joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Lauris Kaplinski

Lauris Kaplinski (kuni 1995. aastani Lauris Toomet; sündinud 8. aprillil 1971) on eesti programmeerija. 

Ta lõpetas 1989. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1998. aastal Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna.

Ta kaitses 2013. aastal Tartu Ülikoolis doktorikraadi tööga "The application of oligonucleotide hybridization model for PCR and microarray optimization" ("Oligonukleotiidide hübridisatsioonimudeli rakendamine PCR-i ja mikrokiipide optimeerimiseks").

Ta on kirjutanud Inkscape'i eelkäija tarkvaraprogrammi Sodipodi.

Isiklikku
Tema isa on kirjanik Jaan Kaplinski ja ema kirjanik Tiia Toomet.

Ta on taarausuline.

Välislingid

Eesti kirjanikud
Eesti programmeerijad
Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1971
Wulfstan

Hedeby Wulfstan (tegutses 9. sajandi lõpus) oli anglosaksi reisija ja kaupmees. Pole kindel, kas Wulfstan oli pärit  Inglismaalt või Hedebyst.

Umbes aastal 880 tegi ta reisi suurele maale nimega Estland/Eastland Elblągi jõe, Visla suudme ja hilisema Ida-Preisimaa (praeguse Kaliningradi oblasti) piirkonnas. Tema reisi kohta kirjutas raamatu arvatavasti Inglismaa kuningas Alfred Suur. 

Kaupmehed
9. sajand
Euroopa keskaeg
The X Factor (album)

"The X Factor" on Iron Maideni kümnes stuudioalbum. Albumi andis 1995. aasta oktoobris välja plaadifirma EMI. Lauljaks on esmakordselt Blaze Bayley ning plaadikujunduse tegi Kanada kunstnik Hugh Syme. Albumilt anti välja singlid "Man on the Edge" ja "Lord of the Flies".

Albumi promotuur kandis nime X Factour. Selle tuuri mõned kontserdid oli bänd sunnitud ära jätma, kuna intensiivse kontserdigraafiku tõttu tekkisid Blaze Bayley'l probleemid häälega.

Bändi koosseis 
Blaze Bayley (vokaal)
Dave Murray (kitarr)
Janick Gers (kitarr)
Steve Harris (basskitarr)
Nicko McBrain (trummid)
Lisaks neile mängis klahvpille Michael Kenney ning laulus "Sign of the Cross" koor The Xpression Choir.

Laulude loend 
 "Sign of the Cross" (Steve Harris 11:18
 "Lord of the Flies" (Harris, Janick Gers) 5:04
 "Man on the Edge" (Blaze Bayley, Gers) 4:13
 "Fortunes of War" (Harris) 7:24
 "Look for the Truth" (Bayley, Gers, Harris) 5:10
 "The Aftermath" (Harris, Bayley, Gers) 6:21
 "Judgement of Heaven" (Harris) 5:12
 "Blood on the World's Hands" (Harris) 5:58
 "The Edge of Darkness" (Harris, Bayley, Gers) 6:39
 "2 A.M." (Bayley, Gers, Harris) 5:38
 "The Unbeliever" (Harris, Gers) 8:10

Iron Maideni albumid
1995. aasta albumid
Montferrat' hertsogkond

Montferrat' hertsogkond loodi sellest, mis jäi järele Montferrat' margist pärast viimase Palaiologosest pärija surma (1533) ja markkrahvkonna lühiajalist kontrolli Hispaania poolt (1536. aastani). Pärast seda lühikest vahepala läks see Gonzaga perekonnast Mantova hertsogitele. 1574. aastal ülendas keiser Maximilian II Montferrat' hertsogkonnaks. 

Sel ajal oli Montferrat pindalaga 2750 km² ja koosnes kahest eraldi osast, piirnedes Savoia hertsogkonna, Milano hertsogkonna ja Genova vabariigiga. Selle pealinn oli Casale Monferrato. 

Mantova pärilussõjaga (1628–1631) läks tükike hertsogkonnast Savoiale; ülejäänud läks Savoiale 1708. aastal, kui keiser Leopold I omandas Gonzagade valduse Mantova hertsogkonna. Järgmine Gonzagade pärija sai hiljem kompensatsiooniks Tescheni hertsogkonna Sileesias.

Vaata ka 

 Montferrat' valitsejate loend, markkrahvid ja hertsogid

Itaalia ajaloolised riigid
Piemonte
Itaalia keskaeg
Saksa-Rooma riigi valdused
Põhja-Itaalia ajalugu
Ameerika Ühendriikide eestlased

Eestlased Ameerika Ühendriikides (ka Ameerika eestlased) on Ameerika Ühendriikides elanud või elavad eestlased. 

Eesti kodanikke elas Ameerika Ühendriikides 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 25 034.

Aastast 1890 on teada, et seal elas 5100 eestlast.

Eestlasi Ameerika Ühendriikides
Mena Suvari, näitlejatar
Ivan Triesault, filminäitleja

Viited
Eesti riigihalduse minister

Riigihalduse minister on Vabariigi Valitsuse liige, kes juhib koos rahandusministriga Rahandusministeeriumi.

Riigihalduse ministri vastutusvaldkonnas on kohalike omavalitsuste ja nende korralduse arendamine, kohalike omavalitsuste finantsjuhtimine, regionaalprogrammid, regionaalarengu, riigi- ja regionaalhalduse kavandamine ja koordineerimine, ruumilise planeerimise alase tegevuse korraldamine ja järelevalve, avaliku teenistuse ja riigi personalipoliitika koordineerimine, riigivara ja riigihangetega seotud tegevus ning riigiabialane nõustamine ja koordineerimine.

Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Alates 18. juulist 2022 on riigihalduse minister Riina Solman.

Ajalugu 
Eesti Riigihalduse ministri ametikoht loodi Taavi Rõivase teise valitsuse ametisse nimetamisega. Riigihalduse ministri ametikoht loodi eelkõige riigireformi teemaga tegelemiseks, mille hulka kuulus hulgas haldusreform, bürokraatia vähendamine ja riigi parem toimimine tulevikus.

Riigihalduse ministrite loend
Parteid

Viited 

Eesti ministrid
Antti Lang

Antti Lang (sündinud 1980) on eesti päritolu Soome näitleja. 

Aastal 2011 valiti ta parimaks Soome nooreks näitlejaks.

Välislingid

Eestlased Soomes
Soome näitlejad
Eesti näitlejad
Sündinud 1980
Erkki Mustakari

Erkki Juhani Mustakari (sündinud 13. märtsil 1946 Helsingis) on eesti päritolu endine Soome teivashüppaja ja Vormel 1 sõitude telekommentaator. 

Ta kommenteeris Vormel 1 sõitude teleülekandeid aastatel 1982-2013. 

1968 ja 1969 tuli ta Soome meistriks teivashüppes.

Isiklikku
Tema onu oli kergejõustiklane Kalevi Kotkas.

Eestlased Soomes
Soome kergejõustiklased
Sündinud 1946
Spordiajakirjanikud
Teivashüppajad
Newark-on-Trent

Newark-on-Trent ehk lihtsalt Newark on linn Nottinghamshire'i krahvkonnas Inglismaal.

Suurbritannia linnad
Hannes Konno

Johannes (Hannes) Konstantin Konno (1. jaanuar 1892 Helsingi – 22. märts 1942 Helsingi) oli eesti päritolu Soome muusik ja helilooja.

