joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ester Lepa

Ester Lepa (aastani 1936 Ester Lepler; 12. jaanuar 1928 Pärnu – 19. mai 2013) oli eesti laulja (sopran) ja laulupedagoog.

Ta lõpetas aastal 1947 Tallinna 8. Keskkooli; aastatel 1945–1948 õppis ta Tallinna Muusikakoolis, mille lõpetas Tiit Kuusiku lauluklassis. Aastal 1953 lõpetas ta lauluerialal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Tiit Kuusiku lauluklassis).

Ta laulis aastatel 1949–1950 Eesti Raadio segakooris ja aastatel 1953–1956 Estonia kooris, aastatel 1956–1965 oli ta Estonia solist.

Paralleelselt teatritööga tegutses ta muusikapedagoogina: aastatel 1953–1973 Tallinna Muusikakoolis ja aastatel 1971–1984 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis. Tema õpilasteks on olnud Liina Saari, Marvi Taggo, Peeter Tooma, Valentina Rossar, Malle Raid, Jüri Trei, Erich Krieger. Ta on olnud Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadistuudio lauluõpetaja, Eesti Riikliku Nukuteatri ja Draamateatri vokaalkonsultant ning Eesti Kooriühingu juures paljude kooride hääleseadja. Aastatel 1982–2008 oli ta Ellerheina vokaalpedagoog.

Isiklikku
Tema õde on näitleja ja lavastaja Astrid Lepa, kelle poeg on raadioajakirjanik, näitleja ja koomik Margus Lepa.

Kirjandus
Sirp. 24. mai 2013. Lk 28 (nekroloog).
"Eesti muusika biograafiline leksikon". 1. köide (A-M). Tallinn, 2007.

Eesti lauljad
Eesti muusikapedagoogid
Sündinud 1928
Surnud 2013
Metsakalmistule maetud
Valter Ani

Valter Ani (30. jaanuar 1914 Peterburi kubermang – 19. juuli 1990 Tallinn) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.

Ta sündis Nižnije Osselki (Ala-Osselki) külas Peterburi kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi Vsevoložski rajoonis Leningradi oblastis). Lõpetas aastal 1936 Leningradi energeetikatehnikumi ja aastal 1949 NLKP KK juures asuva Kõrgema Parteikooli.

Aastatel 1936–1939 töötas ta Leningradis tehnik-laborandina, tehnik-konstruktorina ja tehnikuna. Aastatel 1945–1948 ja 1949–1951 töötas ta EKP Keskkomitee aparaadis, 1948–1949 EKP Kohtla-Järve Linnakomitee sekretärina. Aastatel 1951–1961 töötas ta EKP Tallinna Linnakomitee sekretäri ja I sekretärina.

Aastatel 1961–1962 töötas ta Eesti NSV siseministrina, aastatel 1962–1968 Eesti NSV Avaliku korra kaitse ministrina, aastatel 1968–1979 Eesti NSV siseministrina.

Ta oli aastast 1944 NLKP liige; aastatel 1954–1964 ja 1966– oli ta EKP Keskkomitee liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu IV, V, VI, VII, VIII ja IX koosseisu saadik.

Kirjandus 
 ENE 1. köide, Tallinn 1968
 Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003

Eestimaa Kommunistliku Partei liikmed
Eesti NSV ministrid
Eesti NSV IV Ülemnõukogu liikmed
Eesti NSV V Ülemnõukogu liikmed
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1914
Surnud 1990
Karjapasun

Karjapasun (murdes ka pasun, saarte murdes tõri, läänemurdes luik, tartu murdes ja võru murdes piibar) on eesti rahvapill, varem oli karjaste puhkpill.

Valmistamine 
Karjapasun oli sirge või kergelt kaarjas sõrmeavadeta kooniline toru, mis valmistati puust või puukoorest. Puust karjapasun õõnestati kaheks lõhestatud puuoksast, mis valiti pikkusega 90 kuni 180 cm-ni. Kokkupandud pooled kinnitati vitsvõrudega või mähiti spiraalselt kasetohuribadega. Puhumisotsas oli puust või koorest huulik.

Kagu-Eestis oli piibar kuni 80 cm pikk ning see oli keeratud lepa- või pärnakooreribast, mis laiemast otsast kinnitati puupulgaga. Piibari huulikut asendas mõnikord kuni 8 cm pikkune lepa- või pajupulgast piuk, millele oli keeleke sisse lõigatud nagu roopillil. Piibari eripäraks oli see, et teda hoiti vees, vältimaks kuivamist.

Kasutamine 
Karjapasunaga saab puhuda ainult naturaalhelisid (signaalid, improvisatsioonid). Heliga andis karjane hommikul märku karja väljaajamiseks ning õhtul teatas selle koju tulekust. Karjas puhuti pasunat meelelahutuseks, mõnikord ka röövloomade peletamiseks. Karjapasun kadus üldkasutuselt 19. sajandi teisel poolel.

Viited

Välislink 
Karjapasun, Eesti Rahva Muuseum

Puhkpillid
Eesti rahvapillid
Sayon Cooper

Sayon Cooper (sündinud 24. aprillil 1974) on endine Libeeria sprinter.

Ta osales 2000. aasta suveolümpiamängudel meeste 100 ja 200 meetri jooksus ning 4x100 meetri teatejooksus, ühelgi alal järgmisesse vooru jõuda ei õnnestunud. Samuti osales ta 1997, 1999, 2001 ja 2003. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel ning 1999 ja 2001. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlustel.

Isiklikud rekordid

Viited

Libeeria sportlased
Sündinud 1974
Jooksjad
Marcin Krzywański

Marcin Krzywański (sündinud 29. augustil 1975) on poola jooksja.

1998. aasta EM-il sai ta 4×100 meetri teatejooksus pronksmedali.

Välislingid

Poola kergejõustiklased
Sündinud 1975
Max Bösiger

Max Bösiger (sündinud 23. detsembril 1933; Badeni vald, Badeni ringkond, Aargau kanton) on Šveitsi endine poksija.

Bösiger oli kokku viiekordne Šveitsi meister raskekaalus (üle 81 kg) aastatel 1955 ja 1958 ning 1959–1961.

Bösiger osales raskekaalus (üle 81 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Günter Siegmundile (SÜV) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Bösiger osales raskekaalus (üle 81 kg) 13. Euroopa meistrivõistlustel (Luzern, 1959), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Andrei Abramovile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Viited

Välislingid
 

Šveitsi poksijad
Sündinud 1933
Sander van de Streek

Sander van de Streek (sündinud 24. märtsil 1993 Barneveldis) on Hollandi jalgpallur (ründav poolkaitsja). Ta mängib Hollandi kõrgliiga klubis FC Utrecht.

2013. aasta hooajal mängis ta Eesti Meistriliiga klubis Tallinna FC Flora.

Saavutused ja tunnustused

Mängijana
  Eesti Karikas
Eesti karikavõitja 2013

Hollandi jalgpallurid
SBV Vitesse jalgpallurid
Tallinna FC Flora jalgpallurid
Meistriliiga mängijad
Sündinud 1993
Lennart Maurer

Lennart Manifald Maurer (20. september 1929 Juuru vald – 19. detsember 2007) oli eesti arst.

