Ingvar Villido

Ingvar Villido (sündinud 2. märtsil 1962) on eesti koolitaja ja ettevõtja. Ta on Lilleoru keskuse rajaja ja koolitusjuht.

Villido on alates 1992. aastast õpetanud nn teadlikkuse rakendamise tehnikaid ja joogat. Tema eesmärgiks on aidata inimestel väljuda automaatsetest käitumismustritest, mida ta nimetab vanaks paradigmaks, et inimesed saaks minna üle teadlikule tegutsemisele kui uuele paradigmale.

Ta on loonud Teadliku Muutuse Kunsti (TMK) kursustesarja, mida pakub oma ettevõtte Human OÜ kaudu. Sarja tutvustuse kohaselt annab see "vahendid, millega muuta iseseisvalt oma kroonilisi harjumusi, probleeme, hoiakuid ning uskumusi iseenda ja teiste suhtes" ja võimaldab "vabastada end ise kannatustest".

Villidol puudub teaduslik väljaõpe. Selle asemel on tal isiklik kogemus ja mitmete vaimsete õpetajate pühitsused.

Kujunemine ja tegevusalad 

Ingvar Villido sündis 2. märtsil 1962 ja on pärit Tartumaalt. Tema ema on eesti ja isa vene rahvusest. Villido isapoolsed vanavanemad olid mõlemad Tartu Ülikoolis omandatud kõrgharidusega: vanaema lõpetas agronoomia-kodunduse eriala ja vanaisa oli hariduselt insener-geoloog. Villido emapoolne vanaema pidas mõisas virtina ametit, vanaisa oli puusepp.

Umbes 15-aastaselt leidis ta ajakirjast Ogonjok hingamistehnika kirjelduse, mida enda peal katsetama hakkas. Mõni aeg hiljem hakkas ta käima karate treeningus.

Pärast keskkooli lõpetamist õppis ta kutsekoolis tehnilist eriala.

Lapsepõlve ja õpingute perioodi iseloomustades on hiljem öeldud, et Villido sai sealt kaasa hooliva suhtumise loodusse ja uuriva insenertehnilise mõtteviisi koos praktilise huviga inimlike ja looduslike süsteemide toimimise vastu.

Kutsekooli lõpetamise järel oli Villido kaks aastat Nõukogude armees kohustuslikus ajateenistuses. Sõjaväes aega teenides tutvus Villido endast aasta võrra noorema mehega, keda loeb oma esimeseks õpetajaks. Kaliningradist pärit mees õpetas Villidole Hiina võitluskunste, akupunktuuri ja agni-joogat. Villido sõnul oli see tema "seesmise teekonna" alguspunkt.

Ajateenistusest vabanedes hakkas Villido otsima võimalusi õpingute jätkamiseks. Ta osales õpetaja Antonovi (Vladi­mir Anto­nov) radža-jooga ja buddhi-jooga kursustel, alguses Viljandis,
seejärel Venemaal. Õpingud Antonovi koolis kestsid mitu aastat. Õpingute lõpetamisega kaasnes luba ja õnnistus alustada õpetamist Eestis.

Venemaalt naastes puutus Villido 1991. aastal kokku toonase Eesti joogakogukonna liidri Holger Oidjärvega, kes tegi Villidole ettepaneku joogat õpetama hakata.

1992. aastal alustas Villido Tallinnas radža-jooga ja buddhi-jooga (kasutatakse ka nimetust radža-buddhi jooga) treeningute juhendamist. Huvi kursuste vastu oli suur, kursustel osales sadu inimesi.

Villido sõnul tuli tal ühel hetkel langetada valik, kas pühendada end karjäärile ärimaailmas või jooga õpetamisele, mõlemaga korraga jätkata polnud võimalik. Ta küsis oma õpilaste käest nõu ja need soovisid, et Villido jätkaks õpetajana, lubades omalt poolt materiaalset tuge.

Ajal, mil Villido töötas veel ärimaailmas, oli ta ostnud soise ja tühja maatüki Tallinna külje all, kuhu oli plaaninud rajada kodu oma perekonnale. Tegemist oli endise Lilleoru talu maaga.

1993. aastal siirdus Villido Lilleorgu, jätkates joogatreeningute andmist Tallinnas.