Ta oli 1927. aastal Soome Džässorkestri (soome keeles Suomi Jazz Orkesteri) asutajaid. Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

Eestlased Soomes
Soome muusikud
Soome heliloojad
Hietaniemi kalmistule maetud
Sündinud 1892
Surnud 1942
Caeliuse küngas

Caeliuse küngas (ladina keeles Collis Caelius, itaalia keeles Celio) on üks Rooma seitsmest künkast. Rooma legendaarse kolmanda kuninga Tullus Hostiliuse valitsemise ajal sunniti kogu muistse Latiumi linna Alba Longa elanikkond Caeliuse künkale ümber asuma. Titus Liviuse poolt edasi antud pärimuse järgi sai küngas oma nime etruskist üliku Caelius Vibenna järgi ja seda kas seetõttu, et ta rajas sinna asustuse või kuna tema sõber Servius Tullius soovis teda peale ta surma sel viisil austada.

Rooma riigi vabariigi ajajärgul oli Caeliuse küngas moekas elamupiirkond ja jõukate inimeste residentside asukoht. Caracalla termide kohal läbi viidud arheoloogiliste tööde käigus on leitud külluslike villade rususid koos seinamaalingute ja mosaiikidega. Caeliuse künkal asuvad ka Santi Giovanni e Paolo basiilika ja muistne Santo Stefano Rotondo basiilika, mis on kuulus oma tsentraliseeritud, ringikujulise plaani poolest. Veel asuvad künkal San Gregorio Magno al Celio, San Tommaso in Formis ja Santa Maria in Domnica kirikud. Suure osa künkast võtab enda alla Villa Celimontana koos sinna juurde kuuluvate aedadega.

Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub küngas Rooma 19. linnaosas (rione), mis kannab nime Celio.

Vaata ka
 Rooma seitse küngast

Viited

Allikad
 Titus Livius. "Linna rajamisest", 1. raamat.

Välislingid
Samuel Ball Platner. "A Topographical Dictionary of Ancient Rome"

Rooma
Itaalia mäed
Vaike Rannet

Vaike Rannet (1945. aastani Vaike Trummel; 19. oktoober 1925 – 23. jaanuar 1999) oli eesti kirjanik.

Elulugu
Aastatel 1932–1939 õppis ta Tallinna 9. algkoolis, seejärel 1939–1942 Tallinna Kommertskoolis. Ta oli 1942–1944 telefonist Tallinna Kaugejaamas ning 1944–1946 sekretär Tööjõureservide Peavalitsuses. 

1945. aastal abiellus ta Egon Rannetiga, kelle erasekretäri, isikliku toimetajana ja hooldajana ta tegutses kuni kirjaniku surmani 1983. aastal, mistõttu ta mujal tööl ei käinud.

Vaike Rannet tegi kirjanduslikke katsetusi juba enne Egon Ranneti surma, kuid see ei leidnud abikaasa toetust. Pärast abikaasa surma kirjutas Vaike Rannet lõpuni  Egon Ranneti suurromaani "Kivid ja leib" II osa (1985). Ta kirjutas ka romaani "Kivid ja Leib" III osa (ilmus 1992) ja IV osa (ilmus 1996). Romaanidest kujunesid menuteosed eesti lugejate seas.

Isiklikku
Tema isa oli Aleksei Trummel (1900–1988; töötas Nõukogude ajal Eesti NSV Siseministeeriumi asutustes) ja ema Amalie-Melide (sündinud Sidok; 1894–1966) oli kooliteenija. Vanemad lahutasid 1936. aastal.

Vaike Ranneti teine elukaaslane pärast esimese abikaasa surma oli Vello Rehkalt (sündinud 1944).

Viited

Välislingid
Haud Tallinna Metsakalmistul

Eesti kirjanikud
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1925
Surnud 1999
Henrihh Hrinevski

Henryk Hryniewski (gruusia keeles ჰენრიხ ჰრინევსკი; 22. november 1869 Khuthaisi – 1937 Khuthaisi) oli Gruusia kunstnik ja arhitekt.

Elulugu 
Sündis poola peres. Pärast isa surma sõitis emaga Itaaliasse. Lõpetas Firenzes tehnikumi ja läbis katsed Kunstiakadeemias, aga 1889. aastal oli sunnitud Khuthaisisse ajateenistusse minema. Edaspidi õppis ta Karlsruhe polütehnikumis arhitektuuri, naasis Itaaliasse ja lõpetas seal õpingud. 1898 läks ta tagasi Gruusiasse ja elas Tiflises.

Aitas kaasa Gruusia keskaja arhitektuuri uuringutele.

1912. aastal illustreeris ta gruusia kirjandusklassiku Ilja Tšavtšavadze teose. Raamat ilmus 1914. aastal ja sai suureks sündmuseks Gruusia kultuurielus.

1902. aastal oli õpetaja Kaukaasias. Aastatel 1918–1921 oli selle asutuse direktor. Oli üks Tbilisi kunstiakadeemia asutajaid ja töötas seal professorina 1922–1937.

Ta vahistati ja represseeriti aastal 1937.

Gruusia arhitektid
Gruusia kunstnikud
Venemaa arhitektid
NSV Liidu arhitektid
Sündinud 1869
Surnud 1937
Irina Zahharenkova

Irina Zahharenkova (sündinud 23. veebruaril 1976 Kaliningradis) on Eesti pianist ja klavessinist. Ta on rahvusvahelistelt klahvpillivõistlustelt saanud palju auhindu.

Pärast Eesti Muusikaakadeemia lõpetamist jätkas ta õpinguid Soomes Sibeliuse Akadeemias.

Ta elas 2015. aasta seisuga Soomes.

Saavutused

 2008. Arthur Rubinsteini nimeline konkurss Tel Avivis - 5. preemia
 2007. Maj Lindi nimeline konkurss Helsingis - 6. preemia
 2006. Heitor Villa-Lobosi nimeline konkurss Brasiilias - 4. preemia
 2006. Johann Sebastian Bachi nimeline konkurss Leipzigis - 1. preemia ja publikupreemia
 2006. Alessandro Casagrande nimeline konkurss  Itaalias - 1. preemia ja kaks eripreemiat
 2005. Pianistide konkurss Šveitsis Genfis - 3. preemia
 2005. George Enescu nimeline pianistide konkurss Bukarestis - esikoht ja eripreemia George Enescu klaverisonaadi esituse eest
 2005. Klavessiinikonkurss „Praha kevad” Tšehhis - 3. preemia ja preemia tšehhi nüüdismuusika parima esituse eest
 2005. Pianistide konkurss Épinalis Prantsusmaal -  2. preemia ja publikupreemia
 2004. 41. festivali „Musica Antiqua” klavessiini- ja haamerklaverikonkurss Brügges - 3.  preemia haamerklaverikonkursil
 2004. Pianistide konkurss „Premio Jaén” Hispaanias Córdobas - 1. preemia, publikupreemia ja preemia kohustusliku teose parima esituse eest
 2003. M. K. Čiurlionise nimeline pianistide konkurss Vilniuses - 2. preemia ja preemia Čiurlionise teoste esituse eest

Tunnustus 
 2004 Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (kontserttegevuse ja eduka esinemise eest rahvusvahelistel konkurssidel)
 2005 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (edukas esinemine rahvusvahelistel konkurssidel)
 2020 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (kõrgetasemeline rahvusvaheline kontserttegevus ning särav ja isikupärane J. S. Bachi teoste interpretatsioon)

Viited

Välislingid

Irina Zahharenkova koduleht
Intervjuu Irina Zahharenkovaga

Eesti pianistid
Klavessinistid
Sündinud 1976
Albert I (Belgia)

Albert I (8. aprill 1875 – 17. veebruar 1934) oli aastatel 1909–1934 belglaste kuningas. 

Tema abikaasa oli Baieri Elisabeth.

29. aprillil 1925 anti talle Eesti Vabadusristi I liigi I järk.

Belgia monarhid
Vabadusristi I liigi 1. järgu kavalerid
Sündinud 1875
Surnud 1934
Musta Kotka ordeni kavalerid
Hłuski rajoon

Hłuski rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1336 km². 2009. aasta seisuga elas seal 16 457 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Biarozaŭka, Chvastavičy, Kałacičy, Kazłovičy, Katka, Kletnaje, Słaŭkavičy ja Zavałočycy külanõukogu.

