joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Lapstööjõud

Lapstööjõud on alla 15-aastaste (Rahvusvahelise Tööhõiveorganisatsiooni (ILO) järgi) tööhõive, mis on laste osalemine majandustegevuses osalise või täistööajaga. Lapstööjõud võib pärssida laste kehalist, sotsiaalset või vaimset arengut. Lapstööjõu kasutamine ohustab tulevaste põlvkondade võimet muutustega toime tulla. Eri riikides on kehtestatud erinevad vanusepiirangud, millest nooremaid lapsi tööle võtta ei tohi. Paljudes kolmanda maailma riikides on lapsed tööle võetud varajases nooruses; eriti kasutavad neid rahvusvaheliste korporatsioonide alltöövõtjad. Lapstööjõu kontrollimine ja reguleerimine on kolmanda maailma riikides väga raske, sest lapsed töötavad väljaspool ametlikult reguleeritud tööturgu.

Lapstööjõu kasutamine
Kogu maailmas on 218 miljonit 5–17-aastast last. Nendest 152 miljonit on lapstööjõu ekspluateerimise ohvrid (88 miljonit poissi ja 64 miljonit tüdrukut); peaaegu pooled neist, 73 miljonit, töötavad ohtlikes organisatsioonides. Kõige rohkem kasutatakse lapstööjõudu Aafrikas (72,1 miljonit), 62,1 miljonit Aasias ja Vahemere piirkonnas, 10,7 miljonit Ameerika Ühendriikides, 1,2 miljonit Araabia maades ning 5,5 miljonit Euroopa ja Kesk-Aasia riikides. Lapstööjõudu kasutatakse peamiselt põllumajanduses (71%), mis hõlmab kalandust, metsandust, loomakasvatust, vesiviljelust, kui ka elatus- ja kaubanduslikku kasvatamist; 17% teenustest ja 12% tööstussektoris.

Lapstööjõu kasutamist põllumajanduses on avastatud:
 banaaniistandustest Ecuadoris;
 teeistandustest Argentinas ja Bangladeshis;
 puu- ja köögiviljakasvandustest Ameerikas;
 kakaoistandustest Elevandiluurannikul.

Lapstööjõu kasutamise kaotamine
Tänapäeval on UNICEF ühinenud ILO-ga, et hoida ära laste tööjõu kasutamist. Valitsuste koostöös on UNICEF projekte läbi viinud kogu maailmas, et lapsed saaksid ohtlikust tööst eemalduda ja koolis õppida. UNICEF töötab laste tööjõust mõjutatud riikides laste kaitsva keskkonna loomiseks – turvavõrgus, mis luuakse siis, kui valitsused ja kõik ühiskonnaliikmed teevad koostööd, et kaitsta lapsi igasuguse ebaseadusliku lapstöö vastu.

Bangladeshis aitas UNICEF luua keskusi, mis pakuvad tüdrukutele kooliharidust, harrastustegevusi ja tervisehoiuteenuseid. Programmi põhikomponent eeldab vanemate veenmist, et toetada tüdrukute haridust ja tunnustada tulevaste kasutegurite olemasolu koolitades sealseid inimesi sellistes asjades.

Marokos on UNICEF aidanud sadu lapsi eemaldada keraamika, vaipade kudumise ja nahktööstuse ekspluateerivast tööst.

Burkina Fasos eemaldas UNICEF kolmest kullakaevanduspiirkonnast 150 last, et õpetada peresid ja kogukondi kaevandamise ohtude eest.

UNICEF on töötanud laste tööjõu vähendamiseks ja kõrvaldamiseks, kasutades järgmisi strateegiaid: 
 Õiguskaitse, et tagada lapstööjõu rakendamine seaduse järgi
 Hariduse kättesaadavuse parandamine, hariduse kvaliteedi ja asjakohasuse parandamine, koolide vägivalla käsitlemine.
 Perede ja kogukondade teadlikkuse tõstmine ning laste ekspluateerimise vastu võitlemine
 Sotsiaalkaitseprogrammid ja rahasiirded, et parandada perekondade ja elanike majanduslikku olukorda, et vähendada vajadust laste saatmiseks tööle.

Viited

Töö
Sotsiaalprobleemid
Lapsepõlv
Dow Jonesi jätkusuutlikkuse indeksid

Dow Jonesi jätkusuutlikkuse indeksid on 1999. aastal kasutusele võetud ülemaailmsed indeksid, mis mõõdavad jätkusuutlikkuse poole pürgivate ettevõtete finantstulemusi majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsete kriteeriumide alusel.

Vaata ka
Dow Jonesi indeks
Ettevõtte ühiskondlik vastutus
Jätkusuutliku ühiskonna indeks

Viited

Kasutatud kirjandus 
Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 10.07.2011)

Jätkusuutlik areng
Börsiindeksid
Valner Valme

Valner Valme (sündinud 1970 Paides) on eesti kultuuriajakirjanik ja kolumnist. 

Ta on lõpetanud Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi ja Eesti Humanitaarinstituudi kultuuriteooria alal. 

2013 - 2020 oli ta Eesti Rahvusringhäälingu (ERR) kultuuriportaali vastutav toimetaja, olles ka portaali algataja. 

Alates 2021 töötab ta väljaande Edasi.org kultuuritoimetajana ja SA Kultuurileht veebitoimetajana, kuid jätkab raadiotööd ERR-i Raadio 2 saate "Lift" juhina ja saate "Muusikanõukogu" kriitikuna. Ta on ka Vikerraadio kirjandussaate "Loetud ja kirjutatud" üks juhte. 

Ta on teinud kaastööd kümnetele väljaannetele.

Tõlkeid eesti keelde
James Robert Waller, "Tuhat külateed", Tallinn: Varrak, 2010 (koos Rebekka Lotmaniga; ilmunud ühes köites Lia Rajandi tõlgitud teosega "Madisoni maakonna sillad")
David Abbott, "Klaverimängija", Tallinn: Varrak, 2011 (koos Rebekka Lotmaniga)
Edward Myers, "Jutuvestja", Tallinn: Varrak, 2012 (koos Rebekka Lotmaniga)
Julian Lees, "Õnnemängijad", Tallinn: Varrak, 2012 (koos Rebekka Lotmaniga)
C. K. Stead, "Risk", Tallinn: Varrak, 2014 (koos Rebekka Lotmaniga)

Viited

Eesti ajakirjanikud
Eesti tõlkijad
Sündinud 1970
Ettevõtte ühiskondlik vastutus

Ettevõtte ühiskondlik vastutus ehk vastutustundlik ettevõtlus on kontseptsioon ja juhtimisvahend, mille alusel ettevõtted integreerivad sotsiaalsed ja keskkonnaeesmärgid vabatahtlikult oma tegevusse ning suhetesse huvirühmadega.

Ettevõtte ühiskondlik vastutus aitab parandada sotsiaalset sidusust, soodustab uuendust, arendab ettevõtluskultuuri ning tõstab ettevõtete ja riigi konkurentsivõimet. See tähendab seda, et mingi ettevõtte edukuse hindamiseks ei vaadata ainult finantstulemusi, vaid ka seda, kuidas ettevõte arvestab oma tegevuse sotsiaalset mõju ja ökoloogilist jalajälge. Eriti oluliseks peetakse seda, kui ettevõtte suudab jätkusuutlikkust ja eetilisust viljeledes edendada ka oma äriedu.

Vaata ka
Sotsiaalmajandus
Sotsiaalne ettevõtlus

Viited

Kasutatud kirjandus 
Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 10.07.2011)

Jätkusuutlik areng
Majandus
Moraal
Wismari tänav

Wismari tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis.

