Ceará osariik

Ceará [sjar'aa] on 1. järgu haldusüksus (osariik) Brasiilias Kirdepiirkonnas Atlandi ookeani rannikul. See piirneb põhjas ja kirdes Atlandi ookeaniga, idas Rio Grande do Norte ja Paraíba osariigiga, lõunas Pernambuco osariigiga ja läänes Piauí osariigiga.

Osariigi pindala on 146 348,30 km² (selle sisse ei ole arvatud 2977,4 km² suurust vaidlusalust ala, millele pretendeerib ka Piauí). See moodustab 9,37% Kirderegiooni pindalast ja 1,7% kogu Brasiilia pindalast. Brasiilia osariikide seas on ta pindalalt 17. kohal. 
 
Pealinn on Fortaleza.

Nimi
Ceará tähendab sõna-sõnalt "laulab aratinga". 

José de Alencari väitel on nimi kokku pandud kohaliku keele sõnadest cemo 'valjusti laulma' ja ara 'väike aara või papagoi'. 

On ka arvamus, et osariigi nimi tuleb sõnast Siriará kaldavähkide järgi.

Sümbolid ja tähised
Ceará osariigil on lipp, vapp ja hümn.

Standardi ISO 3166-2 järgi on osariigi tähis BR-CE.

Ajavöönd
Ceará ajavöönd on 3 tundi maailmaajast maas.

Haldus 
Pealinn on Fortaleza. 

Ceará osariigi kuberner on 2015. aastast Camilo Santana. Tema eelkäija Cid Gomes (Brasiilia Sotsialistlik Partei) astus ametisse 2007. aastal.

Osariigis on 7 mesoregiooni ja 33 mikroregiooni.

Omavalitsusüksusi on kokku 183.

Rahvastik
Rahvaarv on 2005. aasta andmetel 8 097 276. Sellega on osariik Brasiilia 1. järgu haldusüksuste seas 8. kohal. 

Rahvastiku tihedus on 54,40 in/km² (11. koht Brasiilias).

Inimarengu indeks oli 2000. aastal 0,700 (20. koht Brasiilias).

Demograafilised näitajad
Keskmine eluiga oli 2000. aastal 69, 6 aastat (meestel 65,3, naistel 74,1 aastat; 21. koht Brasiilias). 

Imikusuremuskordaja oli 2000. aastal 32,1 tuhande elussünni kohta (20. koht Brasiilias).  

Kirjaoskamatusmäär oli 2000. aastal 21,8% (22. koht Brasiilias).

Asustus
Lisaks pealinnale Fortalezale on teised suuremad linnad Crato, Juazeiro do Norte, Sobral ja Canindé.

Majandus  

2004. aastal oli sisemajanduse kogutoodang 33 260 672 000 USA dollarit (13. koht Brasiilias). Sisemajanduse kogutoodang inimese kohta oli 4170 USA dollarit (22. koht). 

Põllukultuuridest kasvatatakse uba, maisi, riisi, puuvilla, suhkruroogu, tomatit, banaani, apelsini ja kookospähklit. Peetakse veiseid, sigu, kodukitsi, hobuseid, kodulinde ja eesleid.

Tööstusharudest on esindatud mäetööstus, rõivatööstus, toiduainetetööstus, metallurgia, tekstiilitööstus, keemiatööstus ja jalatsitööstus. Maavaradest kasutatakse rauda, mineraale, lubjakivi, savi, magneesiumi, graniiti, naftat, looduslikku gaasi ja meresoolt.

Ajalugu   

Ceará hakkas arenema alles pärast tema lahutamist Pernambucost (1799). Osariigis on alati olnud poliitilisi võitlusi ja relvastatud liikumisi. See ebastabiilsus jätkus Brasiilia impeeriumi ja Esimese vabariigi ajal. 

Normaliseerumine leidis aset alles 1945. aastal, kui riik sai jälle põhiseadusliku võimu.

Kolonisatsioonieelne aeg

On teateid, et enne Pedro Álvares Cabrali retke Brasiiliasse on Ceará randa jõudnud Hispaania meresõitjad Vicente Yáñez Pinzón ja Diego de Lepe. 

Osariigi koloniseerimist, mis algas 17. sajandil, raskendas indiaani hõimude vastupanu. Koloniseerimine võttis hoogu, kui Pajeú jõe suudmesse ehitati Hollandi fort Schoonenborch, mille 1654 vallutasid portugallased. Fordile anti uus nimi Fortaleza de Nossa Senhora de Assunção. 

19. sajandil oli Cearás tugev abolitsionistlik kampaania, mille tulemusel orjus kaotati 25. märtsil 1884 enne orjuse kaotamist kogu riigis 1888.

Tuntud cearálasi

Kirjanikud
 Aderson Borges de Carvalho, ajakirjanik ja kirjanik 
 Aldenor Jaime de Alencar Benevides, kirjanik
 Amalia Xavier de Oliveira, kirjanik
 Antônio Sales, kirjanik, liikumise Padaria espiritual üks kahest rajajast
 Adolfo Caminha, kirjanik, liikumise Padaria espiritual liige 
 Araripe Júnior, kriitik ja esseist, Brasiilia Kirjandusakadeemia rajaja  
 Artur Eduardo Benevides, luuletaja, esseist ja jutukirjanik, üle neljakümne raamatu autor 
 Batista de Lima, kirjanik, esseist ja õppejõud
 Caio Porfirio Carneiro, kirjanik
 Domingos Olímpio, kirjanik, ajakirjanik
 Geraldo Menezes Barbosa, kirjanik
 Joaquim Lobo de Macêdo, kirjanik 
 José de Alencar
 Justiniano de Serpa, kirjanik, üks Ceará Kirjandusakadeemia kahest asutajast 
 Napoleão Tavares Neves, arst ja kirjanik
 Oliveira Paiva, kirjanik
 Pedro Henrique Saraiva Leão, arst ja kirjanik, Ceará Kirjandusakadeemia liige  
 Rachel de Queiroz, kirjanik, esimene naine Brasiilia Kirjandusakadeemias 
 Tomás Pompeu de Sousa Brasil Filho, advokaat, poliitik ja kirjanik, Ceará Kirjandusakadeemia rajaja

Viited

Välislingid 
Ametlik kodulehekülg (portugali keeles)
Ceará turismisait (portugali keeles)
Ceará (portugali keeles)

Brasiilia osariigid