Ta on õppinud Juuru algkoolis ja lõpetanud aastal 1948 Tallinna 1. Keskkooli. Samal aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1954 arstina. Aastatel 1952–1954 töötas ta paralleelselt õpingutega arsti kohusetäitjana Tartu Kiirabijaamas.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta aastatel 1954–1955 Nõmme Sanitaarepidemioloogia Jaama peaarstina. Aastatel 1955–1959 töötas ta Tallinna Pelgulinna Haigla (tollal Tallinna Kalinini rajooni Haigla) peaarstina, aastatel 1959–1962 töötas ta samas haiglas peaarsti asetäitjana polikliinilisel alal. Aastatel 1962–1967 oli ta Tallinna Töörahva Saadikute Nõukogu Tervishoiu osakonna juhataja; aastatel 1967–1972 töötas jälle Tallinna Pelgulinna Haigla peaarsti asetäitjana polikliinilisel alal. Aastatel 1972–2001 töötas ta peaarsti asetäitjana Tallinna Keskhaiglas. Seal valmis tal kandidaadiväitekiri teemal "Täiskasvanud linnaelanike dispanseerimise laiendamise ja parandamise võimalused", mille ta kaitses mais 1977 Moskva Semaško-nimelises Sotsiaalhügieeni Instituudis ja sai meditsiinikandidaadi kraadi (kraad kinnitati sama aasta novembris). Lisaks on ta kohakaasluse alusel töötanud aastatel 1954–1995 pidevalt mõnekuuliste vaheaegadega röntgenoloogina.

Lennart Maurer suri 19. detsembril 2007 ja maeti 27. detsembril 2007 Liiva kalmistule.

Kirjandus 
 Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 836.

Välislingid 
 http://www.eestiarst.ee/static/files/028/lennart_maurer_20.09.192919.12.2007.pdf

Eesti arstid
Eesti arstiteadlased
Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased
Liiva kalmistule maetud
Sündinud 1929
Surnud 2007
Norra põllumajandus

Põllumajanduse osatähtsus riigi SKTs on 2,7%. Põllumajanduse osatähtsus elanikkonna tööhõives 2,9%. Seega on selle majandusharu roll riigi majanduses väike.

Norra pinnamood on peamiselt mägine. Idaosas asuvad suured orud. Norra asub parasvöötmes. Seal on taiga- ja segametsade leet- ja pruunmullad, mis on väheviljakad. 
Need loodustingimused on eriti soodsad põllumajanduse arengule Norra edelaosas.
Põllumaa hõlmab 3,3% riigi territooriumist, sellest 2,7% on haritav ja mitmeaastased põllukultuurid 0,01%. Rohumaad hõlmavad 0,6% Norra territooriumist, metsad 33,3% ja muud maad 63,4%.

Taimekasvatus
Teraviljadest kasvatatakse Norras nisu, mille 2011. aasta toodang oli 265 000 tonni. Norras kasvatatakse mitmesuguseid kultuure, näiteks kartulit (297 000 tonni), rapsi (10 000 t), tomatit (13 000 t), õunu (12 000 t), kurki (19 000 t), rohelist sibulat (15 000 t), maasikaid, porgandit, sigurit ja muud.

Loomakasvatus
Norras on arenenud loomakasvatuse harud. Loomade arv 2011. aasta seisuga FAO andmetel: kanad – 3,9 miljonit, küülikud ja jänesed – 2000, kalkunid – 450 000, pardid – 115 000, veised – 862 485, lambad – 2 300 000, kitsed – 68 000, sead – 845 000, hobused – 36 188.

Toiduainetööstus
Norras toodetakse palju lehmapiima, mille 2011. aasta toodang oli 1,515 miljonit tonni. Toodeti 234 000 tonni õlut, 20 000 t kitsepiima, 126 000 t sealiha, 576 000 t rasvata piima, 81 000 t juustu ja muud.

Kaubandus
Norrast eksporditakse sojauba (165 000 t 2010. aastal), juustu (13 000 t 2010. aastal). Imporditakse sojauba (409 000 t 2010. aastal), nisu (384 000 t 2010. aastal), rapsiõli (184 000 t).

Viited
Eve Viilup

Eve Viilup (15. aprill 1953 – 12. oktoober 2014) oli eesti teleajakirjanik.

Ta lõpetas 1976. aastal Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna ning asus tööle Eesti Televisiooni. Tema kui lastesaadete peatoimetaja tema käe all jõudsid seal eetrisse sellised saatesarjad nagu "Nõiakivi", "Hunt Kriimsilm", "Kikerikii", "Tammetõru seiklused", "Hei, pöialpoisid!", "Pätu", "Pintselsabad", võistlussaated "Kooli TV", "Marumüramiks", "Memoriin" jpt.
 
Eve Viilup kirjutas laulusõnu ja muusikalavastuste stsenaariume. Ta oli mitme laulusaate – "Viisiubin", "Laulumaias" ja "7 vaprakest" – ellukutsuja. Temalt said nõu ka saatesarjade "Kaks takti ette", "Tähed muusikas" ja "Perepidu" tegijad.
 
Tema lastesaatesarjadest silmapaistvaim on 1992. aastal koos Aarne Saluveeriga loodud "Laulukarussell". 
 
Eve Viilup oli 1990. aastast Lasteekraani Muusikastuudio juht. Stuudio koorid ja solistid on saavutanud edu võistlustel ja festivalidel nii Eestis kui ka välismaal.

Tunnustus

 2007 – Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium
 2008 – UNICEFi hõbedane tänumärk
 2013 – Valgetähe V klassi teenetemärk

Viited

Välislingid
 Maire Aunaste: Eve Viilupi elu oli missioon
 Liisi Koikson: Eve pühendas oma elu muusikat armastavate laste heaks
 Lenna Kuurmaa: Eve Viilupi südamesse mahtusid kõikide laululaste mured ja rõõmud
 Eve Viilup jõudis oma elus teha suuri ja olulisi asju
 Peaminister meenutab Viilupit: Eve hoolivus ja soojus on eeskujuks meile kõigile
 Reet Linna: "Eve sees võis olla palju pingeid, millest meie midagi ei teadnud."

Eesti teleprodutsendid
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1953
Surnud 2014
Eesti teleajakirjanikud
Ánninos Markoullídis

Ánninos Markoullídis (kreeka keeles Αννινος Μαρκουλλίδης; sündinud 8. veebruaril 1971 Limassolis) on Küprose endine sprinter. 1996. aasta olümpiamängude avatseremoonial oli ta Küprose lipukandja.

Markoullídis osales viitel olümpiamängudel aastatel 1992–2004. Tema parimaks tulemuseks jäi 2004. aasta olümpial saavutatud 15. koht.

Isiklikud rekordid

Viited

Küprose kergejõustiklased
Sündinud 1971
Sanger

Sanger võib tähendada järgmist:

Sanger, linn USA California osariigis
Sanger, asula USA Lääne-Virginias
Sanger, kummituslinn USA Põhja-Dakotas
Sanger, linn USA Texase osariigis
Sanger, perekonnanimi
Jonathan Sanger, USA filmi-, televisiooni- ja teatriprodutsent
Frederick Sanger, Briti biokeemik
Larry Sanger, Vikipeedia ja Citizendiumi asutaja
Margaret Sanger, naisõiguslane
Sanger (Põhja-Dakota)

Sanger on kummituslinn USA-s Põhja-Dakotas Oliveri maakonnas.

Sanger asutati 1879. aastal ja algselt kandis asula nime Bentley. Sanger oli Oliveri maakonna halduskeskus kuni 1884. aastani, kui asula nimeks sai Sanger. Asula ei olnud väga suur. Sangerist oli pärit kohalik kangelanna Hazel Miner, kes ohverdas oma elu, et päästa oma vend ja õde 1920. aasta lumetormis. 20. sajandil hakkas asula inimestest tühjenema ja hüljati täielikult 1985. aastal.