Wismari tänav algab ristmikult Toompea tänavaga, piirneb põhja poolt Hirvepargiga, ristub Toompuiestee, piirneb Falgi pargiga, ristub Artur Kapi tänava, Koidu tänava, Villardi tänava ning lõppeb Tehnika tänavaga ristudes.

Hoonestus 
Hirvepark
Wismari 3, Taani Kuningriigi saatkonna hoone
Wismari tn 7, Riigiprokuratuuri hoone. Algne krahv Ungern-Sternbergi tellimusel arhitekt Ferdinand Heinrich Kordese 1869. aasta projekti järgi elamuks ehitatud hoone, ümberehituse järel endise Vene Talurahva Põllupanga pangahoone, 1918. aastal Eesti Vabariigi Toitlusministeeriumi ja Põllutööministeeriumi hoone ning 1919. aastast Põllutööministeeriumi hoone, 1934. aastast Kohtuministeeriumi Riigikohtu hoone. Eesti NSV ajal Eesti NSV Prokuratuuri hoone. Ehitismälestis nr 8258.
Wismari 9, hoone on ehitatud 1924. aastal arhitekt Herbert Johansoni poolt ning olnud pikka aega Herbert Johansoni koduks. Ehitismälestis nr 8557. Hoone oli Johansoni valduses kuni 1941. aastani, siis see võõrandati ning anti üle NSV Liidu mereväe Balti laevastikule.
Wismari 10, kahekorruselise kõrge ärklikorrusega puidust kortermaja. Hoone projekteeris Anton Uesson, Wismari 10 elas ja töötas aastatel 1917–1937 kirjanik Mait Metsanurk. Ehitismälestis nr 8842
Wismari 11, algselt arhitekt Erich Jacoby eramu
Wismari 12, hoone projekteeris Anton Uesson. Ehitismälestis nr 8843
Wismari 15, hoone on ehitatud 1867. aastal, projekti autor arhitekt Ferdinand Kordes, aastatel 1867–1917 asus hoones Toomvaestekool ja see kuulus Eesti Evangeelsele Luteri Kirikule. 1937. aastast tegutses hoones 15. Algkool ja seejärel Tööstuskool. 1955. aastal asus hoones Onkoloogilise Dispanseri haigla, hiljem kuni 1990. aastateni Tallinna Vabariiklik Narkoloogiadispanser. Nüüd on hoone kasutusel, 1985. aastal asutatud Wismari haiglana. Ehitismälestis nr 1250.
Asus Tallinna ja Pärnu hävituspataljonide staap- Hävituspataljonid Eestis

Ajalugu
Wismari tänava nimi on tulnud 17. sajandi lõpul samas asunud kaitseehitise nimest – seal asus siis Wismari raveliin.

1867. aastal valmis Wismari tänaval arhitekt Ferdinand Kordese projekti järgi Toomvaestekooli uus hoone Wismari tänav 15. Selle kooli järgi nimetati 19. sajandi viimasel veerandil praegust Wismari tänavat Vaestekooli tänavaks või Toom-Vaestekooli tänavaks.

Aastatel 1950–1987/9 kandis tänav Nõukogude teadlase Ivan Mitšurini auks Mitšurini tänava nime.

Viited

Välislingid

Wismari 3. Arhitektuuriajalooliselt väärtuslikud detailid, Kultuurimälestiste riiklik register

Kesklinna linnaosa tänavad
Kassisaba (Tallinn)
Mare Pork

Mare Pork (neiuna Mare Metssoo; sündinud 17. aprillil 1950) on eesti psühholoog, psühhoterapeut ja koolitaja.

Ta lõpetas 1968. aastal Tallinna 10. Keskkooli kuldmedaliga. Seejärel astus ta õppima Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia erialale esimesse lendu, kust suunati neljandal kursusel Moskva Riiklikku Ülikooli. Moskvas kaitses Mare Pork 1977. aastal ka psühholoogiakandidaadi kraadi teemal "Исследование межполушарной асимметрии в процессе стереоскопического восприятия", hiljem on ennast täiendanud Inglismaal ja Ameerika Ühendriikides, sh stažeerinud Middletowni Nõustamiskeskuses ja Yale'i Ülikoolis.

Mare Pork töötab Tallinna Ülikoolis kliinilise psühholoogia (emeriit)professorina. Talle kuulub konsultatsioonifirma HR Consulting. Pork on teinud psühholoogiakoolitusi Invictas, Äripäeva koolituskeskuses jt koolitusfirmades. Ta on kuulunud Heateo Sihtasutuse nõukokku. Ta on psühholoogina nõustanud Kristina Šmiguni ja Kaia Kanepit.

Mare Pork on kirjutanud psühholoogiat tutvustavaid artikleid ajakirjades Director, Pere ja Kodu, Eesti Naine, Kirke jts. Tema sulest on pärit eessõna Shere Hite'i raamatu "Seks ja äri" eestikeelsele tõlkele (Tartu: Fontese Kirjastus, 2001) ja järelsõna Richard Lepsingeri raamatu "360° tagasiside kasutamise kunst ja teadus" tõlkele (Tallinn: Tänapäev, 2004).

Tunnustus 
2014 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited

Välislingid
 Mare Pork – koolitus ja konsultatsioonid
 "Psühholoog: kuninglik pulm pakub palju inimeste tunnetele" ERR, 29. aprill 2011
 "Mare Pork: hinnatõus koos lollitamisega teeb vihaseks" Äripäev, 16. detsember 2010
 Sulev Oll "Mare Pork: Kes ei jaksa rõõmustada, võiks kogu hingest tahta olla rahulik" Maaleht, 30. aprill 2009 (intervjuu)
 "Mare Pork: eestlane häbeneb õnnelik olla" Äripäev, 30. aprill 2009
 Marika Jürgenson "Mõtted loovad saatuse" Tervis Pluss, 13. aprill 2009 (intervjuu)
 Tarmo Teder "Jumalal on psühhoterapeudiga võrreldes mitu eelist" EPL, 12. aprill 1996 (intervjuu)
 "Mare Pork: Koolitus olgu puhkus ja pingutus" Rajaleidja.ee/Äripäev
 Veiko Täär intervjueerib Mare Porki ja Vahur Krafti Nordea telesaates, 26. aprill 2010 (video)

Psühhoterapeudid
Eesti psühholoogid
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1950
Rahvastikupüramiid

Rahvastikupüramiid on graafiline kujutis, mis näitab erinevate vanuserühmade jaotust soo kaupa mingi piirkonna (tavaliselt riigi või maailma regiooni) rahvastikus. 

Rahvastikupüramiid koosneb kahest tagakülgedega kokkupuutunud tulpdiagrammidest, X-teljel on märgitud rahvastiku osa protsentides ja Y-teljel on märgitud vanuserühma vanuste vahemik. Üks diagramm näitab naiste osa viieaastases vanuserühmas, teine näitab meeste osa. 

Rahvastikupüramiidid on kõige efektiivsem variant rahvastiku soolise-vanuselise struktuuri graafiliseks kujundamiseks.

Viited

Välislingid
Eesti interaktiivne rahvastikupüramiid aastatel 1990–2050 Statistikaameti andmetel
Riikide rahvastikupüramiidid aastatel 1950–2050 ÜRO andmete järgi
Riikide rahvastiku profiilid, sh ka rahvastikupüramiidid
Beautiful But Terrible Population Pyramids

Demograafia
Kevin Davies

Kevin Davies (sündinud Londonis) on Briti päritolu molekulaargeneetik ja teaduskirjanik. 