1996. aastal lõpetas Villido treeningute andmise Tallinnas, sest tundis, et ei suuda oma õpilasi enam aidata ja peab end ise harima. Ta ütles õpilastele, et need, kes tahavad, leiavad ta Lilleorust. 10–20 inimest järgnes Villidole, talgute korras puhastati maatükk võsast, ehitati varjualused, hiljem esimene maja. Nädalavahetuste ajal kuulati ja praktiseeriti õpetusi: Carlos Castanedat, Osho tehnikaid, dzogtšeni, šamanistlikke praktikaid jm. Villido on seda hiljem iseloomustanud erinevate praktikate kompamisena. Lisaks uuris ja kasutas Villido ka taimeravi. Koht hakkas üha rohkem inimesi ligi tõmbama. Koos tegutsemise käigus sai eesmärgiks Lilleorus ühise õppimiskoha rajamine.

2001. aastal loodi MTÜ Lilleoru.

Aastate jooksul sai Villido pühitsused erinevate vaimsete traditsioonide liinide õpetajatelt: Drikung Kagjü koolkonna pealaamalt Drikung Kyabgon Chetsangilt, dzogtšeni koolkonna õpetajalt Chögyal Namkhai Norbult, budistlikelt õpetajatelt Drubwang Konchok Norbu Rinpochelt ja Chhimed Rigdzin Rinpochelt ning maha-avataara Haidakhani Babaji aašramite endiselt juhilt Shri Munirajilt.

2003. aastal külastasid Lilleoru keskust kolm budistist rändurit. Nad tõid endaga kaasa Marshall Govindani (Yogacharya M. Govindan Satchidananda) raamatu "Täiuslikkuse tee. Krija jooga meistrite elu ja õpetus" venekeelse tõlke. Villido süvenes raamatusse ja mõistis, et raamatus on kokku võetud kõik praktikad, millega Lilleorus seni tegeldud oldi. Ta lasi ühendust võtta organisatsiooniga, mille nimi oli raamatus ära toodud, milleks oli Babaji kriya-jooga Kanada keskus, ja kutsus sealsed õpetajad Eestisse õpetama.
 
2004. aastal külastas Lilleoru keskust Kanada kriya-jooga keskuse õpetaja, acharya (meistri kvalifikatsiooniga õpetaja) Durga Ahlund ja viis Lilleorus läbi kriya-jooga esimese astme pühitsuse.

Järgnes praktiseerimise periood ning teise ja kolmanda astme pühitsused. Ühel järjekordsel Lilleoru keskuse külastusel tegi Marshall Govindan Villidole ettepaneku hakata kriya-jooga õpetajaks. Villido nõustus sellega kaasnevate tingimustega ja võttis ettepaneku vastu. Pärast ettevalmistusperioodi pühitses Govindan Villido 2007. aasta mais kriya-jooga õpetajaks (acharya'ks). Koos pühitsusega sai Villido endale vaimse nime Ishwarananda.

Pärast kriya-jooga õpetajaks saamist hakkas Villido andma kriya-jooga esimese ja teise taseme pühitsusi. 2016. aasta augustis sai Villido Marshall Govindanilt loa pühendada õpilasi kriya-jooga kolmanda astme tehnikatesse. 2018. aasta seisuga oli Villido joogaõpilaste seast välja kasvanud 37 kriya hatha jooga juhendajat.

Õpetus
Järgnevas on esitatud Villido õpetusse (Teadliku Muutuse Kunst) kuuluvaid avaldatud väiteid. 