Välislingid
Pildid talvisest Sangerist
Sanger GhostofNorthDakota lehel
Pildid Sangerist

Ameerika Ühendriikide kummituslinnad
Põhja-Dakota geograafia
1920. aasta Põhja-Dakota lumetorm

1920. aasta Põhja-Dakota lumetorm oli Ameerika Ühendriikides Põhja-Dakota osariigis 1920. aastal 15. kuni 18. märtsini kestnud lumetorm.

Tugev tuul ja mahasadanud kahekümne sentimeetriline lumekiht peatas raudteeliikluse Bismarckis. Fargo ja Minneapolise vahel töötas vaid üksainus telefoniliin. 1920. aasta lumetorm oli üks kõige tugevamaid lumetorme Põhja-Dakotas.

Lumetormis hukkus 34 inimest.

Põhja-Dakota
1920
Tormid
Kazuto Matsumura

Kazuto Matsumura (松村一登 Matsumura Kazuto; sündinud 20. jaanuaril 1953 Nagano prefektuuris Jaapanis) on jaapani keeleteadlane ja estofiil.

Matsumura õppis aastail 1971–1976 Tōkyō Ülikooli filoloogiateaduskonnas keelefilosoofiat ja üldkeeleteadust ning kuulas samas professor Tamotsu Koizumi sissejuhatavat kursust fennougristikast ja soome-ugri võrdlev-ajaloolisest keeleuurimisest; soome ja eesti keele õpinguid alustas ta iseseisvalt.

1977. aastal käis ta esimesel välisreisil Soomes, kus osales Lappeenrannas soome keele ja kultuuri suvekursustel. 1978–1981 oli ta Soome Haridusministeeriumi stipendiaadina Helsingi Ülikoolis, 1987–1988 stipendiaat Tallinna Pedagoogilises Instituudis.

Aastail 1983–1995 töötas ta Tōkyō Võõrkeelte Ülikooli Aasia ja Aafrika keelte ja kultuuride uurimisinstituudi teaduri (1983–1989) ja abiprofessorina (1989–1995), seejärel Tōkyō Ülikooli humanitaaria ja sotsioloogia kraadiõppe osakonna abiprofessori (1995–1996) ja professorina (1996–2004). Aastast 2004 on ta samas dünaamilise lingvistika professor.

Kazuto Matsumura peamised uurimisalad on soome, eesti ja mari keel ning korpuslingvistika. Ta on koostanud eesti keele grammatika "Esutonia-go bunpoo nyuumon" (1991), eesti-jaapani sõnastiku "Esutonia-go syooziten" (1991), avaldanud ülevaatekirjutisi ning üle kümne uurimuse eesti keelest, käsitledes peamiselt eesti kohakäändeid ja adverbiaalatribuuti. Ta on tegelnud ka eesti keele korpuse ja XIX sajandi eestikeelsete ajalehtede teksti elektroniseerimisega.

Matsumuro on juhendanud Tōkyōs eesti keele alaseid väitekirju. Tõlkijate kollektiivi juhina on ta avaldanud jaapani keeles Jaan Kaplinski luulet ja essee (2005) ning katsetanud eesti lastekirjanduse tõlkimist jaapani keelde.

Matsumura on Jaapani Lingvistika Seltsi ja Jaapani Uralistika Seltsi liige.

Tunnustused
2009 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk

Viited

Välislingid
 Kazuto Matsumura koduleht (inglise keeles)
 Intervjuu Kazuto Matsumuraga, Oma Keel 2007, nr 2, lk 66–72.

Jaapani teadlased
Fennougristid
Estofiilid
Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1953
Eva Toulouze

Eva Toulouze (neiupõlvenimi Eva Vingiano de Pina Martins; sündinud 13. septembril 1956 Roomas) on etnoloog, fennougrist, tõlk ja tõlkija. 

Tal on Prantsusmaa kodakondsus, ent ta on sündinud Itaalias ning veetnud suurema osa lapsepõlvest Portugalis Lissabonis.

Haridus
Ta õppis 1973–1976 Pariisis Poliitikauuringute Instituudis (Institut d'Etudes Politiques), mille lõpetas rahvusvaheliste suhete erialal. Aastail 1982–1987 jätkas ta õpinguid Pariisi Ida Keelte ja Kultuuride Instituudis (INALCO ehk Institut National des Langues et Civilisations Orientales), kus keskendus ungari ja soome keelele. Aastail 1985–1987 õppis ta keeleteadust Pariisi III Ülikoolis ehk Sorbonne Nouvelle'is. 1989. aastal sai ta Diplôme d'études approfondies soome-ugri keeleteaduse alal tööga "Actants et marques casuelles en tchérémisse".

2002. aastal kaitses Eva Toulouze INALCO juures doktorikraadi (kiitusega) tööga udmurdi kirjakultuurist ja rahvusidentiteedist kuni 1940. aastateni ("Culture de l'écrit et identité nationale chez les Oudmourts depuis les débuts jusqu'en 1940"). 2010. aastal habiliteerus ta samas.

Töökäik
Eva Toulouze on õpetanud itaalia ja prantsuse keelt mitmes riigis. 1990. aastal töötas ta lühidalt prantsuse keele õppejõuna Jyväskylä Ülikoolis, 1990–1991 Helsingi Ülikoolis, 1992–1998 Eesti Humanitaarinstituudis.

Aastail 1991–1998 oli ta Tartu Ülikooli prantsuse keele ja kirjanduse lektor, 1998–2002 tunnitasuline õppejõud prantsuse keele erialal, 2002–2006 erakorraline dotsent, 2006–2007 dotsent.

2007. aastast on ta töötanud dotsendina Pariisis INALCOs ning osakoormusega vanemteaduri (2007–2010) ja teadurina (alates 2010) Tartu Ülikooli etnoloogia osakonnas.

Eva Toulouze on tegutsenud vabakutselise tõlgina Euroopa Parlamendi juures (itaalia-eesti-itaalia, prantsuse-itaalia, portugali-itaalia, inglise-itaalia). Ta valdab emakeele tasemel prantsuse, itaalia ja portugali keelt (tema ema on itaallanna, isa portugallane), väga heal tasemel ungari ja eesti keelt, heal tasemel inglise, vene ja soome keelt, kõne- ja lugemiskeelena hispaania ja saksa keelt. Samuti on tal algteadmised mari, udmurdi ja metsaneenetsi keelest.

2013. aastast on ta Eesti Kirjanike Liidu llige.

Tõlkeid
Eva Toulouze on tõlkinud prantsuse keelde eesti (Ülo Mattheus, Arvo Valton, Jaan Tätte, Eva Koff, Mati Unt, A. H. Tammsaare), soome (Aino Kallas) ja ungari autorite (Dezső Kosztolányi, Erzsébet Galgóczi, Milán Füst, Miklós Szentkuthy, György Spiró) teoseid.

Tunnustus
 2005 Chevalier de l'ordre du mérite (Prantsusmaa)
 2008 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk
 2011 Tartu Ülikooli aumärk

Viited

Välislingid
 
 Eva Toulouze'i koduleht
 Eva Toulouze, "Väikerahvaste säilimisest ja identiteedist" (TEDxTallinn, aprill 2011)

Prantsusmaa teadlased
Etnoloogid
Fennougristid
Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1956
Vahastu Vabadussõja mälestussammas

Vahastu Vabadussõja mälestussammas on mälestusmärk Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas langenutele Raplamaal Rapla vallas Vahastu külas.