Ta õppis Oxfordi Ülikoolis biokeemiat ja sai doktorikraadi Londoni Ülikooli St Mary’s Hospital Medical Schoolist inimgeneetikas. Pärast järeldoktorina töötamist Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis ja Harvard Medical Schoolis võeti ta 1990. aastal tööle Londonis ajakirja Nature toimetusse.

Ta oli juhtiva geneetikaajakirja Nature Genetics asutajaid (1992) ja toimetaja, hiljem oli Bio-IT World Magazine'i asutajaid ja toimetaja.

Praegu elab Davies Lexingtonis Massachusettsis.


Teosed
1995 – Breakthrough: The Race to Find the Breast Cancer Gene. John Wiley & Sons (kaasautor Michael White)
2001 – Cracking the Genome: Inside the Race to Unlock Human DNA. Free Press
2010 – The $1,000 Genome: The Revolution in DNA Sequencing and the New Era of Personalized Medicine. Free Press
2017 – DNA: The Story of the Genetic Revolution. Alfred A Knopf (kaasautorid James Watson ja Andrew Berry)

Tõlked eesti keelde
2001 – Genoome muukides: Võidujooks inimese DNA mõistatuse lahendamiseks. (Sari "Roheline raamat". Tõlkinud Mari Kelve, Tambet Orrin ja Ain Raitviir.) Tallinn: Varrak. ISBN 998-5305108

Viited

Välislingid
Foto temast ja tema lühibiograafia
Kevin Davies. amazon.com
Author of The $1,000 Genome, Kevin Davies. Youtube, 15. oktoober 2010 

Suurbritannia ajakirjanikud
Geneetikud
Teaduskirjanikud
Sünniaeg puudub
George Michael

George Michael (kodanikunimega Georgios Kyriacos Panayiotou (kreeka: Γεώργιος Κυριάκος Παναγιώτου, Geórgios Kyriákos Panagiótou); 25. juuni 1963 East Finchley, Põhja-London – 25. detsember 2016 Goring, Oxfordshire) oli inglise laulja ja helilooja. Enne soolokarjääri tegutses koos Andrew Ridgeleyga ansamblis Wham!. 

Tema isa Kyriacos Panayiotou kolis Küproselt Inglismaale 1950. aastatel ja võttis nimeks Jack Panos. Michaeli ema Lesley Angold oli inglise tantsijanna, kelle ema oli juut.

Oxfordshire'i koroneri Darren Salteri sõnul suri Michael 25. detsembril 2016 nõrgenenud südame ja kahjustunud maksa tõttu. Michael on maetud Põhja-Londoni Highgate'i kalmistule.

Diskograafia

Duo Wham! liikmena 
"Fantastic" (1983)
"Make It Big" (1984)
"Music from the Edge of Heaven" (1986)

Sooloalbumid 
"Faith" (1987)
"Listen Without Prejudice Vol. 1" (1990)
"Five Live" (EP) (1993)
"Older" (1996)
"Songs from the Last Century" (1999)
"Patience" (2004)
"Symphonica" (2014)

Viited

Välislingid 

 Ametlik koduleht
 Ametlik blogi

Inglismaa lauljad
Küprose inimesed
Laulukirjutajad
Sündinud 1963
Surnud 2016
Lennuk (purjekas)

Lennuk on Finngulf 44 tüüpi bermuuda luup-taglasega avamere kiiljaht, mis läbis jahtkapten Mart Saarso juhtimisel Kaugpurjetamise Seltsi Thetis projekti "Eesti lipp ümber maailma" raames kõik Maa meridiaanid, liikudes mööda looduslikke veeteid ajavahemikul 16. oktoober 1999 kuni 19. märts 2001.

Purjeka kujundas Håkon Södergren, kere ehitati Soomes ja ehitus lõpetati Saare Paadis Nasval Saaremaal. Pileri Leppik ristis jahi 29. mail 1999 Nasva jahtklubi kail.

Purjeka peamised mõõtmed on järgmised:
 Üldpikkus 13,30 m
 Veeliini pikkus 11,20 m
 Laius 3,90 m
 Süvis 2,20 m 
 Veeväljasurve 12 500 kg
 Ballast (raskuskiil) 4300 kg
 Purjepind 132,00 m²
 Spinnakeri pindala 173,00 m²
 Abimootor Volvo-Penta 48 hj diiselmootor
 Elektrisüsteem 12 V, alalisvool
 Kütusevaru 140 l
 Mageveevaru 1000 l 

2011. aasta seisuga on jahi nimi La Familia. See purjetab Norra lipu all ja nüüd juba kolmandat korda ümber ilma, lootusega jõuda Skandinaaviasse aastaks 2014.

Katamaraan Nordea pardal kohtasid eestlased La Familiat (ex Lennukit) 6. juulil 2011 Neiafu sadamas.

Vaata ka 
 Ahto Valter

Viited

Välislingid 
 Purjelaev Lennuki kodulehekülg ümberilma purjetamise ajast
 Lennuki tehniliste andmete veeb ümberpallitiirul navigator.ecomatic.ee, veebiarhiivist
 Vabariigi President kohtus Eesti lipu all ümber maailma purjetanutega president.ee, 5. aprill 2001
 Now, at the tender age of 10, she has set out a third time to complete a full circumnavigation. finngulf.com
 La Familia, på tur
 Dec 04, 2006, Fakta om S/Y La Familia, Finngulf 44, lafamilia.nu
 S/Y LENNUK blog 2008–2010
 1. detsember 2008, Madis Filippov, Lennuk siirdub kolmandale maailmareisile, postimees.ee
 s/y La Familia sailing the world, Year 1 by Anne Hagen
 Tiit Pruuli, ÜKS VÄIKE JUUBEL, Go Reisiajakiri nr 20 – Oktoober 2009
 30. DESEMBER 2008, Lennuk eller La Familia?
mandag 3. juli 2017, La Familia på Mallorca...igjen etter 14 år?, SY La Familia (aka Lennuk) er en Finngulf 44 fra 1999. Den er på sin tredje jordomseiling.

Kiiljahid
Kamilavka

Kamilavka (kreeka καλυμμαύχιον; vene камилавка) on õigeusu vaimulike silindrikujuline peakate. Kreeka ja vene traditsioonis on selle kuju veidi erinev, samuti on erinevad reeglid, kes võivad kamilavkat kanda.

Algselt tähendas see sõna Bütsantsis, aga ka mujal Lähis-Idas levinud kaamelivillast mütsi.

Kreeka traditsioonis on kamilavka preestrite tavapärane peakate, alates 15. sajandist said selle kandmise õiguse ka ülemdiakonid. Kamilavka kandmise õigus omandatakse koos pühitsusega. Nii must vaimulikkond (mungad) kui ka valge vaimulikkond (abielus või tsölibaadis elavad vaimulikud, kes ei ole mungad) kannavad kreeka traditsioonis musta kamilavkat, mis kujutab endast ühtse läbimõõduga silindrit, mille tipus on silindrist laiem ketas (vaata fotot).

Vene traditsioonis võeti kamilavka diakonite ja preestrite peakattena kasutusele kreeka mõjutuste tulemusel 17. sajandi teisel poolel. Alates 1798. aastast kuulub see Vene Õigeusu Kirikus vaimulike autasude hulka, mida võib kanda vaid selleks eriõiguse saanud isik. Erandiks on munkdiakonid, kellel kamilavka kuulub alalise vaimuliku riietuse juurde.