Emotsioonid on tuntavad jõud, mis algatavad inimeste tegevusi ja teevad need teoks. Ilma nendeta ei osata ka hinnata, väärtustada ega valida. Igal emotsioonil on oma iseloomu ja toimesuund. Nad ei ole iseenesest head ega halvad. Tavaliselt emotsioonid juhivad inimeste elu, allutades neid oma sunnile. Motiivid ja soovid põhinevad emotsioonidel. Ka inimeste suhted põhinevad eelkõige emotsioonidel. Emotsioonid on inimestes endis olemas, neid ei saada teistelt, välise toimel need lihtsalt aktiveeruvad, neid saab ka ise meenutuste, mõtete ja kujutluste järgi aktiveerida. Emotsioonid viivad elu edasi ja ka pidurdavad. Emotsioonid loovad väärtusi, on heaolu ja rahulolu mõõdupuu. Kõik tahavad tunda end emotsionaalselt hästi, kuid head enesetunnet ei õnnestu säilitada. Emotsioonid tingivad sageli valesid otsuseid, tekitavad klammerdumist, loovad vastandumisi. Et emotsioonideta otsuseid teha, suruvad paljud inimesed emotsioonid alla, kogudes endasse pingeid, mis on tervisele kahjulikud või sunnivad end maandama. 

Arukus ei ole võime mõelda, vaid oskus mõtteid niimoodi ritta panna, et need väljendaksid midagi olulist; see on võime eristada ja teadvustada ning teadmine. Arukus võimaldab inimesel avastada, et tal on mõtted ja emotsioonid. Tavaliselt emotsioone elatakse läbi ehk samastutakse nendega. Inimene teab, et tal on mingi emotsioon, sest ta tunneb seda. Selleks et tunda, on tarvis kõigepealt eristada ja teadvustada. Eristamine ja teadvustamine võimaldab saada selgust selles, mis toimub. Tavaliselt tõrjub emotsioon arukuse välja, nii et adekvaatne info jääb saamata. Mida tugevam on emotsioon, seda vähem on arukust. Sellepärast suruvad paljud inimesed emotsioonid alla või ootavad nende vaibumist. Nii saavad nad otsuste tegemisel toetuda arukusele ja paistavad seetõttu edukamad. Ent emotsioonid avaldavad hiljem ikkagi mõju. 

Valdavalt püüeldakse positiivsete emotsioonide poole ja negatiivseid taunitakse käivituvate tegevuste tagajärgede tõttu. Tegude motiiv on emotsionaalselt hea enesetunne. Hea ja kurja võitlus taandub emotsioonide kasutamisele. Emotsioonid on kõigil ühesugused, kuigi teod ja väljendused võivad erineda. Kõigis reaktsioonides on emotsionaalne komponent. Emotsioonid on iseenesest loodusjõud, mis juhivad inimese elu ja mõjutavad teisi inimesi. Emotsioone peetakse headeks ja halbadeks selle järgi, mida nende kaudu tehakse; see on suuremalt jaolt kokkuleppeline. Erandiks on võib-olla otseselt hävitavad emotsioonid, mis viivad vägivallani. Ühiskondades, kus emotsioonid on valitsevad, on vajalik kokkuleppeline emotsioonide hindamine. Ühiskonda juhivad emotsioonid, mistõttu ühiskonna muutmiseks tuleb muuta emotsionaalseid tendentse. 

Edukamad inimesed on arukamad ja vähem emotsionaalsed. Mõnel inimesel edukus kõigub, sest saavutuste nautimise ajal tal arukust ei ole. Paljud edukad inimesed jagavad oma tegevused emotsioonituteks ja emotsionaalseteks, veel parem aga on hoida keskjoont arukuse ja emotsionaalsuse vahel.

Tunded, näiteks näljatunne ja külmatunne, on füüsilise keha aistingud ja erinevad emotsioonidest. Viimased ei ole füüsilise keha tunded. Tundele võib järgneda emotsioon, võib ka mitte.

Sugutungiga seotud tunne on füüsilise keha aisting, seksuaalsed naudingud põhinevad emotsioonidel. Seksuaalsuse puhul sageli neid ei eristata. Seksi juures on veel mitmesuguseid tundeid ja emotsioone. Seksuaalsusega on paljudel ka probleeme, mis tulenevad alateadvuses tallel olevatest kogemustest.

Nägemine ja kuulmine ei tekita tundeid, kui ei ole midagi häirivat, nagu näiteks ere päikesevalgus.
   
Emotsioonid on vitaalse keha aistingud. Vitaalse keha juurde kuuluvad ka aura, tšakrad ja nadid. Peaaegu kõik emotsioonid liiguvad, neid võib võtta liikuvate energiatena. Energiad on kvaliteedilt erinevad, sellepärast on erinevaid emotsioone. Emotsioonid vahelduvad kergesti. Pole tarvis kõiki emotsioone ära tunda, piisab tunnete ja emotsioonide eristamisest.