Mälestussammas asub Vahastu kiriku taga. Selle geograafilised koordinaadid on .

Sammas pühitseti sisse 13. septembril 1931. 16. juunil 1941 lasti see õhku. Vahastu, Kuimetsa ja Kaiu rahva jõududega  taastatud samba täpne koopia pühitseti sisse 10. septembril 1989.

Hallist graniidist samba kõrgus on 2,7 meetrit. Obeliski esiküljel on tekst: "1918–1920 VABADUSSÕJAS LANGENUILE TÄNULIK VAHASTU". Sokli esiküljel on kaheksa Vabadussõjas langenud sõduri nimed. Tagaküljel on tekst: "1914–1918 ILMASÕJAS LANGENUD" ja soklil üheksa langenu nimed. Samba külgedel on kirjas teostajad ja samba loomise ja hävitamise kuupäevad.

Viited

Välislingid
 

Rapla vald
Rapla maakonna kultuurimälestised
Eduard Pohl

Eduard Pohl [ka Pool] (1870–1929) oli eesti tööstur.

1904. aastal asutas ta Viljandisse tuletikuvabriku (E. Pohli tuletikuvabrik).

Elukäik 
Eduard Pohl oli suurtaluniku poeg tolleaegsest Aidu vallast. Nooruses töötas ta Viljandis Rumjantsevi riidekaupluses õpipoisina ja hiljem poesellina.

Ostis parun Ungern-Sternbergilt tüki maad Türgasoost, praeguse Viljandi raudteejaama lähedusest, mis oli tol ajal kasutuseta soine ala. Ehitas tehase tolle aja kõige moodsamate materjalidega. Vabrik sai nimeks Phönix ning kujunes esimese maailmasõja eel suurima tööliste arvu ja tootmismahuga tikuvabrikuks Eestis.

1920. aastatel eksporditi tikke Inglismaale ja Ameerikasse. Rootsi tuletikutrust ostis 1928. aastaks kokku kõik Eesti tikuvabrikud, sh Viljandi, ning sulges kõik peale Viljandi.

Eduard Pohl müüs maha ka oma maja Viljandis Tartu ja Lossi tänava nurgal Sakala pangale ning kolis Tallinna. Maja on säilinud tänaseni.

Pärast tikuvabriku müüki rootslastele asutas ASi Linaprodukt ja rajas Mõisakülasse linavabriku, Tallinnas oli tal kaubandusettevõte AS Ladu. Linavabrik oli ehitatud laenatud kapitali eest, ent ei toonud piisavalt sisse ja neelas ka teiste äride tulud. Pohl sattus majanduslikesse raskustesse ning see röövis ka tema tervise.

Eduard Pohli surma järel hinnati tema vallasvara väärtuseks 83 krooni, sealhulgas kantud ülikond ja sügispalitu, mille väärtus 10 krooni. Tema võlausaldajate hulgas jäi Eesti Pank ilma 94 553 kroonist ja Tallinna Majaomanikkude Pank 13 018 kroonist. 1931. aasta müüdi kohtupristavi poolt ka Pohli maja Tallinnas Valli tänaval.

Pohl oli ka laulu- ja mänguseltsi Koit juhatuse esimees ja laulis seal tenorit.

Viited

Kirjandus
20.000 toosi tikke leekides. – Postimees, 23. mai 1934.
Agda Grahv. Viljandi Tuletikuvabrik 1940–1985. Lõputöö. Viljandi 2008.
Maria Teiverlaur. Viljandi tikuvabriku minevikust ja tänapäevast. – Sakala kalender 1994, lk 51–54.
Viljandimaa: maadeteaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus. I: Üldosa. Toimetanud A. Luha jt. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1939.

Välislingid
 Virtuaalse tikutopsietikettide muuseumi koduleht
 "Ajavaod. Ärimehed: Enne ja pärast Ed. Pohli". Telesaade ERR-i arhiivis

Eesti ettevõtjad
Sündinud 1870
Surnud 1929
Elektrokromatograafia

Elektrokromatograafia ehk elektrokineetiline kromatograafia on keemiliste ühendite lahutamise kombineeritud meetod, milles kromatograafia kolonnile rakendatakse elektriväli. 

Elektrokromatograafia korral kasutatakse kromatograafiale iseloomulikke statsionaarseid faase, liikuv faas on elektrit juhtiv keskkond ja selle liikumapanevaks jõuks on elektriväli. Seejuures toimivad kaks mehhanismi: kromatograafia pluss elektromigratsioon.

Enamasti on tegemist eksklusioonkromatograafia (geelfiltratsiooni) ja geelelektroforeesi kombineerimisega. See võimaldab suurte biomolekulide (näiteks peptiidide) lahutamist. Seal molekulid lahutuvad vastavalt mõõtmetele (geelfiltratsiooni mehhanismi järgi) ja vastavalt elektroforeetilisele liikuvusele (elektroforeesi mehhanismi järgi). 

Kapillaarne elektrokromatograafia (CEC) ühendab kapillaarelektroforeesi ja HPLC iseloomu. Seal kapillaaris on HPLC korral kasutatav liikumatu faas (täidis) ja juhtiv liikuv faas ning kapillaari otste vahele rakendatakse kõrgepinge. Analüüsitava segu komponentide lahutumine toimub elektroforeesi (olenevalt osakeste massist ja laengust) ja jaotuskromatograafia (olenevalt osakeste interaktsioonidest kapillaarkolonni faasidega) mehhanismide koostoimel.

Mitsellaarse elektrokineetilise kromatograafia, milles tüüpiline mitsell on naatriumdodetsüülsulfaat (SDS), korral jaotuvad neutraalsed ühendid mitselli ja puhvri vahel. Seal on suur analoogia pöördfaasi kromatograafiaga.

Vaata ka
Eksklusioonkromatograafia
Geelelektroforees
Kapillaarne elektrokromatograafia (CEC)

Kromatograafia
Molekulaarbioloogia
Yate

Yate on linn Suurbritannias South Gloucestershire'is.

2001. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 21 789 inimest.

Yate'ist on pärit J. K. Rowling.

Viited

Välislingid
 Linna koduleht

Suurbritannia linnad
Harald Männik

Harald Männik (10. august 1926 Tiduvere – 7. detsember 2003) oli eesti põllumajandusjuht ja Eesti NSV riigitegelane.

Ta on õppinud Vana-Vigala Põllundus- ja Aianduskoolis, lõpetas aastal 1945 Jäneda põllumajandustehnikumi, aastal 1950 Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonna ja aastal 1961 NLKP KK juures asuva Kõrgema Parteikooli. Aastal 1971 kaitses tööga "Loomakasvatussaaduste tootmise suurendamise võimalustest jõusöödalisa söötmistüübi ja teraviljakasvatuse intensiivistamise abil Eesti NSV-s:" põllumajanduskandidaadi väitekirja.