Vene kamilavka on pisut ülespoole laienev silinder. Valge vaimulikkonna liikmed kannavad lillat või vaarikapunast, munkdiakonid musta kamilavkat.

Eestis on ajalooliselt kamilavka kandmisel järgitud vene traditsiooni ning see kehtib siiani Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirikus. Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik on tänapäeval omaks võtnud kreeka traditsiooni ja stiili.

Vaata ka

Klobuk
Skufia

Õigeusk
Peakatted
Vaimuliku riietus
Magdalina Vălčanova

Magdalina Vălčanova (bulgaaria keeles Магдалина Василева Вълчанова;  sündinud 1977 Plovdivis) on bulgaaria modell. 

Mis Vselena Bălgarija aastal 2000. 

Playboy modell aastal 2003.

Bulgaaria modellid
Sündinud 1977
Tehnoloogiline optimism

Tehnoloogiline optimism on uskumus, et inimkond suudab jätkata elu maakeral praeguse tarbimise ja rahvaarvu juures, vähendades kiiresti arenevate tehniliste lahenduste kasutuselevõtuga tunduvalt oma keskkonnamõju ja kompenseerides loodusvarade vähenemist. 

Tehnoloogilised optimistid õigustavad praegusel ajahetkel looduse intensiivset tarbimist sageli mõtteviisiga, et kui võimalikult intensiivse majandamisega saavutada kiiresti vastav tehnoloogiline tase, siis võiks hiljem lasta loodusel taastuda või korvata tekitatud kahju kunstlikult.

Kriitikute arvates, on vajaliku tehnoloogilise taseme saavutamine tegelikult võimatu või viiakse loodus enne eesmärgi saavutamist pöördumatult tasakaalust välja.

Vaata ka
Ökoloogiline tasakaal
Ökooptimism
Ökopessimism

Viited

Kasutatud kirjandus 
Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 10.07.2011)

Ökoloogia
Ökopessimism

Ökopessimism on fataalse, hukutava tähenduse omistamine inimtegevusest tulenenud negatiivsetele ökoloogilistele muutustele. 

Ökopessimistid väidavad, et globaalsed ökoloogilised kriisid paisuvad varem või hiljem totaalseks ökokatastroofiks, kust välja pole võimalik pääseda. Siiski, paremal juhul arvatakse, et ökokatastroofi on teoreetiliselt võimalik vältida, kuid inimkond ei suuda selleks ökopessimistide arvates piisava üksmeelega tegutseda. Niisugune mõtteviis võib olla hoolimatuse aluseks keskkonnaprobleemide suhtes, sest arvatakse, et niikuinii pole enam võimalik midagi päästa.

Vaata ka
Tehnoloogiline optimism
Ökooptimism

Viited

Kasutatud kirjandus 
Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 10.07.2011)

Ökoloogia
Uus-urbanism

Uus-urbanism on suund linnaplaneerimispraktikas, mis püüab asumite rajamisel ja ümberkujundamisel luua jalakäijasõbralikku ning inimlikes mastaapides mitmekesist tiheasustust vastukaaluks valglinnastumisele, autostumisele ja suurte linnaäärsete kaubanduskeskuste rajamisele. 

Uus-urbanismi põhimõtted töötasid 1980. aastatel välja Andrés Duany ja Elizabeth Plater-Zyberk.

Vaata ka
Linnauuendus
Kontsentreeritud hajutamine
Säästev linnaplaneerimine
Ökopolis

Viited

Kasutatud kirjandus 
Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 10.07.2011)

Jätkusuutlik areng
Linnaplaneerimine
Raudtee tänav (Tartu)

Raudtee tänav on tänav Tartus Tammelinnas.

Tänav algab Riia tänavalt, kulgeb algul kagusse, teeb piki Tartu–Valga raudtee äärt suure kaare ning lõpuks kulgeb edela suunas. Tänav lõpeb Laseri tänavaga ristudes.

Raudtee tänav on 3,65 km pikkune.

Raudtee tänavaga külgneb Tamme staadion.

Tartu tänavad
Tammelinn
Rudolf Kulpa

Rudolf Kulpa (7. detsember 1906 Moskva – 26. september 1997 Tartu) oli eesti filosoof ja tõlkija.

Lapsena elas Kulpa Peterburis, 1920. aastal tuli koos perega Tallinna. 1927. aastal hakkas ta Tartu Ülikoolis õppima filosoofiat, sellele lisaks üldist ajalugu, Eesti ja Põhjamaade ajalugu, arheoloogiat. Tema õpetajaks oli peamiselt Walter Freymann, ka Konstantin Ramul. 1934. aastal kaitses Kulpa magistrikraadi väitekirjaga "Oleva probleem Gustav Teichmülleril". 

1936. aastaks tõlkis ta René Descartesi teose "Arutlus meetodist". Sealtpeale kuni 1973. aastani tegutses Kulpa vabakutselise tõlkijana. 

Aastatel 1936–1940 töötas ta maksuametnikuna. Teise maailmasõja aastatel koostas ta filosoofiasõnastikku, kuid see töö jäi pooleli. Sõjajärgsel ajal tõlkis ta marksistlikke teoseid saksa, vene, inglise ja prantsuse keelest. Lisaks tõlkis ta mitu teost ajaloo, näiteks Idamaade ja keskaja ajaloo alalt, aga ka ilukirjandust.

Akadeemiliselt kuulus Rudolf Kulpa EYS Veljestosse.

Viited

Eesti filosoofid
Eesti tõlkijad
Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna vilistlased
EYS Veljesto liikmed
Sündinud 1906
Surnud 1997
Estcoy-12

Estcoy-12 oli Eesti jalaväekompanii, mis osales NATO juhitud sõjalisel operatsioonil Afganistanis alates 2011. aasta mai keskpaigast.

Kompanii peamine ülesanne oli hoida oma vastutusala ja kaitsta kohalikku elanikkonda. Lisaks oli kompanii ülesanneteks koostöös Afganistani Rahvusliku Armee ja politseiga toetada ülesehitustöid, hoida ala puhtana isevalmistatud lõhkekehadest ja vastase võitlejatest.

Vaata ka
Eesti NATO sõjalistes operatsioonides
Scoutspataljon
Estcoy

Viited 

Estcoy
Afganistani sõda (2001–)
Elupõletaja

"Elupõletaja" on ansambli HU? juunis 2009 välja antud singel. Laul oli ka HU? teisel stuudioalbumil "HU2", mis ilmus aastal 2010.

Kirjeldus
"Elupõletaja" on suvise reggae ja d'n'b (drum and bass) segarütmistikuga laul. Singel anti välja juunis 2009. See räägib sellest, kuidas muretult elu põletada, kuna keegi ei tea, mida toob homne päev. Laul saavutas häid kohti Eesti raadioedetabelites ning on seega üks HU? suuremaid hitte.

2009. aasta singlid
Sisetuum

Sisetuum on Maa tuuma keskosa, tuuma kõige kuumem osa. Seismiliste uuringute järgi on see tahke kera raadiusega 1216 km (umbes 70% Kuu raadiusest). Arvatavasti koosneb see raua-nikli sulamist ja selle temperatuur on päikese pinna temperatuuriga sarnane (umbes 5778 K ehk 5505 °C).

Vaata ka
Välistuum

Viited

Geotektoonika
Geofüüsika
Franz Hoppenstätt

Franz Hoppenstätt (surnud 1657 või 1658) oli Eestimaal tegutsenud saksa päritolu puunikerdaja.

Franz Hoppenstätt pärines tõenäoliselt Bremenist. Eestist on tema töid teada alates 1640. aastatest. 1653. aastal sai ta Tallinna kodanikuks, kus tegutses puunikerdajana. Tema varabarokseid töid ilmestab akantusornament.