Emotsioonid mõjutavad peale inimese enda ka teisi ja loovad kõik inimestevahelised suhted. Emotsioonid mõjutavad enesetunnet kogu aeg, kuigi sellest ei pruugita teadlik olla.

Emotsioone tekitab vitaalne keha. Emotsioonid annavad füüsilisele kehale vajalikke ja mittevajalikke impulsse. Füüsiline keha emotsioone mõjutada ei saa. Emotsioonidel on füüsilisele kehale biokeemiline mõju. Emotsioonid põhjustavad suurema osa füüsilise keha haigustest. Kroonilised emotsioonid on iseloom. Füüsiline keha ei vaja emotsioone ning tervendab end ise, kui ta vabaneb krooniliste emotsioonide mõjust.

Arukus hõlmab taiplikkuse, intuitiivsuse ja inspiratsiooni. Arukust pidurdavad põhiliselt emotsioonid. Kui inimesel on tarvis midagi arukalt öelda, siis ta taandab emotsioonid. Edukad inimesed teevad otsused väheemotsionaalses seisundis.

Villido juhib oma emotsioone. Ta valdab neid ja kasutab nagu tööriistu. Imikul ei ole algul emotsioone, ta nutab ainult tunnete pärast. Tal ei ole ka mõtlemist, kuid on maksimaalne teadvelolek. Ta tunneb ära teiste inimeste emotsioonid, ta tunneb neid vahetult, sest tema sees tekib tundmus. Ta saab sellest automaatselt teadlikuks, ja kui see kordub, siis see jääb meelde ja tekib harjumus. Nii jäädvustub emotsioon ülejäänud eluks. Emotsioonid võivad ulatuda füüsilisest kehast väljapoole, nii et teistel on võimalik neid tunda. Jooga peab emotsioonide tahtlikku väljapoole suunamist ebaeetiliseks, sest sellega tungitakse teise inimese sisemaailma ning mõjutatakse tema elu. Alateadlikkus asendab arukat teadvustamist. See õpib vahetult, ilma hinnanguteta. Alateadvus talletab saadud info ning tekib automatism, mis tulevikus kujundab inimese reaktsioonid. Teiste inimeste emotsioonid, mida laps on tundnud, on tema alateadvus lapse vitaalses kehas aset leidnud resoneerumise kaudu vastu võtnud ja enda omaks teinud. Alateadvus seob kogu info emotsiooniga üheks komplektiks, mida inimene jääb kogu elu kandma. Kõik emotsioonid on saadud teistelt inimestelt, enamasti lapsepõlves. Hiljem võidakse emotsioone ka eeskujudelt teadlikult omandada.

"Emotsioonid mõjutavad otseselt füüsilise keha tervist." Näiteks selleks et kasvaja saaks tekkida, peab toimuma mingi muutus enne rakutasandile jõudmist. Emotsioonide mõju toimub "nõrkade elektriliste laengute tasandil". Eri emotsioonidel on erineva suuruse ja mõjuulatusega energeetiline laeng. Emotsioonid mõjutavad hormoone veres, hormoonide reguleerimist aga reguleerib närvisüsteem.

Mõtted on soovid ehk kontseptsioonid. Mõtted on võimas vahend, mida tavaliselt kasutatakse ebateadlikult, kuid tagajärjed on kohesed.

Inimese ülesehituse kõige jämedakoelisem vorm on füüsiline keha. Sügavamal (nähtamatum) on vitaalne keha, veel sügavamal on mentaalne keha, mis mõjutab vitaalset keha. Ka vitaalne ja mentaalne keha on materiaalsed, koosnevad peenmateeriast. Seda näevad need, kes näevad aurasid. Veel "peenemas ehk kõrgemas sageduses" on intellekt. Kõigi nende algus on Olemus, tegelik Mina. Jooga üks põhieesmärk on see avastada ja sellesse jääda.