Ta oli aastatel 1950–1952 Vorbuse katsemajandi juhataja. Aastatel 1952–1953 oli ta Tartu oblasti Põllumajanduse Valitsuse loomakasvatusosakonna juhataja; aastatel 1953–1954 oli ta Eesti NSV Põllumajanduse ja Varumise Ministeeriumi Ida-Eesti Põllumajanduse Territoriaalse Peavalitsuse Loomakasvatuse Valitsuse juhatajana; aastatel 1953–1958 oli ta Kadrina masinatraktorijaama direktor. Aastatel 1961–1962 oli ta EKP Tapa Rajoonikomitee I sekretär, aastatel 1962–1965 Eesti NSV põllumajandusministri asetäitja ja esimene asetäitja. Aastatel 1965–1970 ja 1975–1981 oli ta Eesti NSV põllumajandusminister, aastatel 1970–1975 Viljandi näidissovhoosi direktor. Aastatel 1981–1985 oli ta Eesti NSV aiandusminister, aastatel 1985–1987 Eesti NSV Riikliku Agrotööstuskomitee esimehe asetäitja, Eesti NSV Vabariikliku Aianduskomitee esimees. Hiljem tegutses ta talupidajana.

Ta oli aastast 1955 NLKP liige; aastatel 1961–1971 ja 1976–1990 oli ta EKP Keskkomitee liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu V, VI, VII, IX, X ja XI koosseisu saadik. Aastatel 1975–1982 oli ta Eesti Ratsaspordi Föderatsiooni presiidiumi esimees ja aastatel 1982–1987 Eesti NSV Aianduse ja Mesinduse Seltsi presiidiumi esimees. Tema hobiks oli ratsasport.

Harald Männik suri 7. detsembril 2003 ja ta maeti 13. detsembril 2003 Metsakalmistule.

Tunnustused
1969 Eesti NSV teeneline agronoom
1975 NSV Liidu riiklik preemia
1975 Nõukogude Eesti preemia

Viited

Kirjandus 
 Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003

Eesti NSV ministrid
Eesti NSV põllumajandusministrid
Eesti NSV XI Ülemnõukogu liikmed
Eesti NSV teenelised agronoomid
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1926
Surnud 2003
NAFF

Noorte amatöörfilmifestival ehk NAFF on noortele suunatud filmifestival, mis on mõeldud kõigile noortele filmitegijatele, kes ei ole õppinud üheski kõrgkoolis professionaalset filmitegemist. Festivali korraldab Anne Noortekeskus.
Esimene NAFF leidis aset aastal 2003.

Üheksas Noorte Amatöörfilmifestival
2012. aastal kuulutati NAFFi festival avatuks augusti algul. Festivalile esitati 26 filmi. Festival võttis aset 26. oktoobril Tartu Loomemajanduskeskues. 

Üheksanda NAFFi eel toimus ka kolm töötuba, mida viisid läbi erinevad juhjendad. Animatsiooni juhendaja oli Roland Seer. Peegelkaameraga filmimist õpetas Janek Savatski ning kaamera ees loomulikku esinemist juhendas Martin Liira.

2012 aasta võitjad:

koht Eluvanne, autor Anett Rannamets
 
koht Minu elu lugu, autorid Annabel Kallis, Liisbeth Kallis, Pilleriin Kivisikk, Helari Lillepool, Hans-Johannes Kallis
  
koht Arvamusliider, autor Mihkel Tamm

Välja anti ka 5 eripreemiat:

Parim dokumentaalfilm: Minu elu lugu, autorid Annabel Kallis, Liisbeth Kallis, Pilleriin Kivisikk, Helari Lillepool, Hans-Johannes Kallis

Parim actionfilm: Kandja, autor German Golub

Parim operaatoritöö: Kevadväsimus, autor Sander Koit

Parim montaaž: Eluvanne, autor Anett Rannamets

Kõige südamlikum film: Kanamees, autorid Egert Puhm, August Varustin, Mati-Lauri Brus, Jakob Mass

Üheksanda NAFFi peaauhindadeks olid Photopointi kinkekaart väärtusega 500€ ja Filmimehe Erakooli poolt operaatori koolitus.

Kaheksas Noorte Amatöörfilmifestival
Kaheksas Noorte Amatöörfilmifestival võttis aset 2011 aasta novembrikuus Genialistide klubis. Seekord oli festival kahepäevane. Mõlemal päeval võttis aset filmide vaatamine. Lisaks sellele toimus teisel päeval kohtumine Artur Talviku ja Märt Koikuga. Festival lõppes filmiga "Uus maailm"

2011 aasta võitjad:

 koht Tarvi Roos, Little Things Matter...
 
 koht Priit Põhjala, Puudutuseta
 
 koht Urmet Haas, Teel tühjusesse
 
Eriauhinnad
Dokumentaalfilmi eripreemia – Jaan – Indrek Viil, Tiit Loim

Eripreemia ajalooliselt usutava olustiku saavutamise eest – Võitlused leegionis – Ats Surva, Mikk Puustusmaa, Meelis Pruks, Maario Kullam, Amiran Gorgazjan

Positiivse laengu eripreemia – Sessi ajal juhtub – Mari-Liis Kasemets

Suurima naerutaja ja kõige püssimate saabaste eripreemia – Peorööv – Anne Grete Aps

Näitleja eripreemia saja ja ühe rolli eest – Hendrik Türk – Ijon Tishy kosmoseränd

Publikulemmik läks kahe filmi vahel jagamisele – Ijon Tishy kosmoseränd(Oliver Taul, Sten-Oliver Salumaa, Hendrik Türk) ja Suur Pidu (Sander Gering).

Välislingid

Anne Noortekeskuse kodulehekülg
NAFFi Facebooki fännilehekülg

Eesti filmifestivalid
Oliveri maakond

Oliveri maakond (Oliver County) on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis.

Maakonna halduskeskus ja ainus linn on Center.

Maakonna pindala on 1893 km². Veepindala on 21 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1846. Aastal 2000 oli elanike arv 2065.

Naabermaakonnad 
 McLeani maakond (kirdes)
 Burleigh' maakond (idas)
 Mortoni maakond (lõunas)
 Merceri maakond (läänes ja põhjas)

Ajalugu 
Oliveri maakond moodustati territoriaalselt 14. aprillil 1885. aastal ning organiseeriti 18. mail. Maakond sai nime Vabariikliku Partei liikme Harry S. Oliveri järgi.

Aastatel 1885–1902 oli maakonna halduskeskus Sanger, hiljem sai selleks Center.

Viited 

Põhja-Dakota maakonnad
Aleksander Mette

Aleksander Mette (14. juuli 1913 Peterburi kubermang – 2. juuni 1983 Tallinn) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane ning majandusjuht.

Ta lõpetas Leningradi Põllumajanduse Instituudi.

Ta oli aastatel 1945–1950 Sõmerpalu sovhoosi direktor. Aastatel 1950–1952 oli ta EKP Valga Rajoonikomitee II sekretär ja EKP Tõrva Rajoonikomitee I sekretär. Aastatel 1952–1953 ja 1953–1957 Eesti NSV sovhooside minister, 1953 (6. maist 31. oktoobrini) Eesti NSV põllumajanduse ja varumise minister. Aastatel 1961–1979 oli ta koondise Eesti Põllumajandustehnika esimees. Põllumajandusteaduste kandidaat.

Ta oli aastast 1944 NLKP liige; ta on olnud EKP Keskkomitee liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu III, IV, V, VIII ja IX koosseisu saadik. Tema hobiks oli kalapüük.

Aleksander Mette suri 2. juunil 1983 Tallinnas ja maeti 6. juunil 1983 Metsakalmistule.

Tunnustus 
 1974 – Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja 
 Lenini orden

Viited

Kirjandus 
 Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
 Eesti põllumajanduse edendajad. Biograafiline leksikon, Tln. 2008

Eesti NSV ministrid
Eesti NSV IX Ülemnõukogu liikmed
Eesti NSV sovhoosidirektorid
Eesti NSV teenelised põllumajandustöötajad
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1913
Surnud 1983
Tõnu Seilenthal

Tõnu Seilenthal (sündinud 28. juunil 1947) on Eesti fennougrist, Tartu Ülikooli dotsent.