Tema töödest on tuntumad Järva-Jaani kiriku kantsel (1648), Bogislaus von Roseni hauakabeli ehissein Niguliste kirikus ning Pikk tänav 71 välisuks Tallinna vanalinnas.

Hoppenstätt suri 1650. aastate lõpus, tõenäoliselt katku.

Galerii

Eesti puunikerdajad
Surnud 1650. aastatel
Tallinna linnaelanikud
Akadeemia tänav (Pärnu)

Akadeemia tänav on tänav Pärnus.

See kulgeb ristmikust, kus kohtuvad Lai tänav, Vee tänav ja Tallinna maantee (Kesklinna silla algus), Lõuna tänavani. Akadeemia tänav ristub veel Kalda (paremalt), Keskväljaku (vasakult), Õhtu põigu (paremalt), Rüütli ja Kuninga tänavaga. Tänav külgneb ka Vaasa pargi ja Jakobsoni pargiga.

Tänava on ligikaudu 530 m pikkune ja kogu ulatuses ühesuunaline. Sõita saab vaid Lõuna tänava suunas.

Nimi 
Akadeemia tänav (saksa keeles Akademiestraße) on nimetatud Academia Gustavo-Carolina järgi, mis paiknes praeguse Pärnu keskraamatukogu ehitise nurga juures.

Ajalugu 
Pärnu keskraamatukogu kandis paiknes Uus-Pärnu ordulinnus, mis ehitati arvatavasti 1311. aastal.

Akadeemia tänav tekkis 17. sajandil kui ehitati Rootsi Kuningriik ehitas Pärnusse moodsa merekindluse. 1699. aastal toodi Pärnusse Tartu ülikooli eelkäija Academia Gustavo-Carolina, mis asus ordulinnuse konvendihoones. Katku tõttu oli õppeasutus sunnitud oma tegevuse lõpetama juba 1710. aastal. Konvendihoone lagunes aga aja jooksul sedavõrd, et 1830. aastal otsustati see lammutada.

Enne teist maailmasõda moodustas Akadeemia jõepoolne osa Elevandi tänava. 18.–19. sajandil kerkis Akadeemia-Elevandi tänava piirkonda mitmeid aitu, mis kuulusid siinsetele suurematele kaubakontoritele, nagu Jacke, Schmidt, Barlehn. 20. sajandi algul hakati neid ümber ehitama ja kohandama muuks otstarbeks kui kauba ladustamiseks.

Elevandi tänava hooned ja kogu Vee ja Akadeemia vaheline ala kuni Kuninga tänavani hävinesid 1944. aasta pommirünnaku tagajärjel.

Peale sõda rajati hävitatud kvartalite asemele Akadeemia tänava äärsed kortermajad, Vaasa park ja Jakobsoni park. Selle käigus kadus kesk- ja uusajal kujunenud ajalooline tänavavõrk. 1967. aastal kerkis Keskväljaku äärde Endla teatri uus hoone.

Hoonestus 

 Akadeemia 3 – Pärnu keskraamatukogu
 Akadeemia 7 – Endine Pärnu postkontor

Akadeemia ja Keskväljaku nurgal asub Endla teater.

Viited

Välislingid 

 Akadeemia tänavale võinuks kerkida katoliku kirik – Pärnu Postimees

Pärnu tänavad
Julius Kuperjanovi tänav (Põltsamaa)

Julius Kuperjanovi tänav (varem ka Kihelkonna uulits) on tänav Põltsamaal.

Tänav algab Kesk tänavalt ja kulgeb kagu suunas.

Tänava ääres asub Põltsamaa Kultuurikeskus (Kuperjanovi 1).

Põltsamaa tänavad
Leo Martin

Leo Martin (15. jaanuar 1911 – 29. november 1973) oli eesti lavastaja ja näitleja.

Ta sündis Tartus, panga- ja linnavalitsuse ametniku pojana. ENL-i (1938) ja ETÜ liige (1955). Ta lõpetas aastal 1936 Hugo Treffneri gümnaasiumi ja Tartu Näitekunsti Stuudio. 

Töötas 1930–1934 näitlejana Vanemuises ja 1936–41 Draamateatris, evakueerus 1941 Venemaale, kuulus 1942–1944 Eesti Riiklikesse Kunstiansamblitesse, 1949–1952 Teatri- ja Muusikamuuseumi lepinguline teadur, 1952–1953 trükitööline, 1953–1955 Eesti Raadio ja 1955–1958 Eesti Televisiooni režissöör ning 1958–1973 Eesti Raadio pearežissöör. 

Kirjutanud nukunäidendeid („Aastaajad“).

Tunnustus 
 1962 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

Teosed

Lavastused 
Jevgeni Švarts "Lumekuninganna" (1945)
Gorbatov "Isade noorus" (1946)
Šurinova "Külmataat" (1947)
Gernet "Aladini imelamp" (1948, Noorsooteatris)
August Jakobson "Võitlus rindejooneta" (1948 Ugalas)
Vilde ja Enn Toona "Kui Anija mehed Tallinnas käisid" (1948 Ugala vabaõhuetendus)
Anton Tšehhov Juubel (1948 Ugalas, mängis Kuzmad)
Hugo Raudsepp "Ameerika Kristus" (1967 Draamateatris)

Telelavastusi 
Vilde "Nimekiri" (1956)
Eduard Bornhöhe "Kuulsuse narrid" (1957)

Kuuldemänge 
Eduard Vilde ja Paul Rummo "Teine Joosep" (1953)
August Kitzberg "Libahunt" (1954)
Lydia Koidula "Säärane mulk" (1958)
Aino Kallas "Patseba Saaremaal" (1959)
Rabindranath Tagore ja Nõmbergi "Laevahukk" (1961)
Drutse "Kasa Mare" (1963)
Eduard Vilde ja Enn Toona "Prohvet Maltsvet" (1965)
Romain Rolland’i "Aeg tuleb" (1966)
Vaheri ja Rähni Emajõe jutustus (1968)
Albee’ "Bessie Smithi surm" (1969)
Mait Metsanurk "Alistumine" (1969)

Osad 
Mauroner (Karl Zeller "Linnukaupleja", 1931)
Vutt (Tammsaare ja Mettuse "Mauruse gümnaasium", 1933)
Varaülem (Tammsaare "Kuningal on külm", 1936)
Peep (Rudolf Sirge "Must suvi", 1937)
Imelik (Oskar Lutsu ja Andres Särevi "Suvi", 1937)
Juustumehike (Helbemäe "Väikesed rändurid", 1938)
Aado Orvik (Hõimre "Puhkevad pungad", 1939)
Macchiavelli (Adolf Nowaczyński "Tseesar ja inimene", 1940)
Tatarlane (Maksim Gorki "Põhjas", 1941)
Hodkevitš (Tammsaare ja Särevi "Mauruse koolis", 1945).

Viited 

Eesti näitlejad
Eesti lavastajad
Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1911
Surnud 1973
Jätkusuutlikkuse teadus

Jätkusuutlikkuse teadus on valdkondadevaheline teadusharu, mis püüab mõista looduse ja ühiskonna vaheliste seoste põhiolemust.

Jätkusuutlikkuse teadus lähtub arusaamast, et traditsiooniline teaduslik lähenemine on ebapiisav komplekssete organisatsioonide ning loodusnähtuste vaheliste seoste ja toime uurimiseks. Selle tõttu erinevad jätkusuutlikkuse teaduse meetodid, struktuur ja sisu oluliselt traditsioonilisest teadusest.