Sundharjumuste teadmatu omandamise taga on alateadvus, mis juhib korraga paljusid protsesse. Näiteks tingimatuid reflekse juhib alateadvus. See, mida alateadvus reguleerib, on väga keeruline. Ta juhib ka harjumuslikke emotsionaalseid reaktsioone, mõtteid ja käitumist. Ajus ei saa eriti midagi ise muuta, aga alateadvust saab muuta, sellest "algab oma elu loomine".    
  
Emotsioonide vaheldumist juhib ja mõtteid loob alateadvus. Joogas räägitakse teadlikkuse või teadveloleku valdamisest. Teadlikkus on keskendumisvõime, tähelepanu. Kui teadlikkus millelegi langeb, siis seda teadvustatakse ja saadakse sellest vahetult teada. Sellel, kes teadlikkust ei valda, on see hüplik. Alateadvus segab keskendumist.

Kui mingit tegevust teadmatult omandatakse, siis ollakse sellest algul teadvel, kuid ei teata seda, sest seda ei eristata. Kordumatu sündmuse või kordamise järel kinnistumise kaudu omandatu muutub eluaegse alateadliku automatismi osaks. Nii võetaksegi omaks inimeste juurde kuuluvad asjad. Alateadvus muudab selliste harjumuste muutmise praktiliselt võimatuks. Alateadvus on olemas selleks, et oleks võimalik oma elu ära elada. Ilma harjumusi muutmata saadakse hakkama. Arukust pole selleks tarvis. Need, kes on alateadvuse kontrolli alt vabanenud ja kelle elu on täiesti teadvustatud, on valgustunud. Valgustumine tuleb järk-järgult ega saa kohe püsivaks.

Esimene vahend oma elu elamiseks on emotsioonide mõju alt vabanemine, sest emotsioonid on alateadvuse kõige võimsam vahend. 

Alateadvuse tuumas on positiivne ja negatiivne osa. Negatiivne on kõik, mis on seotud valuga. See, mis on valus, tundub eluohtlik. "Alateadvuse jaoks on kõik valud eluohtlikud." Ta "ei tee vahet füüsilisel ja emotsionaalsel valul". Positiivne on seotud elu säilitamise võimalustega. Kõigest, mis tundub ohtlik või valus, hoitakse eemale, aga positiivsega seonduva poole püritakse. On ainult meeldivad ja ebameeldivad valikud. Meeldiv ja ebameeldiv põhineb kogemustel. Need on reaalsed ja ebareaalsed (kujutletud või teiste läbi elatud, kuid endaga samastatud). Alateadvus ei erista reaalseid ja ebareaalseid kogemusi. Kõik reageeringud põhinevad nendes tuumades oleval infol, mis aktiveerub automaatselt vastavalt ümbritsevale infole. Seda nimetatakse psüühikaks. Reaktsioonivaba olekut peaaegu enam ei ole. Sageli on info vales tuumas.      
 
Inimesi tõmbavad näiteks alkohol, kasiino ja maitsev toit, sest alateadvus ütleb, et see on meeldiv. Otsused tulevad alateadvusest, iseloomujooned on kroonilised alateadlikud reaktsioonid. Alateadvuse kolmas tuum on neutraalne. Emotsioonid ja alateadvus on 95...98% otsuste taga.

Automatism käivitub ainult teatud ümbritseva (või ka kujutlusliku) info mõjul. 

Alateadvus võib pidada positiivseteks negatiivseid asju (näiteks loomapiinamist või sõimamist) või ümberpöördult (näiteks lähisuhet või tavalist suhtlemist). Tegu ei ole inimese eripäraga, vaid alateadvuse mõjuga, millest saab vabaneda, kui vabaneda emotsioonist, mis automatismi täide viib.

Laps on kuuenda kuni seitsmenda eluaastani hüpnootilises seisundis ja salvestab kõik, mida ta kogeb, mis temaga ja ümbritsevatega toimub, alateadvusse, nii et kõik valikuta saab tema psüühika osaks. Ennast samastab ta füüsilise kehaga. Kuni 14. eluaastani on ta seejärel poolhüpnootilises seisundis. Nende perioodide jooksul saadakse peamine info, mis elus jääb domineerima, kui sellega midagi ette ei võeta. See võib-olla ei tundu nii olevat, sest need dominandid võivad olla alla surutud, nendega ollakse harjunud, see on uus vaatenurk ja mõistus ei taha seda kinnitada. Alateadvusse jäävad ka asjad, mida vähemalt 21 korda emotsionaalselt korratakse. Sageli mõeldud mõtted loovad programmid, sisendused. Kordamisega jäetakse meelde ka neutraalne info. 