Halduskeskus on Hłuski linn, teine suurem asula on Haradok. Rajoonileht kannab nime Радзіма.

Rajooni suurimaks jõeks on Pcič, teine suurem jõgi on selle lisajõgi Dakolka. Rajooni territoorium asub Kesk-Biarezina tasandikul, lõunaosa Polesje madalikul. Aastast 1980 toodetakse Hłuski rajoonis naftat. 

2009. aasta seisuga olid elanikest 94,82% valgevenelased, 3,79% venelased ja 1,39% oli teistest rahvustest. 84,57% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 13,86% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 66,16% elanikke, vene keelt aga 29,53%.

Viited

Välislingid 

Rajooni täitevkomitee kodulehekülg (vene keeles)
Rajooni kaart

Mahiloŭ oblasti rajoonid
Bazilionai

Bazilionai, ka Padubysis on alev Leedus Šiauliai rajoonis Bubiai vallas. Alev asub Dubysa jõe kaldal.

Bazilionais on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1933 püstitatud katoliku kirik ja sealne mõisakompleks.

Ajalugu 

Asulat on esimest korda mainitud aastal 1586, kuigi on võimalik, et Hermann Wartbergest on aastal 1358 maininud seda asulat nimega Dobitzen in Saulia. Aastal 1744 sai asulast alev. Aastail 1349–1836 asus alevis basiliaanide klooster, selle järgi on algselt Padubysise nime kandev alev ka oma nime saanud. Aastal 1832 sunniti basiliaanid Vilniusesse asuma, kuni aastani 1835 tegutses nende kloostri ruumides õigeusu klooster. Aastast 1886 on teada, et alevis asus sünagoog. Kuni aastani 1939 olid nimekujudena käibel nii Bazilionai kui ka Padubysis, peale seda kasutati vaid esimest nimekuju. Nõukogude ajal oli Bazilionai kohaliku kolhoosi keskasula. Aastal 1973 muudeti asula nimi ametlikult Padubysiseks, nimi Bazilionai taastati aastal 1989, ent see tõi kaasa olukorra, kus nimi Padubysis on taas paralleelselt Bazilionaiga kasutusel.

Pilte

Tuntud elanikke 
Zigmantas Citavičius – Leedu mõisnik, osales 1831. aasta ülestõusus
Kazimieras Citavičius – Leedu mõisnik, osales 1863. aasta ülestõusus
Vytenis Rimkus – Leedu kunstnik
Antanas Sireika – Leedu korvpallitreener

Viited

Välislingid 

Alev portaalis vietoves.Lt
Alevi kodulehekülg

Leedu alevid
Šiauliai rajoon
Lev Leštšenko

Lev Leštšenko (vene Лев Валерианович Лещенко; sündinud 1. veebruaril 1942 Moskvas) on vene laulja, muusikapedagoog ja produtsent.

Keskkooli lõpetamise järel tahtis Lev Leštšenko astuda teatrikooli, kuid see esialgu ei õnnestunud. 1959–1960 töötas ta Moskva Suures Teatris lavatöölisena, 1960–1961 lukksepana mõõduriistade tehases. Seejärel kutsuti ta tegevteenistusse Nõukogude Armeesse, aega teenis ta tankivägedes Saksa DV-s. 

1964. aasta septembris võeti ta vastu Riiklikku Teatrikunsti Instituuti. Juba teisel kursusel 1966. aastal sai temast Moskva Operetiteatri artist. 1970. aasta veebruaris sai ta Nõukogude Liidu Teleraadiokomitee artistiks. 1975. aastal sai kuulsaks tolle aja kohta ebakonventsionaalse laulu "Võidupäev" esitajana. 

1980. aastal esitas Moskva olümpiamängude lõputseremoonial Aleksandra Pahmutova laulu "Nägemiseni, Moskva!". 

1990. aastal asutas Lev Leštšenko estraaditeatri "Музыкальное агентство" ('Muusikaagentuur'), mis tegutseb alates 1992. aastast riikliku teatrina. 

2001. aastal ilmus Lev Leštšenko mälestusteraamat "Апология памяти" ("Mälu apoloogia").

Tunnustus 

 Vene NFSV teeneline kunstnik (1977) 
 Vene NFSV rahvakunstnik (1983) 
 Rahvaste Sõpruse orden (1980) 
 Austuse orden (1989) 
 ordeni Teenete eest Isamaa ees kõik 4 järku (2002, 2007, 2012, 2017) 
 ordeni “Teenete eest kultuuris ja kunstis” 1. laureaat (2022) 

Venemaa lauljad
Sündinud 1942
Walter Vitt

Walter Vitt (sündinud 2. oktoobril 1936 Geras) on saksa ajakirjanik, kunstikriitik ja näitusekuraator. 

Saksamaa ajakirjanikud
Kunstikriitikud
Sündinud 1936
Jan Kott

Jan Kott (27. oktoober 1914 Varssavi – 23. detsember 2001 Santa Monica) oli Poola poliitiline aktivist, kriitik ja teatriteoreetik. 

1957. aastal astus ta Poola Ühendatud Töölisparteist välja ja 1965. aastal kolis Ameerika Ühendriikidesse.

Ta sündis juudi peres, kuid viieaastaselt ristiti katoliku kirikus. 

Teatrikriitikud
Sündinud 1914
Surnud 2001
Iraida Tšubenko

Iraida Tšubenko (Ираида Чубенко, sündinud 30. novembril 1955) on Eesti finantsist ja omavalitsustegelane.

Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. Ta on töötanud Ühispanga Narva kontori juhatajana, pärast seda Kreenholmi siseauditi osakonna juhatajana.

Aastatel 2013–2016 oli ta Narva-Jõesuu linnapea.

Viited

Eesti inimesed
Narva-Jõesuu linnapead
Eesti majandustegelased
Sündinud 1955
Ferdinand Foch

Ferdinand Foch (2. oktoober 1851 – 20. märts 1929) oli Prantsusmaa kindral, Prantsusmaa, Suurbritannia ja Poola marssal, sõjateoreetik ja Esimeses maailmasõjas liitlasvägede (Antandi) ülemjuhataja.

Tema üks kuulsamaid tsitaate oli "See pole rahu, see on 20-aastane vaherahu.", mille ta lausus Versailles' rahulepingu kohta. Tema sõnad olid prohvetlikud, sest II maailmasõda algas 20 aastat ja 64 päeva pärast lepingu sõlmimist.

1918. aastast oli ta Prantsuse Akadeemia liige.

29. aprillil 1925 anti talle Eesti Vabadusristi I liigi I järk.

Prantsusmaa marssalid
Poola marssalid
Püha Georgi II klassi ordeni kavalerid
Vabadusristi I liigi 1. järgu kavalerid
Prantsuse Akadeemia liikmed
Sündinud 1851
Surnud 1929
Leóni kuningriik

Leóni kuningriik oli riik Pürenee poolsaare loodeosas.

Leóni kuningriik loodi 910. aastal, kui kuningas Alfonso III jagas Astuuria kuningriigi oma kolme poja vahel. 

Leóni alad päris tema vanim poeg García, kes valitses aastatel 910–914. Leóni kuningriigiks hakati seda nimetama tema venna Ordoño valitsusajal (914–924), mil kuningriigi pealinn viidi üle Leóni linna.

Aastal 924 Leóni kuningriik, Galicia kuningriik ja Astuuria kuningriik taasühendati. Nüüd hakati seda pealinna Leóni järgi nimetama Leóni kuningriigiks.