Üldiselt analüüsib jätkusuutlikkuse teadus lühi- ja pikaajalisi dünaamilisi seoseid kohalike ning globaalsete loodus- ja ühiskonnasüsteemide vahel. 

Jätkusuutlikkuse teaduse alustekstiks loetakse juhtivate loodusteadlaste, ühiskonnateadlaste ja poliitikaanalüütikute ühisartiklit "Sustainability Science" (Kates et al., 2000), mis ilmus ajakirjas Science 2000. aastal. Ajakiri Sustainability Science ilmub kirjastuse Springer väljaandena alates aastast 2006.

Viited

Kasutatud kirjandus 
Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 10.07.2011)

Jätkusuutlik areng
Creedence Clearwater Revival

Creedence Clearwater Revival (lühend CCR) oli ameerika rokkansambel, mis tegutses 1959–1972.

Ansambli moodustasid kitarrist, laulja ja laulkirjutaja John Fogerty (sündinud 1945), tema vend, rütmikitarrist ja laulja Tom Fogerty (1941-1990), basskitarrist Stu Cook (snd 1945) ning trummar Doug Clifford (snd 1945), kes hakkasid koos esinema 1959. aastal Californias San Francisco lahe piirkonnas asuva El Cerrito linna keskkoolis käies. Algselt kandis ansambel nimesid The Blue Velvets ja Tommy Fogerty and The Blue Velvets. Ansambel saavutas tuntuse nende kodulinnas ja 1960. aastate alguses salvestati kohalikus stuudios paar singlit.

Nime Creedence Clearwater Revival sai ansambel 1967. aastal. Aasta hiljem ilmus ansambli omanimeline debüütalbum. Ansambel viljeles selliseid stiile nagu roots rock, swamp rock, blues rock, southern rock, kantrirokk ja blue-eyed soul. Ansambli tuntumad hitid olid "Fortunate Son", "Up Around the Bend", "Green River", "Looking Out My Backdoor", "Have You Ever Seen the Rain?", "Travelin' Band", "Proud Mary" ja "Bad Moon Rising". 

1969. aastal esines Creedence Clearwater Revival New Yorgi osariigis toimunud Woodstocki festivali teisel päeval 16. augustil.

1993. aastal võeti ansambel Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. Ajakiri Rolling Stone on valinud Creedence Clearwater Revivali kõigi aegade saja parima artisti seas 82. kohale. Ansambli plaate on USA-s müüdud umbes 28 miljonit.

Stuudioalbumid 
"Creedence Clearwater Revival" (1968)
"Bayou Country" (1969)
"Green River" (1969)
"Willy and the Poor Boys" (1969)
"Cosmo's Factory" (1970)
"Pendulum" (1970)
"Mardi Gras" (1972)

Viited 

Ameerika Ühendriikide ansamblid
Krasnõi Holm

Krasnõi Holm on linn Venemaa Tveri oblastis, Krasnõi Holmi rajooni keskus. Asub Tverist 176 km kirde pool Neledina jõe ääres.

Asulat mainitakse esmakordselt 1518 nimega Spass na Holmu. 1776 sai asula praeguse nime ja linnaõigused.

1989. aastal oli elanike arv 7875, 2010. aastal 5600. 

Tveri oblasti linnad
Raudtee tänav (Tallinn)

Raudtee tänav on tänav Tallinnas Nõmmel.

Raudtee tänav algab Rahumäel umbes 300 meetrit Rahumäe jaamast linna pool. Tänava alguse geograafilised koordinaadid on .

Tänav jookseb piki raudteed edela suunas, vahepeal kummalgi pool raudteed. Põhjapoolne haru lõpeb Kivimäel Edela tänaval ja lõunapoolne Olevi tänaval. 

Nõmme ülesõidu juures hargneb tänav kaheks. Harud jooksevad teine teisel pool raudteed, kuni põhjapoolne haru Puu tänaval lõpeb. Nõmme ülesõidust kuni Kärje tänavani on tänava lõunapoolne haru ühesuunaline. Umbes Valve tänavast alates jookseb Raudtee tänav uuesti kummalgi pool raudteed. 

Raudtee tänava Rahumäe tee ja Pärnu maantee vahelisel lõigul sõidab buss number 23 ning Hiiu ja Pargi tänava vahelisel lõigul buss number 33.

Tänava lõunapoolse haru pikkus on umbes 2700 meetrit. Põhjapoolse haru esimene jupp on umbes 2 km ja teine jupp umbes 950 meetri pikkune. Suurim majanumber lõunaharul on 123 ja põhjaharul 134.

Raudtee tänava ja Pargi tänava nurgal asub Tallinna Nõmme Gümnaasium (Raudtee 73) ning  Hiiu tänava nurgal Hiiu koolimaja (Raudtee 55). Aadressil Raudtee 68 on Tallinna Nõmme Põhikool ja Nõmme raamatukogu. Raudtee ja Tähe tänava nurgal asub Tallinna Nõmme Ristija Johannese kirik. Rahumäe tee nurgal asub Alfredi pubi. Nõmme raudteepeatuse lähedal on kohvik ja toidupood. Endises Hiiu jaamahoones tegutseb firma ITBuss.

Nõmme linnaosa tänavad
W

W (väiketähena w) ehk kaksis-v [kaksis-vee] on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht. W on ladina tähestiku 23. täht. Eesti tähestikus on W võõrtäht.

W on tekkinud keskajal kahe v- või u-tähe ligatuurist.

Eesti vanas kirjakeeles kasutati w-d tänapäeva v asemel. 20. sajandi alguskümnendeil hakkas w-täht järk-järgult asenduma v-tähega, esimesi märke v kasutamise kohta leiab 1905. aastast (Gustav Suits) ja 1907. aastast (Eesti Kirjandus). 1919.–1920. aastatel otsustati Eesti Kirjanduse Seltsi keeletoimkonna koosolekutel w asemel kasutada v-d. Sealt alates muutus v eelistatavaks, 1930. aastatel ainusoovitatavaks, ent alles 1930. aastate lõpuks oli ta enam-vähem juurdunud. Ühtlasi tähendas see, et w-d loeti võõrtäheks.

Sümbolina 
W on volframi sümbol.
W on võimsuse mõõtühiku vati tähis.
W on aminohappe trüptofaani tähis.

Viited

Vaata ka 
W rahvuspark
W. ehk George W. Bush oli USA 43. president.
"W." on Oliver Stone'i film George W. Bushist.
"W" on 1974. aasta põnevusfilm, mille lavastas Richard Quine.

Tähestikutähed
Ladina kirja ligatuurid
Küünal

Küünal on kütteainest ja sellesse paigutatud tahist koosnev põletamisvahend, mida kasutatakse valgustamiseks ja vahel ka soojendamiseks. Kütteaineks kasutatakse tüüpiliselt küünlarasva, parafiini või vaha.

Enamasti on küünlad valmistatud parafiinist, sest see on toorainetest odavaim. Küünlataht valmistatakse enamasti puuvillasest punutud nöörist ja tahi juures on oluline selle imavus, sest taht imab sulanud küünlavaha ja transpordib seda üles leegini.

Tööpõhimõte

Küünlatahi süütamisel tekib kuumus, mis hakkab sulatama leegist madalamale jäävat küünlavaha. Kuna küünlavaha sulamistemperatuur 50-64 kraadi on väga madal, muutub vaha leegi kuumusest vedelaks ja hakkab aurustuma. Aurustunud vaha hakkab liikuma mööda tahti leegi poole, kus see reageerib leegi poolt ligitõmmatud hapnikuga. Põlemine tekitab valgust, soojust, veeauru ja süsihappegaasi. Umbes veerand kogu küünla põlemisest tekkivast energiast vabaneb soojusena, mis kiirgub leegist igasse suunda. Nii sulatab osa vabanevast soojusest uut vaha ja toidab leeki küünla lõpuni põlemiseni.