Matkitakse lemmikut, iidolit, ja võetakse omaks eluviis üksikasjadeni või enamasti karakteri teatud osad. Tekib persooni uus tahk. Inimese käitumine hakkab korduma, muutub rutiinseks. Kui rutiin frustreerib, teeb osa inimeste alateadvus pingutuse, et sellest lahti saada. See väljendub rünnakus enda või teiste vastu. Nii võidakse august välja saada. Teised jälle alistuvad passiivsusele ja kaotavad elu mõtte. Kui rutiinist tahetakse vabaneda vahelduse abil, siis tahetakse vabaneda infost, mis käivitab ebameeldiva info, tahetakse infot, mis käivitab positiivsed emotsioonid. Kui vabaneda rutiini tekitatud emotsioonidest, võib kaduda ka rutiin ise. Mõnedele inimestele rutiinid sobivad, sest need jätavad mulje, et elu on kontrolli all.

Enesesisendus ehk afirmatsioon surub alateadliku skeemi alla, kuid selle varjatud mõju jääb alles ning avaldub emotsionaalse plahvatusena.

Taiplikkus ehk arukus on tavaliselt "asendunud alateadlike juhtivate protsessidega". Alateadlikke harjumusi püütakse muuta, kuid enamasti ebatõhusate meetoditega ja ajutiste tulemustega. Iseloomu saab muuta 15–20 minutiga. "Iseloom on alateadlike komplekside summa." Iseloom muudab ka füüsilist keha. Kui valdavad aktiivsed emotsioonid, on figuur saledam, kui rahulikud, siis täidlasem. Mõni emotsioon võib teha alumise kehapoole jämedamaks, ülemise saledamaks, või ümberpöördult. Mugavuseihalus teeb kõhu paksemaks. 

Kui lisada neutraalsele infole lugu, muutub see emotsionaalseks.

Alateadvus aitab eluga lihtsasti toime tulla, lihtsalt reageerides sündmustele.

Kui laps vaatab multifilmi, võtab ta hüpnootilises seisundis infot vastu samamoodi nagu vahetult elust. Alateadvus otsustab näiteks, et haamriga pähe lööja on kangelane ja kangelased jäävad kergemini ellu. Vanemate selgitus võib alateadlikku salvestist mõjutada, kuid endine info lööb tahes-tahtmata välja. Kui alateadlikud tendentsid maha surutakse, siis arvatakse, et last on muudetud, kuid tegelikult see ei õnnestu. Lapse jõuga endasarnaseks muutmist peetakse kasvatamiseks. Tegelik kasvatamine on "õpetamine, asjade sisu ja tähenduste avamine, arukuse esiplaanile toomine ja arendamine". Kogemust saab lapsele edasi anda ainult tema enda kogemuse kaudu koos arusaadava selgitusega. 

Lapsele ei tohi valetada. Asju tuleb nimetada õigete nimedega. Ta saab aru. Valed nimed tekitavad hiljem segaduse ja kujundavad alateadvust valesti. Kui lapse ettepanek tagasi lükatakse ja öeldakse "teine kord", siis ta lõpuks enam ei tule, sest "on toimunud petmine ja pettumine". Kui laps midagi küsib, siis tuleb kiire asi pooleli jätta, siis tuleb talle pühendada paar minutit. Nii säilivad head suhted, millest saab lõpuks sõprus.  

Lapsele tuleb teadmisi anda siis, kui ta ise küsib, sest siis ta on valmis vastust omandama. Laps küsib endale parajal määral. Kui talle rohkem rääkida, siis huvi saab otsa ja tekib frustratsioon. See võib viia sundmõteteni.