Seilenthal lõpetas Tallinna Reaalkooli 1965. aastal ja Tartu Riikliku Ülikooli 1972. aastal cum laude. 

Pärast ülikooli töötas ta õppejõuna Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele kateedris. Aastatel 1978–1981 oli ta Helsingi Ülikooli eesti keele lektor, seejärel Jyväskylä Ülikooli eesti keele lektor. Hiljem on ta töötanud ka Eesti Teaduste Akadeemia keele ja kirjanduse instituudi direktorina ning Tartu Ülikooli uurali keelte õppetooli uurali keelte ja hungaroloogia dotsendina.

Teadustöö ja hõimutegevus
Tõnu Seilenthali peamised uurimisvaldkonnad on soome-ugri keelte ajalooline morfoloogia, handi keel, ungari keel, hungaroloogia ning ungari ja eesti keele kontrastiivne uurimine.

Samuti on ta aktiivne soome-ugri hõimuliikumise osaline. Ta on Fenno-Ugria Asutuse juhatuse liige ja tegutseb mitmes sugulasrahvaste kultuuriseltsis.

Isiklikku
Tema isa Johannes Seilenthal (1911–1997) oli tõlkija ja kirjastuse juht, poeg Jüri Seilenthal on diplomaat.

Tunnustus
 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk

Artikleid
 "Ungarlasi paneb soome-ugri pärandist loobuma muude ebateaduslike teooriate levik" Postimees, 5. september 2012 (intervjuu)

Kirjandus 
 Paula Palmeos, "Tõnu Seilenthal kaitses väitekirja handi keele alal" – Keel ja Kirjandus 1978, nr 3, lk 187–188
 Vastab keeleteadlane Tõnu Seilenthal – Horisont 1991, nr 11, lk 24–25

Välislingid

 
 Ardo Kaljuvee, "Tõnu Seilenthal (60)" EPL.ee, 22. juuni 2007

Eesti fennougristid
Tartu Ülikooli õppejõud
Soome-ugri aktivistid
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1947
Eesti aktivistid
Tallinna Reaalkooli vilistlased
Alexanderi maakond (Illinois)

Alexanderi maakond (Alexander County) on kõige lõunapoolsem maakond USA-s Illinoisi osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Cairo.

Maakonna pindala on 610 km². Veepindala on 44 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8238. Aastal 2000 oli elanike arv 9590.

Naabermaakonnad 
 Unioni maakond (põhjas)
 Ballardi maakond (kirdes)
 Pulaski maakond (idas)
 Mississippi maakond (lõunas)
 Scotti maakond (läänes)
 Cape Girardeau maakond (loodes)

Ajalugu 
Alexanderi maakond moodustati 1819. aastal Unioni maakonna osast. Maakond sai nime esimenes maakonna halduskeskus Americas praktiseerinud arsti William M. Alexanderi järgi. Alexanderist sai 1820-ndate algul Illinoisi esindajatekoja spiiker. Maakonna halduskeskus liikus 1833 Unitysse, 1843 siis Thebesisse, ja lõpuks 1860 Cairosse. Maakonna esimene halduskeskus America asub nüüd Pulaski maakonnas, kuna Alexandri maakond pidi 1843 osa oma territooriumist loovutama Pulaski ja  Johnsoni maakonnale.

Kliima 
Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Cairos  −3 °C (26 °F) ja kõrgeim juulis 32 °C (90 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1985. aasta jaanuaris −24 °C (−12 °F) ja kõrgeim temperatuur 1954. aasta juunis 40 °C (104 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 77 mm septembri ja mai 121 mm vahel.

Kaitsealad 
 Cypress Creek National Wildlife Refuge (osa)
 Shawnee metsakaitseala (osa)

Viited 

Illinoisi maakonnad
Alexanderi maakond

Alexanderi maakond (Alexander County) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis.

Maakonna halduskeskus on Taylorsville.

Maakonna pindala on 681 km². Veepindala on 8 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 37 198. Aastal 2000 oli elanike arv 33 603.

Naabermaakonnad 
 Wilkesi maakond (põhjas)
 Iredeli maakond (idas)
 Catawba maakond (lõunas)
 Caldwelli maakond (läänes)

Haldusjaotus 
Maakond jaguneb kaheksaks vallaks (township):

 Bethelehem
 Ellendale
 Gwaltney
 Little River
 Sugar Loaf
 Taylorsville
 Wittenburg
 Stony Point

Ajalugu 
Alexanderi maakond moodustati 1847. aastal Iredelli, Caldwelli ja Wilkesi maakonna osadest. Maakond sai nime Põhja-Carolina alamkoja spiikri William Julius Alexanderi järgi.

Viited

Välislingid 
 Alexanderi maakonna koduleht (inglise keeles)

Põhja-Carolina maakonnad
Covingtoni maakond (Alabama)

Covingtoni maakond (Covington County) on maakond USA-s Alabama osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Andalusia.

Maakonna pindala on 2704 km². Veepindala on 26 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 37 765. Aastal 2000 oli elanike arv 37 631.

Naabermaakonnad 
 Butleri maakond (põhjas)
 Crenshaw' maakond (põhjas)
 Coffee maakond (idas)
 Geneva maakond (idas)
 Waltoni maakond (kagus)
 Okaloosa maakond (edelas)
 Escambia maakond (läänes)
 Conecuh' maakond (läänes)

Ajalugu 
Covingtoni maakond moodustati 17. detsembril 1821. aastal. Maakond sai nime brigaadikindrali Leonard Covingtoni järgi.

Maakond kuulutati katastroofi piirkonnaks Frederici orakaani kahjustuste tõttu 1979. aasta septembris ning samuti 1995. aasta Opali orkaani tekitatud kahjustuste tagajärjel.

Kaitsealad 
 Conecuhi metsakaitseala (osa)

Viited

Välislingid 
 Covingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Alabama maakonnad
Covingtoni maakond

Covingtoni maakond (Covington County) on maakond USA-s Mississippi osariigis.

Maakonna halduskeskus on Collins.

Maakonna pindala on 1075 km². Veepindala on 3 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 19 568. 2000. aastal oli seal 19 407 elanikku.

Naabermaakonnad 
 Smithi maakond (põhjas)
 Jonesi maakond (idas)
 Forresti maakond (kagus)
 Lamari maakond (lõunas)
 Jefferson Davise maakond (läänes)
 Simpsoni maakond (loodes)

Ajalugu 
Covingtoni maakond moodustati 5. jaanuaril 1819 seniste Lawrence'i ja Wayne'i maakondade osadest. Maakond nimetati ohvitser Leonard Covingtoni järgi. 1823. aastal muudeti maakonna nimi William Bainbridge'i järgi Bainbridge'i maakonnaks. Järgmisel aastal, 1824, muudeti maakonna nimi tagasi Covingtoni maakonnaks.

Viited 

Mississippi maakonnad
Carlos Calado

Carlos Nuno Tavares Calado (sündinud 5. oktoobril 1975 Alcanenas) on Portugali kergejõustiklane, kelle põhiala on kaugushüpe. Ta on võistelnud olümpiamängudel ka kolmikhüppes ja maailmameistrivõistlustel sprindialadel.