Stabiilse leegi tagab sobiv põlemiskeskkond. Pärast küünla süütamist võtab leegi stabiliseerimine natukene aega, mistõttu võib leek alguses väreleda ja eritada tahma. Stabiliseerudes saavutab leek omase tilgakuju. Kui leek saab liiga palju või vähe hapnikku või vahaauru, võib see hakata värelema ja tahmama. Leegist eralduv tahm koosneb täielikult põlemata süsinikuosakestest.

Tootmine ja kasutusalad

Küünla kvaliteet sõltub valmistusmaterjali kvaliteedist. Põlemisel on oluline ka tahi asetus ja põlemiskeskkonna tingimused. Leegi kõrgus sõltub peamiselt tahi jämedusest. 

Küünlatootjad valmistavad erineva värvuse, suuruse, kuju ja lõhnaga küünlaid. Küünlaid lõhnastatakse looduslike eeterlike õlidega või kunstlike lõhnaainetega. Odavatest toorainetest tehtud küünlad eraldavad põledes õhku kahjulikke jääkaineid, sh vääveldioksiidi, mis on sisse hingates inimesele kahjulik. Kõige kahjulikumad ained eralduvad värvist, lakist või sünteetilistest lõhnaainetest. Lõhnaküünalt saab kasutada ruumi aromatiseerijana.

Küünlad on olulised sisekujunduse elemendid. Küünlaga koos kasutatakse küünlajalga või küünlaalust. Neid on tavapäraselt valmistatud eri materjalidest, näiteks metallist, klaasist, kivist, savist, portselanist, tänapäeval kasutatakse ka muid materjale nagu näiteks vääriskivid või Himaalaja sool.

Vaata ka

Paasaküünal
Säraküünal
Küünlatoos
Küüp

Viited

Valgustusseadmed
Olümpia hotell

Radisson Blu Hotel Olümpia (varem Hotell Olümpia, Reval Hotel Olümpia) on hotell Tallinna kesklinnas aadressil Liivalaia tänav 33. 

26-korruseline Radisson Blu Hotel Olümpia on üks Tallinna silmapaistvamaid ehitisi.

Ajalugu 
Hotellihoone ehitas Mehhaniseeritud Ehituskolonn nr 36 1980. aastal Tallinnas toimunud 1980. aasta suveolümpiamängude purjetamisvõistlusteks. Hoone projekteerisid Ain Andressoo, Toivo Kallas ja Rein Kersten. Hoone kõrgus on 84 m. Ehitis sai Eesti NSV riikliku preemia 1982. aastal.

Hotelli avamisel 6. aprillil 1980 osalesid näiteks EKP KK esimene sekretär Karl Vaino, Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimees Bruno Saul, Eesti NSV välisminister Arnold Green, ürituse korraldaja oli Fred Raudberg.

Külastajate käsutuses oli 405 tuba, restoran hotelli teisel korrusel, kohvikud ja baarid 2., 14. ja 26. korrusel, NSV Liidus legendaarne Olümpia varietee.

Ühes hotellitoas asus esialgu Eesti Ekspressi toimetus.

Olümpia hotelli kuulsamate külastajate seas on olnud Indira Gandhi, Alla Pugatšova, David Copperfield, ansambel Rammstein, Montserrat Caballé jne.

Tänapäev 
Tänapäeval on hotellis 390 numbrituba mitmes toakategoorias. Valikus on standard-, superior-, premium- ja peretoad ning 4 saunaga juuniorsviiti. Hotelli 13. korrust nimetatakse kalliskivikorruseks, kuna seal paiknevad 6 kalliskivisviiti, millest igaühe disaini- ja värvilahendus on inspireeritud ühest kalliskivist (rubiin, ametüst, smaragd, safiir, topaas, oonüks). Samuti asub samal korrusel suurejooneline 189 m2 suurune presidendisviit.

Hotelli 26. korrusel paikneb tervisekeskus Club 26, kus on 16-meetrine bassein, saun, sanaarium ja jõusaal. Lisaks on võimalik seltskondadel rentida ka Tallinna vanalinna vaatega privaatsauna koos väikese basseini ja istumisalaga. Tervisekeskus Club 26 renoveeriti täielikult 2016. aasta lõpus.

2017. aastal renoveeritud konverentsikeskuses on 13 mitmeotstarbelist konverentsiruumi, mis sobivad paljude ürituste korraldamiseks. Konverentsiruumides on uusim audiovisuaaltehnika, tõlkeseadmed ja tasuta WiFi. Suurim saal mahutab kuni 500 inimest.

Hotellis asub ka restoran Senso, kohvik Cafe Boulevard ja lobby-baar.

Radisson Blu Hotel Olümpiale on antud Rohelise Võtme sertifikaat, mis on suurima ulatusega üleilmne majutuse ökomärgis. Lisaks on hotelli tunnustatud rahvusvahelise Safehotelsi sertifikaadiga.

Viited

Välislingid 
 Radisson Blu Hotel Olümpia koduleht
 Reval Hotel Olümpia keerab kella 30 aastat tagasi 
 30 aastat Hotell Olümpia (vene keeles)
 Tervisekeskus Club 26 
 Cafe Boulevard
 Restoran Senso

Kesklinna linnaosa ehitised
Tallinna hotellid
Tallinna kõrghooned
Robert Vaigla

Robert Vaigla (sündinud 19. aprillil 1986) on eesti kitarrist. Ta mängib ansamblites Outloudz , Traffic ja Uudo Seppa bändis.

Isiklikku
Ta isa on basskitarrist Raul ja õde laulja Marie Vaigla.
Robert oli suhtes lauljatar Lenna Kuurmaaga, kellega neil on ka kaks ühist tütart.

Viited 

Eesti kitarristid
Sündinud 1985
Heldur Saade

Heldur Saade (12. august 1936 Tallinn  – 18. november 2021 Tallinn) oli mitmete eesti puhkpilliorkestrite dirigent.

Saade lõpetas 1967. aastal Tallinna muusikakooli trompeti (R. Tavase klass) ja puhkpillidirigeerimise erialal (H. Orusaare ja J. Krivorukovi klass). Ta oli 1971–1983 ENSV Rahvaloomingu Maja puhkpillimuusika sektori juhataja ja töötas aastast 1983 ENSV Kooriühingus puhkpilliorkestrite vanemkonsultandina. 

Ta on juhatanud mitut puhkpilliorkestrit, muuhulgas Lihula kultuurimaja puhkpilliorkestrit, Vabariiklikku Orkestrijuhtide Puhkpilliorkestrit ja Tallinna Sadama puhkpilliorkestrit. Oli IV, V ja VI koolinoorte laulupeo üldjuhte ning puhkpilliorkestrite üldjuht XXI, XXII ja XXIII üldlaulupeol.

Tunnustus 

 2004 Wirkhausi-nimeline puhkpillimuusika stipendium

Viited

Eesti dirigendid
Sündinud 1936
Surnud 2021
København (laev)

København oli viiemastiline parklaev.

København ehitati 1921. aastal Šotimaa laevatehases Ramage and Fergusson. 

Laev ehitati Taani Ida-Aasia Kompaniile õppelaevaks. 

