneb vene sõnast berjoza ('kask'). See on ainuke Setumaa küla, kus elavad vanausulised. 

Külas asub Beresje kalmistu.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.

Vaata ka
Beresje Umbjärv

Viited

Setumaa külad
Setomaa vald
Võru maakonna külad
821

821. aasta

Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand

Aastakümned: 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad - 820. aastad - 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad

Aastad: 816 817 818 819 820 - 821 - 822 823 824 825 826

Sündmused 

 ...

Sündinud 

 ...

Surnud 

 ...
Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskus

Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskus oli Politseiameti haldusalas olev Eesti Vabariigi valitsusasutus. Keskus teostas kohtuekspertiise ja kriminalistikauuringuid ning võttis osa uurimistoimingute teostamisest. 

Keskuse põhiklientideks oli vabariigi politseiasutused, kes tellisid ligikaudu 95% ekspertiisidest. 2005. aastal telliti asutuselt kokku 9071 ekspertiisi. Asutuses oli kokku 110 ameti- ja abiteenistuskohta. 1998. aastast oli Keskus Euroopa Kohtuekspertiisiasutuste Liidu (ENFSI) liige.

Keskuse eelkäija oli Politseiameti Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Büroo, mis kujundati valitsusasutuseks ümber 1998. aasta 1. juulil.

Keskuses sai teha järgmist liiki kriminaalekspertiise:
 aineekspertiis;
 alkoholiekspertiis;
 daktüloskoopia- ehk sõrmejäljeekspertiis;
 DNA-ekspertiis;
 dokumendiekspertiis;
 hääleekspertiis;
 infotehnoloogiaekspertiis;
 trassoloogia- ehk jäljeekspertiis;
 kiuekspertiis;
 käekirjaekspertiis;
 liiklusekspertiis;
 lõhkeaineekspertiis;
 lõhkeseadeldise ja plahvatuse ekspertiis;
 narkootilise aine ekspertiis;
 põlevvedelikuekspertiis;
 raamatupidamisekspertiis;
 tulekahjuekspertiis;
 ballistika- ehk tulirelvaekspertiis;
 värvkatteekspertiis. 

1. jaanuaril 2008 loodi Eesti Kohtuekspertiisi Instituut (EKEI) riikliku ekspertiisiasutusena Justiitsministeeriumi haldusalas. Instituut tekkis Eesti Kohtuarstliku Ekspertiisibüroo ning Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse ühinemisel ja on nende asutuste õigusjärglane.

Vaata ka
 Eesti Kohtuarstlik Ekspertiisibüroo
 Eesti Kohtuekspertiisi Instituut

Välislingid
 Eesti Kohtuekspertiisi Instituudi koduleht
 Euroopa Kohtuekspertiisiasutuste Liidu koduleht
 Tiiu Põld "Ajud põgenevad kohtuekspertiisi instituudist" Postimees, 21. oktoober 2008

Politseiamet
Indre

Indre on jõgi Prantsusmaal. 

Indre'i algab Keskmassiivilt ning kulgeb valdavalt loodesse. Suubub vasakult Loire'i.

Jõe pikkus on 266 km.

Indre'i jõe ääres asuvad Loches, La Châtre ja Châteauroux.

Jõgi on andnud nime kahele Prantsusmaa departemangule: Indre'i departemangule ja Indre-et-Loire'i departemangule.

Välislingid 

Prantsusmaa jõed
Loire'i jõgikond
Jeju

Jeju (ka Cheju; korea keeles 제주시 (Hanja: 濟州市) McCune'i-Reischaueri transkriptsioonis Cheju-si; Lõuna-Korea uues omaladinas Jeju-si) on linnaks nimetatav haldusüksus Lõuna-Koreas, Jeju provintsi halduskeskus ja Jeju saare suurim linn. 

Põhjas piirneb linn Korea väinaga (teisel pool väina on Lõuna-Korea Lõuna-Jeolla provints), lõuna pool on Seogwipo linn (piiril on ka saare kõrgeim mägi Hallasan).  

Linna pindala on 976,56 km², elanike arv 347 700 (2007), rahvastiku tihedus 1014,8 in/km².

Enne linna liitmist Pukcheju maakonnaga 1. juulil 2006 oli linna pindala 255,5 km². Aastal 2000 oli elanike arv 259 290 ja rahvastiku tihedus 1014,8 in/km².

Linn laiub idast läände 19,3 km pikkuselt ja põhjast lõunasse 10,2 km laiuselt.

Loodus
Jeju linnas on ka talvel mahedad ilmad.

Haldus
Linn lahutati Pukcheju maakonnast 1955. Ent 2005 kiitsid Jeju provintsi valijad heaks ettepaneku liita linn Pukcheju maakonnaga ning Seogwipo linn Namjeju maakonnaga. Nii tekkis provintsis alates 1. juulist 2006 kaks suurt linna. 