Calado võitis 1997 alla 23-aastaste Euroopa meistrivõistlustel kaugushüppes kuld- ja 100 meetri jooksus hõbemedali. Sise Euroopa meistrivõistlustel 1998. aastal võitis Calado kaugushüppes hõbeda. Sydney olümpiamängudel 2000 oli ta samal alal kümnes. 2001. aastal võitis ta sisemaailmameistrivõistlustel tulemusega 8,16 m ja samuti väli maailmameistrivõistlustel tulemusega 8,21 m pronksmedali.

Isiklikud rekordid

Viited

Portugali kaugushüppajad
Portugali kolmikhüppajad
Portugali sprinterid
Sündinud 1975
Terespol

Terespol on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Biała Podlaska maakonnas, Terespoli valla keskus. Asub Bugi jõe ääres. Jõe vastaskaldal asub Valgevene linn Brest.

Terespoli läbivad raudtee Berliin-Varssavi-Minsk-Moskva ja maantee ning linnas asuvad piirikontrollpunktid.

Linna asutas hetman Józef Bogusław Słuszka 1697. aastal ja andis sellele nime oma naise Teresa auks.

Välislingid 
http://www.mgterespol.republika.pl

Lublini vojevoodkonna linnad
DeSoto maakond (Mississippi)

DeSoto maakond (DeSoto County) on maakond USA-s Mississippi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 34°88' N, 89°99' W. 

Maakonna halduskeskus on Hernando ja suurim linn Southaven. 

Maakonna pindala on 1287 km². Veepindala on 49 km².  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 161 252. Aastal 2000 oli elanike arv 107 199.

Naabermaakonnad
Shelby maakond (põhjas)  
Crittendeni maakond (läänes)
Tunica maakond (lõunas) 
Tate'i maakond (lõunas)
Marshalli maakond (idas)

Ajalugu
DeSoto maakond moodustati 9. veebruaril 1836. Maakond ja maakonna halduskeskus said nime Hispaania maadeavastaja Hernando de Soto järgi.

Välislingid
DeSoto maakonna koduleht (inglise keeles)

Mississippi maakonnad
DeSoto maakond

DeSoto maakond (DeSoto County) on maakond USA-s Florida osariigis. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Arcadia. 

Maakonna pindala on 1656 km². Veepindala on 6 km².  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 34 862. Aastal 2000 oli elanike arv 32 209.

Naabermaakonnad
Hardee maakond (põhjas)  
Highlandsi maakond (idas) 
Gladesi maakond (kagus)
Charlotte maakond (lõunas)
Sarasota maakond (läänes)
Manatee maakond (loodes)

Ajalugu
DeSoto maakond moodustati 19. mail 1887. aastal. Maakond sai nime Hispaania maadeavastaja Hernando de Soto järgi.

Viited

Välislingid
DeSoto maakonna koduleht (inglise keeles)

Florida maakonnad
Patrick Stevens

Patrick Stevens (sündinud 31. jaanuaril 1968 Maasmechelenis) on Belgia endine sprinter.. 

Ta võitis 1994. aasta Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali 200 meetri jooksus. 

Stevens on osalenud neljadel olümpiamängudel ning samuti neljadel maailmameistrivõistlustel.

Isiklikud rekordid

Viited

Belgia kergejõustiklased
Sündinud 1968
Sprinterid
Wilkesi maakond (Põhja-Carolina)

Wilkesi maakond (Wilkes County) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis.

Maakonna halduskeskus on Wilkesboro.

Maakonna pindala on 1968 km². Veepindala on 8 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 69 340. Aastal 2000 oli elanikke 65 632.

Naabermaakonnad 
 Alexanderi maakond (lõunas)
 Alleghany maakond (põhjas)
 Ashe'i maakond (loodes)
 Caldwelli maakond (edelas)
 Iredelli maakond (kagus)
 Surry maakond (kirdes)
 Watauga maakond (läänes)
 Yadkini maakond (idas)

Ajalugu 
Wilkesi maakond moodustati 1777. aastal Surry maakonna osast. Maakond sai nime Briti radikaalist poliitiku ja ajakirjaniku John Wilkesi järgi.

Wilkesi maakond on tuntud kui NASCARi sünnikoht. 1920.-1950. aastatel tegelesid paljud Wilkesi maakonna noored mehed salaviinaveoga, vedades salaviina Põhja-Carolina suurematesse linnadesse, paljud vedasid salaviina ka kaugemale, näiteks Detroiti, New Jerseysse ja Lõuna-Floridasse. Kuna salaviinaveoga tegeldes tuli tihti põgeneda politseinike ja föderaalagentide eest, sai see Ameerika rahvusliku autospordi alustalaks.

Esimene NASCARi rada oligi North Wilkesboros, kus esimene võidusõit toimus 18. mail 1947, ning esimene NASCARi võidusõit 16. oktoobril 1949. Junior Johnson, Wilkesi maakonna elanik, oli ka kuulus salaviinavedaja, ning üks esimestest NASCARi tähtedest.

Kaitsealad 
 Blue Ridge Parkway (osa)

Viited

Välislingid 
 Wilkesi maakonna koduleht (inglise keeles)

Põhja-Carolina maakonnad
Wilkesi maakond

Wilkesi maakond (Wilkes County) on maakond USA-s Georgia osariigis. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Washington. 

Maakonna pindala on 1228 km². Veepindala on 7 km².  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 593. Aastal 2000 oli elanike arv 10 687.

Naabermaakonnad
Elberti maakond (põhjas)
Lincolni maakond (idas)  
McDuffie'i maakond (kagus) 
Warreni maakond (lõunas)
Taliaferro maakond (edelas)
Oglethorpe'i maakond (läänes)

Ajalugu
Wilkesi maakond moodustati 5. veebruaril 1777. aastal ja oli üks kaheksast esimesest maakonnast Georgias. Maakond sai nime Briti poliitiku  John Wilkesi järgi.

Viited 

Georgia maakonnad
Escambia maakond

Escambia maakond (Escambia County) on kõige läänepoolsem maakond USA-s Florida osariigis. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Pensacola. 

Maakonna pindala on 2268 km². Veepindala on 552 km².  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 297 619. Aastal 2000 oli elanike arv 294 410.

Naabermaakonnad
Escambia maakond (Alabama) (loodes)
Santa Rosa maakond (idas)  
Baldwini maakond (kagus)

Ajalugu
Escambia maakond moodustati 21. juulil 1821. aastal. Maakond sai nime Escambia jõe järgi.

Kaitsealad
Gulf Islands National Seashore (osa)

Viited

Välislingid
Escambia maakonna koduleht (inglise keeles)

Florida maakonnad
Midlandi maakond (Michigan)

Midlandi maakond (Midland County) on maakond USA-s Michigani osariigis.

Maakonna halduskeskus on Midland.

Maakonna pindala on 1367 km². Veepindala on 17 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 83 629. Aastal 2000 oli elanikke 82 874.

Naabermaakonnad 
 Gladwini maakond (põhjas)
 Bay maakond (idas)
 Saginawi maakond (kagus)
 Gratioti maakond (lõunas)
 Isabella maakond (läänes)
 Clare'i maakond (loodes)

Ajalugu 
Midlandi maakond moodustati 1831. aastal Saginawi maakonna osast. Maakond sai nime oma asukoha järgi Michigani osariigis.

Viited

Välislingid 
 Midlandi maakonna koduleht (inglise keeles)

Michigani maakonnad
Midlandi maakond

Midlandi maakond (Midland County) on maakond USA-s Texase osariigis.

Maakonna halduskeskus on Midland.

Maakonna pindala on 2336 km². Veepindala on 5 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 136 872. Aastal 2000 oli elanike arv 116 009.