Aastatel 1921-1928 tegi København üheksa reisi, sh kaks ümbermaailmareisi ning külastas pea kõiki maailmajagusid.

København jäi kadunuks teel Buenos Airesest Austraaliasse Atlandi ookeani lõunaosas 1928. aasta detsembri lõpus või 1929. aasta jaanuaris.

1. jaanuaril 1930 kuulutas Inglise kindlustusselts Lloyd Københavni teadmata kadunuks.

Københavni mudeli valmistas aastatel 1940-1948 Eesti kuulsaim laevamudelimeister kapten Hermann Tõnissoo, kes ehitas mudeli mõõtkavas 1:75 ning pälvis selle eest mitmeid kõrgeid üleliidulisi auhindu. 1971. aastal müüs kapten Tõnissoo oma mudeli 6000 rubla eest Tallinna Meremuuseumile.

Laeva andmed

Mahutavus: 	3901 BRT
Pikkus: 	131,9 m 
Laius: 	14,9 m
Süvis: 	8,7 m
Masti kõrgus: 	48,6 m
Peamasin: 	B&W 508 hj
Purjepind: 	4644,4 m2 
Meeskond:      15 meeskonnaliiget, 45 kadetti

Viited

Välislingid 
København

Hukkunud laevad
Atlandi ookean
Baldone piirkond

Baldone piirkond (läti Baldones novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Baldone piirkonna elanikest lätlasi 84,29%, venelasi 8,95%, valgevenelasi 2,15%, leedulasi 1,43% ja muudest rahvustest inimesi 3,18%.

Piirkond moodustati 2008. aastal Baldone valla ja Baldone linna liitmise teel. 2021. aastal liideti Baldone piirkond Ķekava piirkonnaga.

Viited

Välislingid
 Piirkonna koduleht

Läti endised piirkonnad
Iskitim

Iskitim on linn Venemaal Novosibirski oblastis. Asub Novosibirskist 26 km lõuna pool.

Ajalugu 
Iskitim loodi 1717. aastal tekkinud külade liitmise teel 1933. aastal. Aastal 1938 sai asula linnaõigused.

Viited

Välislingid 

 Iskitimi koduleht

Venemaa linnad
Novosibirski oblast
Arno Saar

Arno Saar (22. mai 1953 – 1. aprill 2022) oli eesti fotograaf.

Ta töötas Õhtulehes.

Välislingid
Seltskonnafotograaf Arno Saar: inimese teeb stiilseks tema käitumine, Elu24, 9. jaanuar 2009

Eesti fotograafid
Sündinud 1953
Surnud 2022
Bonnie Wright

Bonnie Francesca Wright (sündinud 17. veebruaril 1991) on Briti näitlejatar, kes mängis Harry Potteri filmides Ginny Weasleyt.

Suurbritannia filminäitlejad
Sündinud 1991
Elisabeth Aspe tänav

Elisabeth Aspe tänav oli tänav Tallinna kesklinnas.

Tänav nimetati eesti kirjaniku Elisabeth Aspe  mälestuseks.

E. Aspe tänav asus umbes praeguse Pronksi tänava piires, Tartu maantee ja Ed. Viiralti tänava vahelises lõigus ning likvideeriti V. Kingissepa tänava pikenduse käigus.

Viimased Aspe tänava majad lammutati kui 1970. aastate esimeses pooles rajati Pärnu ja Narva maanteed ühendav nn ringmagistraali ja kadus ka nüüdse Pronksi tänava kohal Tartu maantee poolses otsas asunud lühike Elisabeth Aspe tänav.

Viited 

Tallinna endised tänavad
Ahtri tänav

Ahtri tänav on tänav Tallinna kesklinnas Sadama asumis.

Ahtri tänav algab Mere puiesteelt ning suundudes paralleelselt Tallinna lahe rannikujoonega ja Narva maanteega, ristudes vasakult Poordi, Laeva ja Paadi tänavaga; paremal pool Roseni, Rotermanni, Hobujaama, Parda tänavaga ning lõppeb Jõe ja Tuukri tänava ristmikul.

Hoonestus 
Ahtri tänava parempoolsel küljel on Rotermanni kvartali hooned, Admirali maja ning Maailmakaubanduse keskuse (WTC) hoone (Ahti ja Jõe tänava nurgamaja).

Ahtri tänava sõidusuundi eraldaval haljasalal asub 1908. aastal baltisaksa inseneri Ernst Boustedti projekti järgi ehitatud Rotermanni soolaladu (Ahtri tänav 2). Soolaladu rekonstrueeriti aastatel 1995–1996 arhitekt Ülo Peili ning sisearhitekt Taso Mähari projekti kohaselt. 1996. aastal koolis Rotermanni soolalattu Eesti Arhitektuurimuuseum. 

Ahtri 6 kinnistu oli ajalooliselt oli Rotermanni kaubajaam, kuhu planeeritakse uus büroohoonet Golden Gate.

Haljasala lõpus asub Olerexi bensiinijaam, Ahtri 6B. 

Ahtri tänavast vasakul, Tallinna lahe pool, asuvad Merekeskus kaubanduspindadega, Admiraliteedi basseinis Tallinna sadama Vanasadama C-terminal, Vanasadama Jahisadama kai, aastatel 1752–1755 rajatud Tallinna Püha Siimeoni ja Naisprohvet Hanna kirik ning Norde Centrumi kaubanduskeskus.

Galerii

Ajalugu

Vanim teade Ahtri tänava kohta pärineb aastast 1793, tänav kandis kuni 1950. aastani Siimeoni tänava nime (variant Siimoni tänav, Simuna, Simeonstrasse). Tänava nimi tulenes tänava ääres asuva õigeusu Püha Simeoni ja Naisprohvet Hanna kiriku nimest. Aastatel 1950–1958 kandis tänav nime Mere tänav.

Aastatel 1910–1934 lõppes Siimoni tänav Narva maanteel, kulgedes lõpus mööda praegust Parda tänavat; nüüdse Parda tänava lõik eraldati Siimoni tänavast 1934. aastal ja liideti loodava Villem Reimani tänavaga.

Eesti NSV ajal asus Ahtri tänava piirkonnas 84. sõjaväe raudbetoonitehas ja Ahtri 3, 84. tehase metallitsehh. Sadama tänaval asunud sõjaväe raudbetoontoodete tehase ja selle ehitusväeosa kohale on rajatud Tallinna sadama Reisisadama uued juurdepääsud ja parkla.

Viited

Kesklinna linnaosa tänavad
Sadama
Kalev Järvela

Kalev Järvela (sündinud 25. novembril 1960) on eesti tantsupedagoog ja folklorist.

Kalev Järvela on pikaaegne rahvatantsuõpetaja ja Leigarite kunstiline juht.

Ta kohandas X noorte laulupeo jaoks kolm laulu tsüklist "5 eesti rahvatantsu segakoorile": "Labajalg", "Pikk ingliska" ja "Kaerajaan".

Ta oli XVII üldtantsupeo pealavastaja.

Ta tegutseb Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsis juhatuse esimehena.

Järvela oli ka TeateTantsu idee autor.

Tunnustus 
2005 Valgetähe V klassi teenetemärk
2010 Pärimuskultuuri auhind järjekindla ja mitmekülgse tegevuse eest folklooriliikumise edendamisel
2012 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (III Soome-Eesti tantsupeo Vennassümfoonia korraldamise eest Tamperes Eesti-poolse kunstilise juhina)
2018 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (rahvatantsu aastapreemia rahvatantsu pikaajalise arendamise eest)

Viited

Eesti folkloristid
Eesti tantsupedagoogid
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1960