Jeju linn on jaotatud 19 dong'iks, 4 eup'iks ja 3 myeon'iks.

Dong'id enne linna liitmist Pukcheju maakonnaga olid:
 Ara-dong
 Dodu-dong
 Geonip-dong
 Ido 1-dong
 Ido 2-dong
 Iho-dong
 Ildo 1-dong
 Ildo 2-dong
 Nohyeong-dong
 Oedo-dong
 Ora-dong
 Samdo 1-dong
 Samdo 2-dong
 Yeon-dong
 Yongdam 1-dong
 Yongdam 2-dong

Majandus

Turism
Et Jeju linn on saare suurim transpordisõlm, siis käib lõviosa turistidest just seal. Paljud turistid saabuvad saarele Jeju linna sadama või lennujaama kaudu, peatuvad Sinjeju-dongi turismihotellides ning külastavad linna vaatamisväärsusi.  

Jeju linn on populaarne puhkekoht, kus on palju riiklikke kasiinosid. Igal aastal külastab seda 4 miljonit turisti Korea mandriosast, Jaapanist ja Hiinast.

Transport
Jeju linn on provintsi suurim transpordisõlm. 

Linna teenindab Jeju rahvusvaheline lennujaam, mis on saare ainus lennujaam. Lennuühendus on 13 Lõuna-Korea lennujaamaga ja 4 välismaa lennujaamaga (Jaapanis ja Hiinas). 

Linna sadam on saare suurim sadam. Selle sadama kaudu liigub suurem osa reisijaid ja kaupu saare ja muu maailma vahel. Praamiliine asendatakse järk-järgult lennuliinidega. Praegu on praamiühendus 6 Lõuna-Korea sadamaga, sealhulgas Mokpo ja Pusan. 

Jeju on ka saare maanteede sõlmpunkt.

Ajalugu
Linna territoorium on Jeju saarel keskset osa etendanud juba esiajal. Samseonghyeol, kust olevat tulnud saareelanike kolm esivanemat, asub kesklinnas.

Linn on alates 1970. aastatest kiiresti kasvanud. Mõnikümmend aastat tagasi rajati lennujaama kõrval olevale künkale "Uus-Jeju" (Shin Jeju), kus asub palju haldusasutusi. Õlgkatustega hooned, mis olid kogu linnas 1970. aastateni tavalised, on tasapisi kadumas.

Vaatamisväärsused
Linna tähtsamad vaatamisväärsused on Draakonipeakalju mere ääres, Samseonghyeol kesklinnas ja Hallasani rahvuspark sisemaal.

Sõpruslinnad
Wakayama (Jaapan)
Beppu (Jaapan) 
 Shanghai (Hiina) 
 Guilin (Hiina) 
 Yangzhou (Hiina) 
Kunshan (Hiina)
 Las Vegas (USA) 
Santa Rosa (USA, California)
Rouen (Prantsusmaa)

Lõuna-Korea linnad
Benedictus XVI tunnustused ja autasud

Paavst Benedictus XVI tunnustused ja autasud.

Ordenid
1977 Ecuadori Vabariigi Rahvusliku Teeneteordeni suurrist
1977 Baieri Teeneteorden
1985 Saksamaa Liitvabariigi Teeneteordeni suurrist erijärguga
1985 Baieri Maapäeva konstitutsioonimedal
1989 Chieti ülikooli Minerva orden
1989 Müncheni Karl-Valentini orden
1992 Austria Suurkuldaumärk lindiga
1996 Baieri Maximilianiorden teadustegevuse ja kunsti eest
1998 Prantsusmaa Auleegioni orden
1999 Malta ordu Bailli suurrist.

Tunnustused
1989 Augustin Bea preemia
1991 Leopold Kunschaki preemia
1992 preemia Capri San Michele
1992 katoliku kultuuri rahvuspreemia
1993 Potenza kirjandusauhind
2002 preemia Liberal Trieste
2004 preemia Capri San Michele

Aukraadid
1984 USA, Minnesota St. Thomase kolledži audoktor
1986 Peruu, Lima katoliikliku ülikooli audoktor
1987 Eichstätt-Ingolstadti katoliikliku ülikooli audoktor
1988 Poola, Lublini katoliikliku ülikooli audoktor
1998 Navarra Opus Dei ülikooli audoktor
1999 Rooma, Santi Maria e Assunta ülikooli audoktor
2000 Poola, Wrocławi ülikooli audoktor
2005 Rumeenia, Cluj-Napoca ülikooli audoktor

Kaasliikmestaatus
1954 üliõpilasselts Lichtenstein-Hohenheim, Erfurt
1964–1967 Rheinisch-Westfälische Akademie der Wissenschaften
1966 Brüssel, Académie des sciences religieuses
1986 korporatsioon Capitolina, Rooma
1991 Salzburg, Europäische Akademie für Wissenschaften und Künste, Abteilung Theologie