1085. aastal vallutas Kastiilia ja Leóni kuningas Alfonso IV moslemitelt Toledo, mis sai aastateks 1087–1561 Kastiilia ja Leóni kuningate residentsiks.

1086. aasta Sagrajase lahingu kaotas Kastiilia ja Leóni kuningas Alfonso IV moslemi Almoraviidide kaliifi Youssef ibn Tachfine vägedele ning rekonkista edenemine pidurdus. Berberi Almoraviidide dünastia, valitses Marokos, Mauritaanias, Lääne-Alžeerias ja Hispaanias (al-Andalus).

1095. aastal moodustati kuningriigi koosseisus Portugali krahvkond Ibeeria poolsaare läänerannikul, mis alates 12. sajandi algusest valitses ennast sisuliselt Leóni kuningatest sõltumatult ja eraldus 1139. aastal ametlikult Portugali kuningriigina.

1195. aastal kaotas Alfonso VIII Alarcose lahingu Almohaadide kaliifi Abu Yusuf Yaqub al-Mansuri vägedele.

1212. aastal võitsid Kastiilia, Leóni, Aragóni kuningriigi, Navarra kuningriigi väed Alfonso VIII juhtimisel Las Navas de Tolosa lahingus Almohaadide vägesid.

Leóni kuningriigi iseseisva eksistentsi lõpuks loetakse 1230. aastat, mil kuningriigi vallutas Kastiilia kuningas Fernando III ja liitis selle oma kroonivaldustega. Ametlikult kahte riiki ei ühendatud ja León moodustas Kastiiliaga personaaluniooni, kuid võimukeskuseks kujunes Kastiilia.

Kastiilia ja Leóni kuningad
1217–1250, Fernando III Püha
1252–1284, Alfonso X Tark
1284–1295, Sancho IV
1295–1312, Fernando IV
1312–1350 Alfonso XI (1311–1350)
1350–1366 ja 1367–1369 Pedro I Julm (1334–1369)
1366–1367 ja 1369–1379 Enrique II (1334–1379)
1379–1390 Juan I (1358–1390)
1390–1406 Enrique III (1379–1406)
1406–1454 Juan II (1405–1454)
1454–1474 Enrique IV (u. 1420–1474)
1474–1504 Isabel I (1451–1504)
1504–1506 Felipe I (1478–1506)
1506–1555 Juana Nõdrameelne (1479–1555), reaalselt valitsesid ta isa Fernando II ja regendid
1516–1556, ametlikult 1555–1556 (1516–1555 kaaskuningana) Carlos I (1500–1558), ka Aragóni kuningas, temast alates olid Kastiilia monarhid ka kogu Hispaania kuningad.

Viited

Hispaania ajaloolised riigid
Portugali ajalugu
Hispaania keskaeg
 
Euroopa ajaloolised riigid
Kastiilia kuningriik
Józef Haller

Józef Haller (13. august 1873 Jurczyce – 4. juuni 1963 London) oli Poola sõjaväelane (kindral).

Ta sündis aastal 1873 Jurczyces (asub Krakówi maakonnas Väike-Poola vojevoodkonnas)

Ta juhatas Esimeses maailmasõjas mitmeid väeüksusi.

2. juunil 1922 anti talle Eesti Vabadusristi I liigi II järk.

Isiklikku 
Tema onupoeg oli Poola poliitik ja sõjaväelane Stanisław Haller de Hallenburg.

Poola kindralid
Vabadusristi I liigi 2. järgu kavalerid
Sündinud 1873
Surnud 1963
Kodumaa Hoiu-Laenuühistu

Kodumaa Kapitali Hoiu-laenuühistu on 2014. aastal asutatud ning 14.01.2015 Äriregistrisse kantud finantseerimisasutus . Ühistu õiguslikuks vormiks on tulundusühistu. Lisaks peakontorile Tallinnas on ühistul ka üle-Eestiline liikmete aktiivne võrgustik. Ühistu tegevuspiirkond on Eesti Vabariik.
Kodumaa Kapitali Hoiu-laenuühistu on ühistuline finantseerimisasutus. Hoiu-laenuühistu omanikud on ühistu kliendid, kes määravad ühistu tegevussuuna ning kel on õigus teenuste tarbimisel proportsionaalsele osale jaotatavast kasumist.

Kodumaa Kapitali Hoiu-Laenuühistu eesmärgiks on toetada ja soodustada oma liikmete majanduslikke huve ühistegevuse kaudu liikmetele teenuste osutamisega.

Tegevus 
Alates 2015. aastast pakub Kodumaa Kapitali Hoiu-laenuühistu tähtajalise ja kogumishoiuse teenust ning laenuteenust.

Liikmeks saamine 
Hoiu-laenuühistu liikmeks võib astuda (vastavalt hoiu-laenuühistu seadus § 17 lg 1):
1. füüsiline isik, kes on Eesti resident; 2. eraõiguslik juriidiline isik, kes on registreeritud hoiu-laenuühistu tegevuspiirkonnas ehk Eestis ja kes on Eesti resident.

Ühistu liikmeks ei või astuda riik ja kohaliku omavalitsuse üksused.

Vaata ka
 Hoiu-laenuühistu

Viited

Välislingid 
Kodumaa Kapitali Hoiu-laenuühistu koduleht

Eesti hoiu-laenuühistud
Traces of Sadness: live in Estonia

"Traces of Sadness: live in Estonia" on Vanilla Ninja kontsertalbum. Album ilmus 2004. aastal ja selle tootis Bros Music.

Albumil on lood, mida Vanilla Ninja esitas Tallinnas antud kontserdil, kus osales umbes 15 000 fänni.

Eesti albumid
2004. aasta albumid
Vanilla Ninja albumid
I Know

"I Know" on Vanilla Ninja singel albumilt "Blue Tattoo". Singel ilmus 2006. aastal. 

Laul jõudis mitme riigi muusikaedetabelites kõrgetele kohtadele, nt Saksamaal oli sellel kõrgeim koht 13.

Vanilla Ninja singlid
2006. aasta singlid
Globaalne rahuindeks

Globaalne rahuindeks (inglise keeles Global Peace Index, GPI) on Austraalias asuva Majanduse ja Rahu Instituudi loodud indeks, mis püüab hinnata ja võrrelda rahulikkuse astet maailma riikides ja regioonides.

Rahuindeksit koostatakse alates 2007. aastast koostöös rahvusvahelise ekspertide rühmaga. Selle aluseks on Economist Intelligence Uniti kogutud andmed. Indeksi koostamisel võetakse arvesse siseriiklikke konflikte ja riigi osalemist rahvusvahelistes konfliktides, samuti püütakse hinnata muudest teguritest (kuritegevus, terrorism, poliitiline ebastabiilsus, jms) tulenevat turvalisuse ja julgeoleku taset riigis või regioonis.

2014. aastal olid indeksi esimesed kolm riiki Island, Taani ja Austria, Eesti paiknes indeksis 162 riigi hulgas 31. kohal.

2020. aastal avaldatud indeksis oli Eesti 30. kohal.

Viited

Rahu
Portugali koloniaalsõda

Portugali koloniaalsõda (portugali keeles Guerra Colonial Portuguesa) on rida sõjalisi konflikte Portugali relvajõudude ja Portugali Aafrika asumaades tekkinud iseseisvusliikumiste vahel aastatel 1961–1974. 

Erinevalt teistest Euroopa koloniaalriikidest keeldus Portugal 1950.–1960. aastatel oma asumaade iseseisvuspüüdlusi tunnistamast ja peaminister António de Oliveira Salazar välistas igasuguse dekoloniseerimise, suurendades iseseisvusliikumiste tekkides Portugali sõjalist kohalolu asumaades. See viis kolmeharulise sõjalise konfliktini Angolas, Mosambiigis ja Portugali Guineas.