Teadliku Muutuse Kunsti kursustesari 

Kriya-jooga õpetamisega tegeldes märkas Villido, et tema õpilased ei saanud kriya-joogaga õigesti hakkama: teadlikkuse rakendamist nõudvad tehnikad muutusid aja jooksul automaatseteks tegevusteks, mis polnud kooskõlas õpetuse algpõhimõtetega, ja tehnikad kaotasid oma mõju. Joogaõpilaste vähene teadlikkuse kasutuse oskus ja puudulik keskendumisvõime takistasid kriya-jooga tehnikate praktiseerimist.
Villido uuris käitumuslike automatismide tekke põhjuseid ja selgitas välja lahendused nendega toime tulemiseks. Talle sai selgeks, et leitud lahendused sobivad ka tavainimestele, kellel pole huvi kriya-joogaga tegelemise vastu ja kes ei soovi n-ö kaasaegset elustiili muuta. Sellest sai alguse Teadliku Muutuse Kunsti (TMK) viieosaline kursustesari. Enne 2014. aastat kandis kursustesari nime "Enesemuutmise kunst". TMK esimene avalik kursus toimus 7.-8. märtsil 2008.

Villido on öelnud, et TMK tehnikaid saab õpetada Eesti kultuuriruumis võõrastena tunduvate osiste lisamiseta ja et TMK tehnikad ei sunni õpilast tavaelust loobuma. Pärast kursuse loomist on Villido TMK tehnikaid ja nende seletusi lihtsustanud, täiendanud ja edasi arendanud. Villido on Teadliku Muutuse Kunsti kursustesarja nimetanud ka joogaks ettevalmistavaks etapiks.

Alates 2010. aastast on TMK kursused toimunud ka välisriikides: Austrias, Saksamaal, Luksemburgis, Taanis, Soomes, Põhja-Makedoonias, Venemaal, Ameerika Ühendriikides ja Brasiilias.

Villido ei reklaami TMK meetodeid kui teaduspõhiseid, samuti pole nende toime kohta tehtud teadusuuringuid. Tartu ülikooli psühholoogia instituudi juhataja ja neuropsühhofarmakoloogia lektor Kariina Laas on TMK õpetust kritiseerinud, öeldes, et ehkki see sisaldab filosoofilise õpetuse kõrval ka teaduses tunnustatud kognitiiv-käitumusliku teooria põhitõdesid, omistab Villido nende avastamise au endale.

Villido pakub Teadliku Muutuse Kunsti kursuseid ettevõtte Human OÜ kaudu. Ettevõte asutati 27. juunil 2013. 2014. aastal sai Human OÜ 3848 euro suuruse kahjumi, 2016. aastal teenis aga 226 013 eurot puhaskasumit, olles sellega Eesti kõige kasumlikum eneseabikoolituste müügiga tegelev ettevõte. Äripäev nimetas Human OÜ 2016. aasta Eesti edukaimaks koolitusettevõtteks.

Kursustesarja ühe osa tasu jäi Eestis aastal 2012 vahemikku 70–115 eurot ja aastal 2017 vahemikku 290–490 eurot. Ameerika Ühendriikides Californias oli kursustesarja esimese osa tasu 2018. aasta novembris 375 dollarit.

Lisaks Villidole õpetavad Teadliku Muutuse Kunsti kursusi Eestis veel mitu inimest: alates 2016. aastast Ville Jehe ("ettevõtlikele inimestele suunatud TMK"), alates 2018. aasta esimesest poolest Aigi Vahing ("Teadliku Muutuse Kunst I-II sõltuvustest vabanemiseks") ning alates 2018. aasta teisest poolest Helena Lass ja Tarvo Tobbi.

2018. aasta veebruari lõpus ilmus Ingvar Villidolt raamat "Emotsioonid. Inimkonna suurim sõltuvus". Raamatu on Ingvar Villido Teadliku Muutuse Kunsti I–II kursusel kuuldu põhjal kirja pannud Inga Raitar. Raamatu üks eesmärke on olla abimaterjaliks TMK I–II kursuse läbinud inimesele. Raamat "Emotsioonid. Inimkonna suurim sõltuvus" oli müügile tulemise järgsel nädalal Apollo ja Rahva Raamatu kaupluste kõige müüdavam paberformaadis teos ja Rahva Raamatu 2018. aasta esimese poolaasta kõige enim müüdud raamat.