Naabermaakonnad 
 Martini maakond (põhjas)
 Glasscocki maakond (idas)
 Uptoni maakond (lõunas)
 Ectori maakond (läänes)
 Andrewsi maakond (loodes)

Ajalugu 
Midlandi maakond moodustati 1885. aastal Tom Greene'i maakonna osast. Maakond sai nime selle järgi, et asus Texas and Pacific Railway raudteeliini linnade Fort Worth ja El Paso täpselt keskel.

Viited

Välislingid 
 Midlandi maakonna koduleht (inglise keeles)

Texase maakonnad
Ruski maakond

Ruski maakond (Rusk County) on maakond USA-s Wisconsini osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Ladysmith.

Maakonna pindala on 2411 km². Veepindala on 46 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 14 755. Aastal 2000 oli elanike arv 15 347.

Naabermaakonnad 
 Sawyeri maakond (põhjas)
 Price'i maakond (idas)
 Taylori maakond (kagus)
 Chippewa maakond (lõunas)
 Barroni maakond (läänes)
 Washburni maakond (loodes)

Ajalugu 
Ruski maakond moodustati 1901. aastal Chippewa maakonna osast ja algselt oli maakonna nimi Gatesi maakond. 1905. aastal muudeti maakonna nimi Wisconsini kuberneri Jeremiah M. Ruski järgi ümber.

Viited

Välislingid 
 Ruski maakonna koduleht (inglise keeles)

Wisconsini maakonnad
Galvestoni maakond

Galvestoni maakond (Galveston County) on maakond USA-s Texase osariigis.

Maakonna halduskeskus on Galveston.

Maakonna pindala on 2261 km². Veepindala on 1228 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 291 309. Aastal 2000 oli elanike arv 250 158.

Naabermaakonnad 
 Harrise maakond (põhjas)
 Chambersi maakond (kirdes)
 Brazoria maakond (läänes)

Ajalugu 
Galvestoni maakond moodustati 1838. aastal Brazoria, Harrise ja Liberty maakonna osadest. Maakond sai nime hispaania poliitiku ja Louisana kuberneri Bernardo de Gálvez y Madridi järgi.

Viited

Välislingid 
 Galvestoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Texase maakonnad
Vladimir Käo

Vladimir Käo (18. jaanuar 1924 Petrograd – 25. märts 1989 Tallinn) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane ning ettevõttejuht.

Elulugu 
Ta sündis Petrogradis, tema isa oli pärit Saaremaalt ja ema Pärnumaalt; aastal 1930 kolis pere Moskvasse, kus lõpetas aastal 1941 keskkooli ja aastal 1944 Moskva Tööpingi- ja Instrumendiinstituudi mehaanikainsenerina.

Ta töötas aastatel 1944–1945 Moskva käitistes meistrina ja vanemmeistrina. Aastatel 1946–1949 töötas ta tehases Punane RET tsehhijuhataja ja peamehaanikuna. Aastatel 1949–1951 oli ta Kunstsarvetehaste direktor, aastatel 1951–1956 tehase Ilmarine direktor. Aastal 1956 oli ta Eesti NSV tekstiilitööstuse minister, aastatel 1956–1959 Eesti NSV kergetööstuse minister, aastatel 1959–1965 oli ta Eesti NSV Ministrite Rahvamajandusnõukogu esimehe asetäitja ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe esimene asetäitja. Aastatel 1965–1975 oli ta Eesti NSV kohaliku tööstuse minister, aastatel 1975–1978 Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja, aastatel 1978–1983 EKP Keskkomitee sekretär ja aastatel 1983–1985 Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe esimene asetäitja.

Ta oli aastast 1950 NLKP liige, ta oli aastatel 1958–1961 ja 1966–1985 EKP Keskkomitee liige; lisaks oli ta aastatel 1978–1985 EKP Keskkomitee büroo liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VI, VII, VIII, IX ja X koosseisu saadik.

Vladimir Käo suri 25. märtsil 1989 Tallinnas ja ta maeti 30. märtsil 1989 Metsakalmistule.

Isiklikku 
Poeg Aleksander oli autosportlane ja poeg Jüri on tootmisjuht. Tütar Larissa elab Moskvas ja tütar Olga Tallinnas.

Tunnustus 
 Eesti NSV teeneline tööstustöötaja
 Eesti NSV riiklik preemia
 1971 Oktoobrirevolutsiooni orden

Viited

Kirjandus 
 Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003

Eesti NSV ministrid
Eesti NSV X Ülemnõukogu liikmed
Eesti NSV teenelised tööstustöötajad
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1924
Surnud 1989
Cassi maakond (Indiana)

Cassi maakond (Cass County) on maakond USA-s Indiana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°76' N, 86°35' W. 

Maakonna halduskeskus on Logansport.

Maakonna pindala on 1074 km². Veepindala on 7 km². 

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 38 966. Aastal 2000 oli elanikke 40 930.

Naabermaakonnad
Fultoni maakond (põhjas)
Miami maakond (kirdes)
Howardi maakond (idas) 
Carrolli maakond (lõunas)
White'i maakond (edelas)
Pulaski maakond (läänes)

Ajalugu
Cassi maakond moodustati 18. detsembril 1829 Carrolli maakonna osast. Maakond sai nime Michigani kuberneri Lewis Cassi järgi.

Kliima
Madalaim kuu keskmine õhutetemperatuur on jaanuaris −10 °C ja kõrgeim juulis 29 °C. Madalaim temperatuur on mõõdetud 1985. aasta jaanuaris −31 °C ja kõrgeim temperatuur 1988. aasta juunis 40 °C. Keskmine kuu sademete hulk varieerub veebruari 39 mm ja juuni 99 mm vahel.

Viited

Välislingid
Cassi maakonna koduleht (inglise keeles)

Indiana maakonnad
Surry maakond (Põhja-Carolina)

Surry maakond (Surry County) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis.

Maakonna halduskeskus on Dobson.

Maakonna pindala on 1393 km². Veepindala on 3 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 73 673. Aastal 2000 oli elanike arv 71 219.

Naabermaakonnad 
 Carrolli maakond (lõunas)
 Patricku maakond (põhjas)
 Stokesi maakond (loodes)
 Forsythi maakond (edelas)
 Yadkini maakond (kagus)
 Wilkesi maakond (kirdes)
 Alleghany maakond (läänes)
 Graysoni maakond (idas)

Ajalugu 
Surry maakond moodustati 1771. aastal Rowani maakonna osast. Maakond sai nime Inglismaa krahvkonna Surrey järgi.

Kaitsealad 
 Blue Ridge Parkway (osa)

Viited

Välislingid 
 Surry maakonna koduleht (inglise keeles)

Põhja-Carolina maakonnad
Surry maakond

Surry maakond (Surry County) on maakond USA-s Virginia osariigis.

Maakonna halduskeskus on Surry.

Maakonna pindala on 780 km². Veepindala on 80 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7058. Aastal 2000 oli elanike arv 6829.

Naabermaakonnad 
 James City maakond (kirdes)
 Isle of Wighti maakond (kagus)
 Southamptoni maakond (lõunas)
 Sussex' maakond (edelas)
 Prince George'i maakond (läänes)
 Charles City maakond (loodes)

Ajalugu 
Surry maakond moodustati 1652. aastal James City maakonna osast. Maakond sai nime Inglise krahvkonna Surrey järgi.

Viited

Välislingid 
 Surry maakonna koduleht (inglise keeles)

Virginia maakonnad