Sõda lõppes Portugalis aprillis 1974 toimunud veretu riigipöördega (nelgirevolutsioon), mille järel said kõik Portugali kolooniad aastatel 1974–1975 iseseisvuse, tehes lõpu Portugali koloniaalimpeeriumile.

Portugali ajalugu
Sõjad
Zvjezdan Misimović

Zvjezdan Misimović (sündinud 5. juunil 1982) on endine Bosnia jalgpallur.

Oma karjääri jooksul mängis ta Müncheni Bayernis, VfL Wolfsburgis, Galatasarays ja Moskva Dinamos. 

2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel oli ta Bosnia ja Hertsegoviina jalgpallikoondise poolkaitsja.

Bosnia ja Hertsegoviina jalgpallurid
Sündinud 1982
Lidija Skoblikova

Lidija Skoblikova (sündinud 8. märtsil 1939 Zlatoustis) on endine Nõukogude Liidu kiiruisutaja, kuuekordne olümpiavõitja ja kahekordne maailmameister.

Lidija Skoblikova võitis 1960. aasta taliolümpiamängudel Squaw Valleys kaks kuldmedalit ja 1964. aasta taliolümpiamängudel Innsbruckis neli kuldmedalit. 1968. aasta taliolümpiamängudel Grenoble'is saavutas 3000 meetri distantsil 6. koha ja 1500 meetri distantsil 11. koha. 

Kiiruisutamise maailmameistrivõistlustelt võitis ta kaks kulda, ühe hõbeda ja kolm pronksi. 

Karjääri jooksul püstitas ta kolm maailmarekordit:

Skoblikova isiklikud rekordid distantsiti:
500 meetrit – 45,0 (1964)
1000 meetrit – 1.31,8 (1963)
1500 meetrit – 2.21,8 (1962)
3000 meetrit – 5.04,2 (1964)

Tunnustus 
 1960, 1964 Tööpunalipu orden
 Austuse märk
 2006 Rahvusvaheline auhind "Usk ja ustavus"

Nõukogude Liidu sportlased
Kiiruisutajad
Sündinud 1939
Vilkaviškis

Vilkaviškis () (poola Wyłkowyszki, saksa Wilkowischken) on linn Leedus, Vilkaviškise rajooni ja Šeimena valla halduskeskus. Asub 23 km Marijampolėst loodes, merepinnast 73 meetri kõrgusel. Linna läbib Kaunase-Kaliningradi raudtee.

Linnas on raamatukogu ja kultuurimaja. Haridust annavad gümnaasium, algkool ja kaks põhikooli. Vilkaviškises asub Neitsi Maarja katedraal, mis on Vilkaviškise piiskopkonna keskus. Linnas on veel teinegi katoliku kirik, mis ehitati aastal 1894.

Elanikkond

1897. aasta  rahvaloenduse andmeil oli Vilkaviškise elanikest juute 60%, leedulasi 14,39%  sakslasi 9,24%, venelasi 7,6% poolakaid 6,39% ja ukrainlasi 1,45%.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vilkaviškise elanikest leedulasi 98,63%, venelasi 0,39%, sakslasi 0,15%, poolakaid 0,12%, ukrainlasi 0,08% ja teiste rahvaste esindajaid 0,6%.

Ajalugu 

Vilkaviškise küla tekkis 16. sajandil jatvingite alale. Esimene kirik ehitati sinna aastal 1620, linnaks sai 1660. XVII sajandil asusid sinna elama ka juudid. Aastal 1744 rajati Vilkaviškise mõis.

1795–1807 kuulus linn Preisimaa Uus-Idapreisimaa provintsi. Asula kasvule pani alguse aasta 1861, mil rajati Peterburi-Berliini raudtee Vilniusest Königsbergi viiv haru ja sinna rajati raudteejaam. 

Aastal 1941 küüditati 569 Vilkaviškise elanikku. Teine maailmasõda laastas rängalt linna, hävis ligi 800 maja. Peale sõda algasid taas küüditamised: 1948 aastal küüditati – 1205, 1949 aastal – 613, 1951 aastal aga – 463 elanikku.

Sõpruslinnad 

  Marly, Prantsusmaa
  Lepe, Hispaania
  Olecko, Poola

  Valmiera, Läti
  Ahaus, Saksamaa

Pilte

Tuntud elanikke 

Jonas Basanavičius – Leedu ärkamisaja tegelane
Vincas Kudirka – Leedu kirjanik
Salomėja Nėris – Leedu luuletaja
Antanas Vaičiulaitis – Leedu kirjanik ja diplomaat
Kazys Bradūnas – Leedu luuletaja
Kostas Kubilinskas – Leedu luuletaja
Miriam Markel-Mosessohn – juudi kirjanik
Jerzy Lalewicz - Poola pianist
Wiktor Budzyński – Leedu poliitik
Marian Lalewicz – Poola arhitekt
Jenny Gusyk – Leedu feminist
Robert Soblen – Nõukogude spioon
Jack Soble – Nõukogude spioon
Sonia Gaskell – Hollandi koreograaf
Aleksandr Klein – Nõukogude baleriin
Vincas Pietaris - Leedu kirjanik
Galina Šurepova - Nõukogude mereväeohvitser
Algimantas Sakalauskas - Leedu skulptor
Marius Zibolis - Leedu väravpallur
Valentina Čeplevičiūtė - Leedu ajakirjanik
Mindaugas Grigalevičius - Leedu jalgpallur
Benjamin Blumenfeld - Nõukogude maletaja
Missei Maimon - Nõukogude kunstnik

Viited

Välislingid 

Linn portaalis vietoves.Lt
Linna kodulehekülg
Linna ajaloost
Vilkaviškis XIX sajandil

Leedu linnad
Vilkaviškise rajoon
Elina

Elina on naisenimi.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Elina 230 inimesel.

Nime kandjaid
Elina Benenson, eesti näitleja
Elina Born, eesti laulja
Elina Netšajeva, eesti ooperilaulja
Elina Orumaa, eesti jurist
Elina Partõka, Eesti ujuja
Elina Purde (Elina Pähklimägi), eesti näitleja
Elina Reinold, eesti näitleja
Elina Šimkus, läti ooperilaulja
Elina Zvierava, valgevene kettaheitja

Vaata ka
Elina surm

Naisenimed
Juraj Jakubisko

Juraj Jakubisko (sündinud 30. aprillil 1938 Kojšovis) on russiini päritolu Slovakkia filmilavastaja.

Slovakkia inimesed
Filmilavastajad
Sündinud 1938
Virve (eesnimi)

Virve on eesti naisenimi.

Eestis elas rahvastikuregistri andmetel 2. detsembri 2015 seisuga 1896 Virve-nimelist inimest.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Virve 1784 naisel. Virve on Eestis populaarsuselt 101. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Virve vanuserühmas 85+, kus neid on 10 000 elaniku kohta 70,86 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 27,14. Virve on keskmiselt 71 aasta vanune (mediaanvanus on 72).

Nime kandjaid
Virve Aben, eesti tekstiilikunstnik
Virve Aruoja, eesti filmilavastaja ja näitlejatar
Virve Kiil, eesti klaasikunstnik
Virve Kiple, eesti balletitantsija ja näitlejatar
Virve Köster (tuntud ka kui Kihnu Virve), on eesti rahvalaulja
Virve Liivanõmm, eesti ajakirjanik
Virve Osila, eesti luuletaja
Virve Raag, eesti fennougrist
Virve Roost, eesti bioloog ja iluaiandusteadlane
Virve Sarapik, eesti kunstiteadlane ja semiootik

Viited

Välislingid

Naisenimed
Ardo

Ardo on mehenimi. Nime on pandud ka eestlastele.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Ardo 481 mehel. Ardo on Eestis populaarsuselt 273. mehenimi. Ardo oli keskmiselt 36 aasta vanune (mediaanvanus oli 37).

