20. august

20. august on Gregoriuse kalendri 232. (liigaastal 233.) päev. Juliuse kalendri järgi 7. august (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1583 – Liivi sõja lõpp: Venemaa ja Rootsi sõlmisid Pljussa jõe suudmes kolmeks aastaks Pljussa vaherahu. Ingerimaa läks Rootsile, Neeva jõgi selle lähema ümbrusega jäi Venemaale.
 1704 – Põhjasõda, Narva piiramine: venelastel, kes olid koondanud Narva alla 45 000 meest, õnnestus sedapuhku linn hoogsa tormijooksuga vallutada.
 1781 – 
 1915 – 
 1933 – Tallinna saabusid miiniristlejate Lennuk ja Vambola uued (Peruu) meeskonnad.
 1937 – Poola sõjalaevad Grom, Burza ja Wicher saabusid Tallinna ametlikule külaskäigule.
 1941 – Saksamaa väed alustasid pealetungi Tallinnale, mille kaitseks oli koondatud 40 000 punaväelast ning Balti laevastiku suurtüki- ja lennuvägi. Pealetung arenes edukalt.
 1988 – Pilistveres asutati Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (ERSP; esimees Lagle Parek).
 1991 – Tallinna jõudsid Pihkva dessantdiviisi üksused. Vabatahtlikud asusid julgestama Toompead ning raadio- ja telemaja. Rahvarinne korraldas Vabaduse väljakul miitingu, kus nõuti Eestile iseseisvust. Hilisõhtul kell 23.02 võttis Eesti Vabariigi Ülemnõukogu vastu Eesti Komitee juhtidega kooskõlastatud otsuse Eesti riiklikust iseseisvusest, millega de facto taastati Eesti Vabariik. Eesti Vabariigi põhiseaduse väljatöötamiseks otsustati moodustada Põhiseaduse Assamblee.
 1992 – 1992. aasta Eesti presidendivalimised: valimiskomisjon registreeris presidendikandidaatideks Lennart Meri, Arnold Rüütli, Lagle Pareki ja Rein Taagepera.
1994 – Rahvusraamatukogus peeti Keskerakonna korraldatud konverents "Primitiivse parempoolsuse kriitika".
1996 – Politseiameti peadirektor Ain Seppik vabastas ametist keskkriminaalpolitsei abidirektori Koit Pikaro ja viis ta üle madalamale ametikohale.
 1998 – Budapestis toimunud Euroopa kergejõustikumeistrivõistlustel võitis Erki Nool kümnevõistluses 8667 punktiga kuldmedali, tõustes kolme viimase alaga kuuendalt kohalt esimeseks.

Maailmas
 636 – toimus Yarmuki lahing, millega araablased vallutasid Bütsantsilt Süüria ja Palestiina, edenedes nii Euroopa suunal.
 917 – Bulgaaria tsaar Simeon I võitis Bütsantsi Anchialuse lahingus, ajades kreeklased Traakiast välja.
 1581 – Liivi sõda: Poola väed jõudsid Pihkva alla ja asusid seda piirama. Pihkva garnison vürst Ivan Šuiski juhatusel ja linnaelanikud kaitsesid end edukalt ning lõid poolakate rünnakud tagasi.
 1619 – Atlandi ojakaubandus jõudis Põhja-Ameerikasse: Hollandi laev 20 mustanahalise vangiga randus Jamestownis Virginias.
 1648 – Lens´i lahinguga lõppes Kolmekümne-aastane sõda.
 1741 – Vitus Bering nägi esimese eurooplasena Alaskat.
 1866 – Baltimore'is asutati esimene ametiühing Ameerika Ühendriikides.
 1897 – Ronald Ross avastab malaariatekitaja neid levitavatest sääskedest, päev on nimetatud maailma sääsepäevaks (World Mosquito Day).
 1914 – Esimene maailmasõda: Saksa väed hõivasid Brüsseli.
 1915 – Esimene maailmasõda: Itaalia kuulutas Türgile sõja.
 1920 – Detroitis alustas tööd esimene kommertsraadiojaam.
 1934 – Adolf Hitler sai Saksamaa presidendiks.
 1940 – Lev Trotskile tehti atentaat. Ta suri järgmisel päeval.
 1960 – Senegal lõi lahku Mali föderatsioonist ja kuulutas välja iseseisvuse.
 1968 – Praha kevad: Nõukogude tankid sisenesid Prahasse.
 1975 – NASA lennutas Marsi suunas teele kosmoseaparaadi Viking 1.
 1977 – NASA lennutas kosmosesse kosmoseaparaadi Voyager 2.
 1988 – Iraani-Iraagi sõda lõppes relvarahuga.
 2000 – Vene Õigeusu Kirik kuulutas keiser Nikolai II ja tema perekonna pühadeks märtriteks.

