Tiit Vähi

Tiit Vähi (sündinud 10. jaanuaril 1947 Valgamaal Kaagjärve vallas) on eesti poliitik, ettevõtja ja endine kaardilugeja, Eesti peaminister aastatel 1992 ja 1995–1997.

Vähi lõpetas Valga 1. Keskkooli 1965. aastal, Tallinna Polütehnilise instituudi peenmehaanika-insenerina 1970 cum laude ning Eesti Kõrgema Kommertskooli 1988.

1972. aastast töötas ta Valga autotranspordibaasis nr 9 ning 1976–1989 oli selle direktor. Aastatel 1974–1989 kuulus ta NLKP-sse. Ta organiseeris Valgamaal Rahvarinnet ja juhatas selle piirkondlikku komiteed.

1975. aastal oli ta Hillar Salumäe kaardilugeja võidetud Saaremaa Rallil.

1989–1990 oli ta Eesti NSV Transpordikomitee esimees ja transpordiminister. 1990–1992 oli ta transpordiminister Edgar Savisaare valitsuses. Ta saavutas Eesti lennujaamade, raudteede ja sadamate ülemineku Moskva kontrolli alt Eesti kontrolli alla. 1991, vahetult pärast Eesti taasiseseisvumist määrati Tiit Vähi valitsuse eriesindajaks Kirde-Eestis.

Ta kutsuti peaministriks 1992. aastal pärast Edgar Savisaare valitsuse lagunemist. Tiit Vähi esimest valitsust nimetati ametnike valitsuseks, sest enamik selle liikmetest olid oma ala spetsialistid või bürokraadid, mitte poliitikud. Selle valitsuse ajal lasti käibele Eesti kroon ja asutati Eesti Erastamisagentuur. Vähi valitsus kestis kuni 1992. aasta riigikogu valimisteni, misjärel sai peaministriks Mart Laar.

1993–1995 oli Vähi Tallinna linnavolikogu esimees ning Eesti Linnade Liidu juhatusee esimees.

Tiit Vähi ümber moodustus 1995. aastaks väga laia poliitspektrit koondav tsentristlik Koonderakond, mis võitis 1995. aasta Riigikogu valimised veenva ülekaaluga: valimisliit Koonderakonna ja Maarahva Ühendus saavutas 101 riigikogu kohast 42. Nii sai Tiit Vähi uuesti peaministriks ning ta oli seda 1997. aastani, juhtides järjest kaht valitsust: algul Keskerakonnaga (Tiit Vähi teine valitsus), siis Reformierakonnaga (Tiit Vähi kolmas valitsus). Ta astus tagasi korteriskandaali tõttu, ehkki võitis Riigikogus vastava usaldushääletuse 46:45.

Koonderakond lagunes 1999. aastal ja pärast 1999. aasta riigikogu valimisi lõpetas tegevuse. Tiit Vähi astus Reformierakonda ning oli  aastani selle lihtliige. Ta on ka valimistel osalenud, ent on suurest poliitikast eemal. 

2000. aastatel asus Tiit Vähi juhtima mastaapset projekti: Euroopa Liidu idapoolseima sadama ehitamist Sillamäele. Kahasse Venemaa äripartneritega kompleksselt kavandatud ja ehitatud Sillamäe sadama esimene järk valmis oktoobris 2005.

Ühiskondlik tegevus 
Ta on Eesti Suurettevõtete Assotsiatsiooni juhatuse liige ning 2008-? oli juhatuse esimees. Ta on Lionsi klubi, Eesti Jahimeeste Seltsi ning Eesti Inseneride Liidu liige.

Tunnustus
 Rahvaste Sõpruse orden
 1992 Eesti Vabariigi majanduspreemia
 2001 Riigivapi II klassi teenetemärk
 2002 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk
 2013 Tallinna teenetemärk
 2016 EY Ettevõtja elutööpreemia

Vaata ka
Tiit Vähi esimene valitsus
Tiit Vähi teine valitsus
Tiit Vähi kolmas valitsus

Viited

Välislingid

Sulev Vedler, Tiit Vähi kiire rikastumine, Eesti Ekspress, 26. september 2002
Andres Reimer, Tiit Vähi: Andrus Ansip takistab majanduskriisist väljumist, Ärileht, 8. mai 2008
 Sulev Oll, Tiit Vähi: Eesti muutub ummikriigiks, Maaleht, 9. oktoober 2008
Toomla: Eesti poliitikud pole russofoobsed, Eesti Päevaleht, 9. oktoober 2008
 Kaarel Tarand, Vähi nutab vales leinamajas, Eesti Päevaleht, 14. oktoober 2008
AIN SEPPIK: Tarand ründas Vähi isikut, Eesti Päevaleht, 14. oktoober 2008
 Rainer Kerge. Tiit Vähi: "Ansipi soovimatus teisi kuulata on viinud peaministri isolatsiooni." Õhtuleht, 6. juuni 2009
 Sillamäe Sadam
 Avaldati 26. jaan 2017, Paul Poderat, Kohtumisõhtu Tiit Vähiga, youtube.com

Eesti siseministrid
Transpordiministrid
Eesti ettevõtjad
Eesti Koonderakonna poliitikud
Eesti peaministrid
Eesti kaardilugejad
Riigivapi II klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1947