Kõige populaarsem oli eesnimi Ardo vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,25 ning Rapla maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,16.

Nime kandjaid
Ardo Hansson, eesti majandusteadlane
Ardo Juhkov, eesti laulja
Ardo Kreek, eesti võrkpallur
...

Mehenimed
Čazma

Čazma on linn ja omavalitsus Bjelovari-Bilo gora maakonnas Horvaatias.

Linn paikneb Česma jõe kaldal.

Linnas elab umbes 2800 inimest, omavalitsuses koos küladega üle 8000 inimese. 2011. aasta elanike loenduse järgi on 98% elanikest horvaadid.

Välislingid

Horvaatia linnad
Avo

Avo on mehenimi. Nime on pandud ka eestlastele.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Avo 1108 mehel. Avo on Eestis populaarsuselt 155. mehenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Avo vanuserühmas 60–64, kus neid on 10 000 elaniku kohta 21,99 ning Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 19,88. Avo on keskmiselt 59 aasta vanune (mediaanvanus on 60).

Nime kandjaid
Avo Hirvesoo, eesti muusikateadlane
Avo Keel, eesti võrkpallur ja treener
Avo Keerend, eesti graafik
Avo Kittask, eesti ooperilaulja
Avo Laido, eesti sõjaväelane
Avo Org, eesti majandusteadlane
Avo Ots, eesti tehnikateadlane
Avo Paistik, eesti karikaturist, kunstnik, filmirežissöör
Avo Piht, eesti laevakapten
Avo Sõmer, eesti musikoloog ja helilooja
Avo Talpas, eesti maadleja
Avo-Rein Tereping, eesti psühholoog ja elektroonikainsener
Avo Tints, eesti ettevõtja
Avo Tölpt, eesti ettevõtja, õigeusu vaimulik ja karatekohtunik
Avo Ulvik, eesti muusik, helilooja ja helirežissöör

Viited 

Eesti mehenimed
Einar

Einar on norra- ja rootsipärane mehenimi. Nime on pandud ka eestlastele.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Einar 767 mehel. Einar oli populaarsuselt 207. mehenimi. Einar oli keskmiselt 53 aasta vanune (mediaanvanus oli 54). Kõige populaarsem oli eesnimi Einar vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 14,2.

Nime kandjaid
Einar Gerhardsen, norra poliitik
Einar Himma, eesti sõjaväelane
Einar Jónsson, islandi skulptor
Einar Kiviste, eesti vaimulik
Einar Klaamann, eesti geoloog
Einar Kont, eesti maadleja
Einar Laigna, eesti vaimulik ja ohvitser
Einar Maasik, eesti kirjanik
Einar Orgmets, eesti loomakasvatusteadlane
Einar Sanden, eesti meremees ja kirjanik
Einar Soone, eesti vaimulik
Einar Tammur, eesti ornitoloog ja looduskaitsja
Einar Vallbaum, eesti majandustegelane ja poliitik

Vaata ka
Einari
Einars
Heinar

Viited 

Mehenimed
Evald

Evald on mehenimi, mille kandjaid leidub eeskätt Põhja-Euroopas, sh Eestis.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Evald 377 mehel. Evald on Eestis populaarsuselt 308. mehenimi.

Evald oli keskmiselt 71 aasta vanune (mediaanvanus on 73). Kõige populaarsem oli eesnimi Evald vanuserühmas 85+, kus neid on 10 000 elaniku kohta 23,17 ning Järva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 5,79.

Nime Evald nimepäev on 3. oktoober.

Nime kandjaid
Evald Aav (1900–1939), eesti helilooja ja koorijuht
Evald Hermaküla (1941–2000), eesti näitleja, teatrilavastaja, filmilavastaja ja näitejuht
Evald Mikson (1910–1993), eesti jalgpallur
Evald Okas (1915–2011), eesti maalikunstnik ja graafik
Evald Raidma (1953–), eesti muusik
Evald Tipner (1906–1947), eesti jalgpallur

Viited 

Mehenimed
Heino (eesnimi)

Heino on mehenimi.

Eestis
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Heino 1946 mehel. Heino oli populaarsuselt 91. mehenimi. Heino oli keskmiselt 70 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 70). Kõige populaarsem oli eesnimi Heino vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 69,36.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Heino 1838 mehel. Heino oli populaarsuselt 95. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Heino vanuserühmas 85+, kus neid on 10 000 elaniku kohta 63,36.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Heino 1768 mehel. Heino oli populaarsuselt 97. mehenimi.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Heino 1548 mehel. Heino oli populaarsuselt 109. mehenimi.

Lätis
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Heino 34 inimesel.

Nime kandjaid
Heino Ahven, eesti keeleteadlane
Heino Eelsalu, eesti astronoom ja teadusloolane
Heino Eller, eesti helilooja
Heino Enden, eesti korvpallur ja korvpallitreener
Heino Gustavson, eesti aja- ja koduloolane
Heino Jõe, eesti skaudijuht, karikaturist ja ajakirjanik
Heino Kaljuste, eesti koorijuht ja pedagoog
Heino Kersna, eesti raamatugraafik ja kirjakunstnik
Heino Kostabi, eesti poliitik
Heino Kostabi, eesti muusikateadlane
Heino Kiik, eesti kirjanik
Heino Lipp, eesti kergejõustiklane
Heino Mandri, eesti näitleja
Heino Noor, eesti arstiteadlane
Heino Pars, eesti nukufilmilavastaja
Heino Puhvel, eesti kirjandusteadlane
Heino Puuste, eesti odaviskaja
Heino Rannap, eesti muusikapedagoog
Heino Ross, eesti tehnikateadlane
Heino Seljamaa, eesti nukunäitleja ja laulja
Heino Sikk, eesti kultuuritegelane
Heino Susi, eesti kirjanik ja biokeemik
Heino Teder, eesti metsandustegelane
...

Viited 

Eesti mehenimed
Hendrik

Hendrik on mehenimi. Nime on pandud ka eestlastele.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Hendrik 1075 mehel. Hendrik oli Eestis levikult 158. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Hendrik vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 21,77 ning Rapla maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 13,61. Hendrik oli keskmiselt 22 aasta vanune (mediaanvanus oli 20).

Nime kandjaid
Hendrik Adamson, eesti luuletaja
Hendrik Agur, eesti koolijuht
Hendrik Allik, eesti poliitik
Hendrik Allsaar, eesti põllumees ja ettevõtja
Hendrik Andresson, eesti arst
Hendrik Andriessen, hollandi organist, muusikapedagoog ja helilooja
Hendrik Arro, eesti tehnikateadlane
Hendrik Bekker, eesti geoloog
Hendrik Elisson, eesti poliitik
Hendrik Juurikas, eesti muusikapedagoog, helilooja ja dirigent
Hendrik Krumm, eesti ooperilaulja
Hendrik Laas, eesti põllumajandustegelane
Hendrik Lettens, eesti sõjaväelane
Hendrik Lindepuu, eesti tõlkija, näitekirjanik ja kergejõustikutreener
Hendrik Lorentz, hollandi füüsik
Hendrik Lugeveer, eesti sõjaväelane
Hendrik Maru, eesti kohtunik
Hendrik Naar, eesti tehnikateadlane
Hendrik Nagla, eesti saksofonist, klarnetist ja muusikapedagoog
Hendrik Olde, eesti maletaja ja sporditegelane
Hendrik Otloot, eesti arhitekt, pedagoog ja ehitusteadlane
Hendrik Palmre, eesti geoloog
Hendrik Pihl, eesti arstiteadlane
Hendrik Prants, eesti ajakirjanik ja ajaloolane
Hendrik Relve, eesti looduse- ja kirjamees
Hendrik Saar, eesti ajakirjanik
Hendrik Sal-Saller, eesti muusik
Hendrik Selja, eesti agronoom
Hendrik Sepp, eesti ajaloolane
Hendrik Soo, eesti advokaat, Pärnu linnapea
Hendrik Suuder, eesti poliitik
Hendrik van der Zee, hollandi kabetaja
Hendrik van der Zee, hollandi poksija
Hendrik Tallo, eesti arst
Hendrik Tamm, eesti kabetaja
Hendrik Toompere, eesti näitleja ja lavastaja
Hendrik Toompere juunior, eesti lavastaja ja näitleja
Hendrik Toompere juunior juunior, eesti näitleja ja lavastaja
Hendrik Verwoerd, Lõuna-Aafrika Vabariigi psühholoog, sotsioloog, ajakirjanik ja poliitik
Hendrik Vestmann, eesti muusik ja dirigent
Hendrik Voogd, hollandi maalikunstnik
Hendrik Vosman, eesti ajakirjanik
Han Hendrik Piho, eesti kahevõistleja
Toomas Hendrik Ilves, eesti poliitik ja diplomaat