Auliikmestaatus
1959 üliõpilasselts Isaria, Freising
1978 üliõpilasselts Rupertia, Regensburg
1985 üliõpilasselts Alcimonia, Eichstätt 
1989 üliõpilasselts Rhaetia, München
2000 Paavstlik Teaduste Akadeemia
2005 Deutsche Hochschulverband
2006 üliõpilasselts K.Ö.L. Ferdinandea, Graz
2006 Josefi-Vereins Schwandorf
2007 Malteser Hilfsdienst

Benedictus XVI sai 1981 Müncheni üliõpilasseltsi Alemannia auvilistlaseks, 1987 Pentlingi, 1997 Marktl am Inni, 2005 Traunsteini, 2006 Altöttingi, 2006 Regensburgi, 2008 Bressanone, 16. detsembril 2009 Introdi, 2009 Mariazelli ja 16. jaanuaril 2010 Freisingi aukodanikuks. 2006 nimetati tema järgi Wathlingeni linnaväljak.

Tema järgi nimetati mais 2000 asteroid 8661 Ratzinger.

Benedictus XVI
Aadami

Aadami on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda.

Küla on esmakordselt mainitud 1630. aastal Kärevere (Kerrefer) külana Haaslava mõisa alla kuuluvana.
1977 nimetati ümber Vana-Kuuste mõisa talu järgi.

Viited

Kastre vald
Tartu maakonna külad
Alaküla

Alaküla on mitme asula nimi Eestis:
 Alaküla küla Tartu maakonnas Kastre vallas
 Alaküla küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas
 Alaküla küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas
 Ala küla ehk Alaküla  Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas
 Alaküla on ka Logina küla nimevariant
 Alaküla on olnud Olehkova küla nimevariant
 Alaküla oli Silminitsa paikkonna varasem nimmi

Alaküla on ka eesti perekonnanimi, mille tuntumad kandjad on:
Allan Alaküla
Ruth Alaküla

Vaata ka
Alaküla külanõukogu
Kriimani

Kriimani on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda.

Ajalugu
19. sajandi teisel poolel leiti Kriimanist ja Varnjast haruldasi Bütsantsi päritolu hõbenõusid. Kriimani nõu leiti kivivarest, kus täheldati tarandkalmele iseloomulikku kaht paralleelset ja neid ühest otsast ühendavat kivirida. Tarandkalmele osutab ka koos hõbenõuga leitud kinnine pronkssõrmus. Seda tüüpi sõrmused ilmusid Eesti tarandkalmetesse 2. sajandil, olid siinmail soositud ka 3. sajandil ja mõnes piirkonnas ilmselt veel 4. sajandilgi.

Vaata ka
Kriimani kivikalme
Eesti esiaeg#Rauaaeg (500 eKr – 13. sajand)

Viited

Kirjandus
Quast, D.; Tamla, Ü.; Felten, S. (2010). The fifth century AD Byzantine silver bowls from Estonia. Estonian Journal of Archaeology, 14, 2, 99−122.

Välislingid
Dieter Quast ja Ülle Taimla, KAKS VIIENDA SAJANDI BÜTSANTSI HÕBENÕU EESTIST, 17. helmikuuta 2011

Kastre vald
Tartu maakonna külad
Kurepalu

Kurepalu on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Haaslava valla halduskeskus.

Vaata ka
Haaslava külanõukogu

Viited

Kastre vald
Tartu maakonna külad
Andra Veidemann

Andra Veidemann (sünninimi Andra Eesmaa; sündinud 18. juulil 1955) on Eesti poliitik ja ajaloolane-etnograaf.

Ta lõpetas Tallinna 7. Keskkooli aastal 1973 ja Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal 1978. aastal.

Töö
1978–1990 töötas TA Ajaloo Instituudis teadurina ja uuris eesti rahvameditsiini;

1990–1992 oli kultuuriministeeriumis algul kirjasõna osakonna, pärast NSVL Ministrite Nõukogu juures asuva usuasjade nõukogu voliniku Rein Ristlaane lahkumist usuasjade talituse juhataja  (on läbinud Helsingi Ülikooli teoloogia aprobatuuri);

1992–1995 VII Riigikogu ja selle õiguskomisjoni liige;

1995–1996 VIII Riigikogu liige ja väliskomisjoni aseesimees;

1996–1997 Tiit Vähi valitsuse portfellita minister euroministri ülesannetes (Eesti seaduste kooskõlla viimine Euroopa Liidu Acquis Communautaire' iga);

1997–1999 Mart Siimani valitsuses rahvastikuministri ülesannetes (Integratsiooni Sihtasutuse ellukutsumine, lõimumispoliitika aluste väljatöötamine ja selle kaitsmine Riigikogu ees; rahvastikupoliitika alused ja selle aluseks olnud demograafilise olukorra analüüs);

1999–2001 kirjastuse Ilo peatoimetaja;

2001–2006 president Arnold Rüütli nõunik;

2002–2006 Ühiskondliku Leppe Sihtasutuse juhatuse esimees;

2006–2008 kultuuriatašee Eesti Vabariigi Suursaatkonnas Moskvas ja Venemaal;

2008 kuni 3. juulini 2009 oli ta Tallinna Arengu-ja Koolituskeskuse juhatuse esimees.