Uuest paradigmast rääkides on Villido öelnud: "Kõiki tegevusi viiakse läbi isiklike tunnete ja mõtlemise ajel. Sellised ajendid on kõigil. Nii on see olnud ja on. Ma nimetan seda vanaks paradigmaks. On olemas ka üks uus paradigma – teadlik tegutsemine. Selle puhul ei ole primaarsed mitte tunded ja mõtlemine, vaid hoopis olulise ja ebaolulise eristamine, taip, intuitsioon, inspiratsioon, toimuva teadvustamine ja tegelikkuses orienteerumine ning vastav tegutsemine – arukus."

Hinnangud isikule ja tegevusele 
Villido raamatu "Emotsioonid. Inimkonna suurim sõltuvus" järelsõnas on öeldud: "Õpilased kirjeldavad Ingvar Villidot kui sügavalt inimlikku, lihtsat, põhjalikku, kannatlikku ja loomult positiivset inimest, kes on intensiivse joogapraktika kaudu jõudnud isikliku vabanemiseni, kuid ometi pühendanud oma elu teiste aitamisele."

Villido õpilane Ville Jehe on teda iseloomustanud "üdini praktilise inimesena", kelle hüüdnimeks võiks olla Puusepp – Lilleorus käies võinud varem Villidot sageli kohata kas mööblit tegemas, puitu lihvimas, hööveldamas, laudu lõikamas või mingit materjali ette valmistamas. Jehe sõnul tunneb Villido hästi masinaid ja teda polevat haruldane traktori või ekskavaatori roolis istumas näha. Jehe on nimetanud Villidot "renessanss-meheks", kes suudab iga töö jaoks asjad ära teha.

Isiklik elu 
Ingvar Villido on abielus ja ta on kolme täiskasvanud lapse – poja ja kahe tütre – isa.

Publikatsioone 
 Villido, Ingvar (2018). "Emotsioonid. Inimkonna suurim sõltuvus". Tallinn: Human. ISBN 9789949984886
 Villido, Ingvar (2018). "Awareness as the New Paradigm for Personal Sustainability: A Practitioner’s Perspective on the Sustainability Transition". O. Parodi ja K. Tamm (toim). Personal Sustainability. Exploring the Far Side of Sustainable Development (lk 136–150). Oxon ja New York: Routledge. ISBN 978-1138065086
 Villido, Ingvar (2018). "Turning Point. The Teaching that Radically Changes Everything You Know About Human Nature and Potentiality". Tallinn: Human. ISBN 978-9949-88-523-7

Viited

Kirjandus
 Raitar, Inga (2018). "Teadliku muutuse lood". Tallinn: Human. ISBN 9789949724918

Välislingid 

 Ingvar Villido koduleht
 Andmed Ingvar Villido kohta Lilleoru keskuse kodulehel
 Ööülikool: Ingvar Villido loengud "Jumala leidmine iseendas" (2004) ja "Inimene ja jooga" (2006)
 Maris Sander. "Ingvar Villido õpetab leidma teed iseendani", Eesti Ekspress, 08.03.2007
 TRADITSIOONI TARKUS. Kehaenergiad, Klassikaraadio. Eetris 	29.07.2009
 TRADITSIOONI TARKUS. Surmast ja uuestisünnist, Klassikaraadio. Eetris 12.11.2009
 TRADITSIOONI TARKUS. Emotsioonid, Klassikaraadio. Eetris 07.07.2011
 Greta Kaupmees. "Inimene 2.0 ehk teadlik inimene", Eesti Ekspress, 21.02.2015
 Pealtnägija: 603, minutid 28.53 – 44.22, arhiiv.err.ee. Eetris 02.03.2016
 Vilja Kiisler. "Praegu ei näe ma ühtegi asja, mis meid rikkaks teeks", Äripäev, 09.06.2016
 Gerli Ramler. "Inimesed teadvustavad üha enam oma tegelikke vajadusi", Personali Praktik, 03.10.2017
 Tiina Kaukvere. "Eesti inimesed tahavad elama õppida", Postimees, 12.01.2018
 Ingvar Villido – joogi, kellele pole võõras miski inimlik, Persoon, Äripäeva raadio, 02.06.18

Eesti koolitajad
Eesti ettevõtjad
Sündinud 1962