Sündinud 

 1561 – Jacopo Peri, itaalia helilooja
 1779 – Jöns Jacob Berzelius, rootsi keemik
 1827 – Charles De Coster, belgia kirjanik
 1827 – Josef Strauss, austria helilooja ja dirigent
 1847 – Bolesław Prus, poola kirjanik
 1860 – Raymond Poincaré, Prantsuse poliitik
 1873 – Eliel Saarinen, soome arhitekt
 1881 – Aleksander Hellat, Eesti poliitik
 1883 – vend Vahindra (paljasjalgne Tõnisson)
 1884 – Rudolf Bultmann, saksa teoloog
 1886 – Paul Tillich, saksa-ameerika teoloog
 1897 – Tarjei Vesaas, norra kirjanik
 1898 – Vilhelm Moberg, rootsi kirjanik
 1901 – Salvatore Quasimodo, itaalia luuletaja
 1909 – Martin Hansen, taani kirjanik
 1922 – Roland Laasmäe, eesti koorijuht
 1926 – Inna Taarna, eesti näitleja
 1932 – Manmohan Singh, india poliitik
 1934 – Rein Karemäe, eesti teleajakirjanik
 1935 – Sulev Uus, eesti ajakirjanik ja ajakirjandusõppejõud
 1936 – Allan Kullaste, eesti televisiooni- ja raadiojuht
 1937 – Andrei Mihhalkov-Kontšalovski, vene filmirežissöör
 1937 – Boriss Rõtov, eesti maletaja
 1940 – Agu Sisask, eesti tõlkija ja luuletaja
 1940 – Karin Lüüs, eesti sisustusarhitekt
 1941 – Slobodan Milošević, Serbia ja Jugoslaavia poliitik
 1941 – Mare Mikof, eesti skulptor
 1944 – Rajiv Gandhi, India poliitik
 1948 – Robert Plant, briti laulja
 1951 – Muḩammad Mursī, Egiptuse poliitik
 1953 – Raimo Raag, eesti keeleteadlane
 1953 – Mart Ummelas, eesti raadioajakirjanik
 1954 – Meelike Palli, Eesti diplomaat ja tõlkija
 1959 – Kai Kaljo, eesti kunstnik
 1968 – Waldemar Stoffel, saksa kunstnik
 1981 – Artur Kotenko, eesti jalgpallur

Surnud 

1153 – Bernard Clairvaux'st, abt
1639 – Martin Opitz, saksa luuletaja
1823 – Pius VII, paavst
1854 – Friedrich Schelling, saksa filosoof
1946 – Vojtech Tuka, slovaki poliitik ja jurist (hukati)
1959 – Alfred Kubin, austria graafik ja kirjanik
1967 – Tiit Lehto, eesti helilooja
1977 – Groucho Marx, USA filminäitleja
1982 – Ulla Jacobsson, rootsi näitleja
1988 – Jean-Paul Aron, Prantsuse kirjanik ja filosoof
2001 – Fred Hoyle, astronoom ja kirjanik

Pühad 
Eesti riigipüha: taasiseseisvumispäev
 Ungari: Püha Istváni päev
Katoliku kirikus Clairvaux' püha Bernardi mälestuspäev

Ilmarekordid 
...

Vaata ka 
 20. Augusti Klubi
 20. augusti mälestuskivi

Viited 

August 20