2011–2013 Tallinna linnavolikogu liige;

Aastast 2012 juhib Tallinna TV-s autorisaadet (2012–2014 "Mina tallinlane" ja 2014. aastast tänaseni "Rahvaadvokaat").

Poliitiline tegevus

Andra Veidemann on olnud Eesti Liberaaldemokraatliku Partei (hiljem Reformierakond) liige, seejärel Keskerakonna ja Arengupartei liige. Seoses Edgar Savisaare lindiskandaaliga oli 21. oktoobrist 1995 kuni 30. märtsini 1996 Andra Veidemann Keskerakonna esimees. 25. maist 1996 kuni 9. veebruarini 1999 oli Veidemann Eesti Arengupartei esimees.

5. juulist 2000 kuni 19. augustini 2009 kuulus ta Eestimaa Rahvaliitu, 9. augustist 2009 25. detsembrini 2018 oli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige ning alates 28. detsembrist 2018 taas Eesti Keskerakonna liige.

Tunnustus
2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

Isiklikku
Tema isa oli Enno Eesmaa ja tema vend on Enn Eesmaa.

Tema abikaasa on Rein Veidemann, neil on tütar Anna-Maria Veidemann-Makko.

Ta on "Pehmete ja karvaste" Jänese prototüüp.

Viited

Välislingid
11 küsimust – Naisteleht, 16. august 2007

Eesti Keskerakonna poliitikud
Rahvaliidu poliitikud
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna poliitikud
Eesti diplomaadid
Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna vilistlased
VII Riigikogu liikmed
VIII Riigikogu liikmed
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1955
Lohkva

Lohkva on küla Tartu maakonnas Luunja vallas. Asub Tartu linnast vahetult idas.

Eesti 2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli Lohkva elanike arv 782.

Lohkva on üks varasemaid kirjalikes allikates esinevaid Lõuna-Eesti külasid. Muinasaja lõpus kuulus Lohkva ilmselt Emajõest põhja pool asuvasse Jogentagana piirkonda. 1220. aastaga seoses mainitakse Lohkvat (Lovecotte) Henriku Liivimaa kroonikas, kui seal ja ümberkaudsetes külades ristisid rahvast preestrid Petrus Kaikewalde Soomest ja Ümera lätlaste preester Henric (kes arvatakse olevat kroonika autor). Nimekuju Lovecotte on oletatud pärinevat sõnadest Lohvakoti või Lohukotan; viimane tähendab Tartu-Maarja kihelkonna murdes 'lohukohas'. Arheoloogiliselt on uuritud Lohkva asulakoha kultuurkihti, mis sisaldab inimtegevuse jälgi alates hilisrauaajast (11.-13. sajandist) kuni 19. sajandini. 

Tartu-Räpina maantee kohal, vahetult juudi kalmistust läänes asub ajalooline külakalmistu, kuhu on arheoloogiliste uuringute (2012) andmetel maetud tõenäoliselt vahemikus 13.-18. sajandini. Lohkva Juudi kalmistu on rajatud 1935. aastal.

Lohkval sündis eesti luuletaja Karl Eduard Sööt.

Viited

Luunja vald
Tartu maakonna külad
Mahu

Mahu on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. 
Asub Soome lahe rannikul. 

Mahu küla on esmakordselt mainitud Taani hindamisraamatus 1241.

Seal on Mahu sadam. Külast lääne poole jääb Mahu soo.

Mahu külas on sündinud meremees, meteoroloog ja vaimulik Eduard Kägi (1899–1997) ning ooperilaulja Aaro Pärn (1910–1990).

Vaata ka
Mahu poolsaar
Viru-Nigula (Mahu) kogudus

Viited

Viru-Nigula vald
Lääne-Viru maakonna külad
Nevinnomõssk

Nevinnomõssk on linn Venemaal Stavropoli krais. Asub Kubani jõe ääres Stavropolist 47 km lõunas.

Linn on asutatud 1825. aastal kasakastaniitsana, linnaõigused sai 1939. aastal.

Nevinnomõssk on tööstuslinn, peamiseks tööstusharuks on keemiatööstus. Linnas on ka soojuselektrijaam.

Viited

Välislingid 

http://www.nevinkaonline.ru/
 Nevinnomõsski portaal

Stavropoli krai linnad