Brookhaveni Riiklik Laboratoorium

Brookhaveni Riiklik Laboratoorium (inglise keeles Brookhaven National Laboratory, BNL) on USA energeetikaministeeriumi alluvuses tegutsev riiklik labor, mis asub Uptonis New Yorgi osariigis Long Islandil. See rajati 1947. aastal endise USA maaväebaasi Camp Uptoni kohale. Labor sai nime oma asukoha järgi Brookhaveni linna lähedal.

Tegevus
Brookhaven, mis kuulus algselt Ameerika Ühendriikide tuumaenergeetika komisjonile, tegutseb nüüdseks komisjoni järeltulija, USA energeetikaministeeriumi alluvuses, mis tellib tegeliku uurimistöö alltöövõtu korras ülikoolidelt ja uurimisasutustelt. Praegu korraldab tööd Brookhaven Science Associates LLC, milles osalevad võrdsetel alustel Stony Brooki Ülikool ja Battelle'i Memoriaalinstituut. 1947-1998 haldas laborit Associated Universities, Inc. (AUI), mis jäi lepingust ilma seoses skandaaliga, kui laborist lekkis triitiumi Long Islandi küngastiku (Long Island Central Pine Barrens) põhjavette.

Laboriga samas paikneb USA riikliku ilmateenistuse Uptoni kontor.

BNL-is töötab umbkaudu 3000 teadlast, inseneri, tehnikut ja tugitöötajat. Igal aastal on laboris ka 4000 külalisuurijat. Brookhaveni laboris tehtud avastused on pälvinud seitse Nobeli auhinda.

Laboratooriumil on oma politseijaoskond, tuletõrje ja sihtnumber (11973). Kogu laborikompleks hõlmab 21 km2.

Suuremad uurimisprogrammid
Ehkki Brookhaveni Riiklik Labor rajati algul tuumauuringute keskusena, on selle töövaldkond suuresti laienenud. BNL-i praegused töösuunad on:

 Tuuma- ja suurte energiate füüsika;
 materjalifüüsika ja -keemia;
 keskkonna- ja energeetikauuringud;
 tuumarelvade leviku piiramine
 neuroteadused ja meditsiiniline kuvatehnoloogia
 strukturaalne bioloogia

Suuremad rajatised
Relativistlik raskete ioonide kollaider (RHIC), mis rajati kvark-gluuonplasma uuringuteks. 2008. aastani oli see maailma võimsaim osakestekiirendi.
Funktsionaalsete nanomaterjalide keskus (Center for Functional Nanomaterials, CFN) kus uuritakse nanotehnoloogilisi materjale.
Muutliku gradiendiga sünkrotron (Alternating Gradient Synchrothron), osakeste kiirendi, mida on kasutatud kolmes Nobeli auhinna pälvinud uuringus.

Nobeli auhinnad

Nobeli füüsikaauhinnad
 1957 – Chen Ning Yang ja Tsung-Dao Lee – ruumilise paarsuse jäävuse rikkumise avastamiseni viinud teoreetilised tööd
 1976 – Samuel C. C. Ting – c-kvargi ja selle antikvargi seotud seisundite avastamine
 1980 – James Cronin ja Val Logsdon Fitch – CP-paarsuse rikkumist näitavate protsesside uurimine
 1988 – Leon M. Lederman, Melvin Schwartz ja Jack Steinberger – müüon-neutriino avastamine
 2002 – Raymond Davis, Jr – Päikeselt tulevateneutriinode uurimine

Nobeli keemiaauhinnad
 2003 – Roderick MacKinnon – ioonkanal
 2009 – Venkatraman Ramakrishnan ja Thomas A. Steitz – ribosoomiuuringud

Viited

Kirjandus
 Jaak Lõhmus ja Rein Veskimäe "Universumi mikromaailm"

Välislingid

 "Dr. Strangelet or: How I Learned to Stop Worrying and Love the Big Bang" Wired 8.05
 Brookhaven National Lab Official Website
 Physics Today: DOE Shuts Brookhaven Lab’s HFBR in a Triumph of Politics Over Science
 Summer Sundays at Brookhaven National Laboratory
 Annotated bibliography for Brookhaven Laboratory from the Alsos Digital Library for Nuclear Issues
 Headlines

Tuumafüüsika
Osakestefüüsika
Laboratooriumid