Vaata ka
Endrik
Henrik
Heinrich

Viited 

Mehenimed
Jaanus

Jaanus on eestipärane mehenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Jaanus 3155 mehel. Jaanus oli populaarsuselt 42. mehenimi. Jaanus oli keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus oli 44). Kõige populaarsem oli eesnimi Jaanus vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 70,2.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Jaanus 7 inimesel.

Nime kandjaid
Jaanus Adamson, eesti kirjanduskriitik
Jaanus Andreus Nooremb
Jaanus Betlem
Jaanus Harro, eesti psühholoog
Jaanus Johanson, eesti rahvusest Läti näitleja
Jaanus Karm
Jaanus Kase, eesti päritolu disainer
Jaanus Kask, eesti näitleja
Jaanus Koorep
Jaanus Koort, eesti teleajakirjanik ja ettevõtja
Jaanus Kulli, eesti ajakirjanik ja teatrikriitik
Jaanus Kuum, eesti jalgrattur
Jaanus Kõrv
Jaanus Laagriküll, eesti teatrikunstnik
Jaanus Liivak
Jaanus Lillepuu
Jaanus Marrandi
Jaanus Mutli, eesti poliitik
Jaanus Männik
Jaanus Nurmoja
Jaanus Nõgisto, eesti kitarrist ja režissöör
Jaanus Nõmmsalu, eesti võrkpallur
Jaanus Orgulas, eesti näitleja
Jaanus Ots (1967–), eesti ettevõtja
Jaanus Ots (1973–), eesti jurist
Jaanus Paal
Jaanus Piirsalu, eesti ajakirjanik
Jaanus Rahumägi, eesti ettevõtja ja poliitik
Jaanus Rohumaa, eesti teatrilavastaja ja näitleja
Jaanus Silla, eesti filmirežissöör 
Jaanus Sirel, eesti jalgpallur
Jaanus Tamkivi, eesti poliitik
Jaanus Teppan, eesti murdmaasuusataja ja treener
Jaanus Uudmäe, eesti kolmikhüppaja
Jaanus Veensalu, eesti jalgpallur
Jaanus Vaiksoo, eesti kirjandusteadlane, õpetaja ja lastekirjanik
...

Viited

Vaata ka 
Jaanus (perekonnanimi)

Eesti mehenimed
Sapraša jõgi

Sapraša jõgi (läti keeles Pestava) on Eesti-Läti piiri lähedal voolav jõgi. Jõe pikkus on 24 km.

Läti jõed
Valmiera piirkond
Kristjan

Kristjan on eesti- ja sloveenipärane mehenimi. Nimi on tuletatud nimest Christian.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kristjan 4433 mehel. Kristjan on Eestis populaarsuselt 17. mehenimi.

Kristjan oli keskmiselt 26 aasta vanune (mediaanvanus oli 28).

Kõige populaarsem oli eesnimi Kristjan vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 85,19 ning Järva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 39,39.

Nime kandjaid
Kristjan Järvi, eesti dirigent
Kristjan Palusalu, eesti maadleja
...

Viited 

Eesti mehenimed
Madis

Madis on eestipärane mehenimi. Nimi on sama päritoluga kui Mattias ja Mati.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Madis 2640 mehel. Madis on Eestis levikult 54. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Madis vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 49,64 ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 36,09. Madis oli keskmiselt 38 aasta vanune (mediaanvanus oli 33).

Nime kandjaid
Madis Hint, eesti ajakirjanik
Madis Jürgen, eesti ajakirjanik
Madis Kallas, eesti kümnevõistleja 
Madis Kalmet, eesti näitleja ja lavastaja
Madis Kõiv, eesti filosoof, kirjanik
Madis Milling, eesti näitleja (koomik)
Madis Nurms, eesti teatrikunstnik
Madis Ojamaa, eesti näitleja ja lavastaja
Madis Oviir, eesti vaimulik
Madis Raukas, eesti füüsik
Madis Salum, eesti ajakirjanik
Madis Saluveer, eesti keeleteadlane
Madis Tammert, eesti bioloog
...

Viited 

Eesti mehenimed
Mart

Mart on eeskätt eesti- ja hollandipärane mehenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Mart 2654 mehel. Mart oli populaarsuselt 54. mehenimi. Mart oli keskmiselt 47 aasta vanune (mediaanvanus oli 48). Kõige populaarsem oli eesnimi Mart vanuserühmas 70–74, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 29,39.

Nime kandjaid
Mart Elango, eesti füüsik
Mart Helme, eesti ajaloolane, diplomaat ja poliitik
Mart Humal, eesti muusikateadlane ja helilooja
Mart Juur, eesti humorist, ajakirjanik ja muusikakriitik
Mart Jüssi, eesti ökoloog ja poliitik
Mart Kadastik, eesti ajakirjanik, meediategelane
Mart Kalm, eesti arhitektuuriajaloolane
Mart Kivastik, eesti kirjanik
Mart Kivimäe, eesti ajaloofilosoof
Mart Koldits, eesti näitleja ja teatrilavastaja
Mart Laar, eesti poliitik ja ajaloolane
Mart Luik, eesti ajakirjanik ja poliitik
Mart Mardisalu, eesti ajakirjanik ja ettevõtja
Mart Meri, eesti filoloog ja poliitik
Mart Mikk, eesti ooperilaulja
Mart Müürisepp, eesti näitleja
Mart Naaber, eesti võrkpallur
Mart Poom, eesti jalgpallur
Mart Rannut, eesti keeleteadlane
Mart Saarma, eesti molekulaarbioloog, Eesti Teaduste Akadeemia liige
Mart Sander, eesti laulja, näitleja, teletegelane
Mart Siimann, eesti poliitik
Mart Tarmak, eesti diplomaat ja tõlkija
Mart Toome, eesti näitleja
Mart Ummelas, eesti ajakirjanik
...

Viited 

Eesti mehenimed
Osvald

Osvald on mehenimi. Nime on pandud ka eestlastele.

Nime kandjaid
Osvald Käpp, eesti maadleja
Osvald Põldma, eesti vaimulik
Osvald Tooming, eesti ajakirjanik, kirjanik

Eesti mehenimed
Eddie's Archive

"Eddie's Archive" on Inglise ansambli Iron Maiden 2002. aastal avaldatud kollektsionääridele mõeldud plaadikogumik (box set). Metallkarpi on pakendatud 3 duubel-CD-d ("BBC Archives", "Beast over Hammersmith" ja "Best of the 'B' Sides"), Iron Maideni sugupuu ja shotiklaas. Sugupuu on täiendatud versioon sugupuust, mis avaldati koos albumiga "A Real Dead One".

Karp avaldati esmalt piiratud tiraažis ja sugupuud olid nummerdatud. Suure nõudluse tõttu aga lasti välja uusväljalase nummerdamata sugupuudega.

Sisu 
"BBC Archives"
"Beast over Hammersmith"
"Best of the 'B' Sides"

Iron Maideni albumid
2002. aasta albumid
Patroloogia

Patroloogia (kr πατήρ patér isa ja λόγος lógos sõna) on ajaloolise teoloogia osa, milles uuritakse kirikuisadeks nimetatavaid autorite elu, teoseid ja õpetust.

Teaduses (kirjandus, filosoofia jms) hakati 20. sajandi teisel poolel kasutama patroloogia asemel patristika mõistet.

Kristlus
Anatolijs Gorbunovs

Anatolijs Gorbunovs (kasutatud ka eesnime Anatolis; sündinud 10. veebruaril 1942) on Läti poliitik. 

Ta oli 3. maist 1990 kuni 8. juulini 1993 Läti ajutine riigipea (ülemnõukogu esimees).

23. veebruaril 2002 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk.

Viited

Läti poliitikud
Riia Tehnikaülikooli vilistlased
Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1942
Artūras Paulauskas

Artūras Paulauskas (sündinud 23. augustil 1953 Vilniuses) on Leedu poliitik.

2004. aasta 6. aprillist kuni 12. juulini 2004 oli ta Leedu presidendi kohusetäitja.

4. oktoobril 2004 anti talle Valgetähe I klassi teenetemärk.

Viited

Leedu poliitikud
Valgetähe I klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1953
Juan Gabriel Vásquez

Juan Gabriel Vásquez Velandia (sündinud 1. jaanuaril 1973 Bogotás) on Colombia kirjanik, tõlkija, esseist ja ajakirjanik.

Ta on õppinud Rosario Rahvusülikoolis õigusteadust. Aastatel 1996–1999 viibis ta Pariisis, kus tal Sorbonne'is valmis doktoritöö Ladina-Ameerika kirjandusest. Pärast seda elas ta aasta Belgias Ardennides ja seejärel aastani 2012 Barcelonas. Aastast 2012 elab ta taas Bogotás.

Eesti keelde on tema teostest tõlgitud "El ruido de las cosas al caer" (originaalis aastal 2011 Hispaanias, eesti keeles pealkirjaga "Asjade kukkumise hääl", hispaania keelest tõlkinud Mai Tõnisoo, välja andnud kirjastus Tänapäev, ilmunud sarjas "Punane raamat").

Colombia kirjanikud
Sündinud 1973
Juozas Olekas

Juozas Olekas (sündinud 30. oktoobril 1955 Krasnojarski krais) on Leedu poliitik ja arst, alates 2. juulist 2019 Euroopa Parlamendi liige.  Ta oli aastatel 2006–2008 ja 2012–2016 Leedu Vabariigi kaitseminister.

Ta sündis Bolšoi Ungutis Mana rajoonis Krasnojarski krais. Aastal 1974 lõpetas ta Vilkaviškises keskkooli. Aastatel 1974–1976 õppis ta Kaunase Meditsiiniinstituudis, aastal 1980 lõpetas ta Vilniuse Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna.

Tunnustused
 2013 Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk

Viited

Leedu poliitikud
Leedust valitud Euroopa Parlamendi liikmed
Leedu kaitseministrid
Leedu arstid
Maarjamaa Risti II klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1955
Maasirk

Maasirk (Geospiza) on perekond linde tsiitsitajalaste (või teise süsteemi järgi tangaralaste) sugukonnast.

Selle perekonna liigid elavad üksnes Galápagose saartel. 

Tänu Charles Darwini uurimistööle said nad laialt tuntuks kui Darwini vindid. Darwin oletas, et kõik maasirgud on põlvnenud ühest eellasliigist adaptiivse radiatsiooni tulemusel. Liigid erinevad märgatavalt noka suuruse poolest, vastavalt söövad nad ka erinevat toitu.

Süstemaatika
Maasirgu liikide vahel esineb püsivalt väikesel hulgal elujõulisi hübriide.

Perekonda Geospiza on vahel tõstetud ka tangaralaste sugukonda.

Darwini vintideks on nimetatud peale maasirkude ka liike perekondadest Camarhynchus, Certhidea, Pinaroloxias.

Liigid
Perekonda kuulub kuus liiki.
Geospiza conirostris – kõnnu-maasirk	
Geospiza difficilis (Geospiza nebulosa) – vampiir-maasirk	
Geospiza fortis – tume-maasirk	
Geospiza fuliginosa – väike-maasirk	
Geospiza magnirostris – suurnokk-maasirk	
Geospiza scandens – kaktuse-maasirk	

Tsiitsitajalased
Uku (mehenimi)

Uku on eestipärane mehenimi.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Uku 688 mehel. Uku on Eestis populaarsuselt 218. mehenimi. Uku oli keskmiselt 22 aasta vanune (mediaanvanus oli 14).

Kõige populaarsem oli eesnimi Uku vanuserühmas 5–9, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 15,34 ning Tartu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,17.

Nime kandjaid
Uku Annus, orienteeruja
Uku Hänni, astrofüüsik ja riigiametnik
Uku Masing, tõlkija, folklorist, filosoof
Uku Pihlak, keemik
Uku Randmaa, purjetaja
Uku Suviste, laulja
Uku Uusberg, näitleja ja lavastaja

Viited 

Eesti mehenimed
Vahur

Vahur on eestipärane mehenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Vahur 1161 mehel. Vahur on Eestis populaarsuselt 150. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Vahur vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,78, ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 16,7. Vahur oli keskmiselt 47 aasta vanune (mediaanvanus oli 47).

Nime kandjaid
Vahur Afanasjev, eesti kirjanik, filmitegija ja muusik
Vahur Joala, eesti sporditegelane ja teadlane
Vahur Kalmre, eesti ajakirjanik
Vahur Keller, eesti teatrilavastaja
Vahur Kersna, eesti ajakirjanik
Vahur Koorits, eesti ajakirjanik
Vahur Made, eesti ajaloolane
Vahur Sova, eesti arhitekt
Vahur Vahtramäe, eesti jalgpallur
...

Viited 

Eesti mehenimed
Vello

Vello on eestipärane mehenimi.

Nimi oli Eestis eriti populaarne 1930. aastate teises pooles ja selle üheks põhjuseks on nimetatud Mait Metsanurga 1934. aastal ilmunud teost "Ümera jõel", kus seda nime kandis üks teose peategelasi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Vello 2769 mehel. Vello oli populaarsuselt 50. mehenimi. Vello oli keskmiselt 67 aasta vanune (mediaanvanus oli 68). Kõige populaarsem oli eesnimi Vello vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 92,23.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Vello 9 inimesel.

Nime kandjaid
Vello Alas, Eesti sõjaväelane
Vello Ederma, eesti ajakirjanik
Vello Helk, eesti päritolu Taani ajaloolane ja arhivaar
Vello Janson, eesti näitleja
Vello Kümmel, eesti põllumajandus- ja omavalitsustegelane
Vello Lään, eesti ajakirjanik ja kirjanik
Vello Mäeots, eesti laulja
Vello Mäss, eesti allveearheoloog
Vello Orumets, eesti laulja
Vello Paatsi, eesti geograaf, kultuuri- ja teadusloolane
Vello Paluoja, eesti kunstnik, kujundusgraafik ja kalligraaf
Vello Past, eesti keemik
Vello Rekkaro, eesti majandusteadlane
Vello Saage, eesti pedagoog
Vello Salo, eesti katoliku vaimulik ja teoloog
Vello Salum, Eesti vaimulik ja poliitik
Vello Salumets, eesti muusik ja tõlkija
Vello Toomemets, eesti muusik ja helilooja
Vello Väärtnõu, eesti vaimulik, budismi propageerija
...

Viited 

Eesti mehenimed