Tallinna teletorn

Tallinna teletorn on ringhäälingusaadete edastamiseks ehitatud rajatis, mis asub Tallinnas Pirita linnaosas. Torni kõrgus on 314 meetrit.

Tallinna teletorn on maailma kõrgemaid vaateplatvormiga ehitisi ühendava World Federation of Great Towersi liige.

Teletorn valmis 1980. aasta Moskva suveolümpiamängude Tallinnas toimunud purjeregatiks ja ehitus oli osa programmist, kuid seda planeeriti juba enne olümpiamängude korraldusõiguse andmist Moskvale. Nurgakivi pandi paika 30. septembril 1975 või isegi viis päeva varem (25. septembril). Torn avati ametlikult 11. juulil 1980. 170 meetri kõrgusel asuv vaateplatvorm oli külastajatele avatud 26. novembrini 2007, mil see renoveerimiseks suleti. Torn taasavati külastajatele 5. aprillil 2012.

Teletorni arhitektid on David Bassiladze ja Juri Sinis, insenerid Vladimir Obõdov ja Jevgeni Ignatov. Ehituse töödejuhataja oli Aleksander Ehala.

Torn koosneb 190 meetri kõrgusest raudbetoontüvest ja sellele kinnitatud 124-meetrisest metallmastist. Torni all on kahekorruseline hoone seadmetele, vestibüülidele ja konverentsikeskusele. Torni läbimõõt on all 15,2 m ja seina paksus all on 50 cm. 140 meetri kõrgusel on torni läbimõõt 8,2 m. Ehitamiseks kulus 10 000 m3 betooni ja 1900 tonni terast. Torni kogumass on umbes 25 000 tonni.

Ideaaltingimustes saab signaali edastada kuni 90 km kaugusele.

Tallinna teletorni konstruktsioonierisused 

Tallinna teletorni ehitusel osales 32 ehitusettevõtet. Teletorni projekti loojad olid Sideministeeriumi Riikliku Projekteerimisinstituudi spetsialistid Moskvas. Projekti peainsener oli Jevgeni Ignatov, peakonstruktor Vladimir Obõdov, arhitektid Juri Sinis ja David Baziladze.

Projekteerijatel oli kaks ülesannet, neil tuli valida teletorni konstruktsioon ja ehituskoht. Konstruktsiooniks valiti vabalt toetuv raudbetoonist alus koos terasest antenniosaga, üldkõrgusega 314 m. Raudbetoonist televisioonitorni sisemusse saab paigaldada kõik seadmed, ehitada vaateplatvormi koos restoraniga, kuhu võib tõusta tornis oleva kiirliftiga. Ideaaltingimustes võimaldab torni kõrgus edastada kvaliteetset raadio- ja televisiooniprogrammi 90 km raadiuses.

Koha valikul pidi arvestama kaugusega linna tihedasti asustatud elurajoonidest, et tagada saadete kvaliteetset vastuvõttu. Silmas peeti veel pinnasegeoloogiat, kaugust lennujaamast ja Tallinna siluetti. Teletorn otsustati ehitada kesklinnast 8 km kaugusele puhketsooni, botaanikaaia ja motoklubi lähedusse. Koha kõrgus on 23 m üle merepinna. Teletorn paistab üle ümbritseva maastiku. Torn on nähtav nii merelt kui ka linnast.

Konstruktsioonilt koosneb torn kolmest osast: vundamendist, 190 m kõrgusest raudbetoontüvest ja 124 m kõrgusest terasantennist. 150–182 m vahel asub torni ülaehitis, mille läbimõõt on 38 m. Seal asuvad vaateplatvorm, restoran ja kommertsraadiote aparaadiruum. All tornitüve ümber asub kahekorruseline alumine ehitis, mille läbimõõt on samuti 38 m. Seal asuvad tehnika- ja abiteenistusruumid.

Torni raudbetoonist vundamendiplaat, mille läbimõõt on 38 m ja paksus 2,5 m, asub 8,5 m sügavusel. Sellele plaadile toetub raudbetoonist tornitüvi, mille läbimõõt jalami juures on 15,2 m, 180 m kõrgusel 8,2 m. Tüve seina paksus on all 50 cm, üleval 35 cm, ja seda põhjusel, et torn püsiks stabiilne ka tugevate tormide puhul. Kuni 1967. aastani olid kõik Eesti kõrghooned projekteeritud nii, et peaksid vastu teise tuuletugevusrajooni tuulejõule, kuid võttes arvesse 1967. aasta tormi, mil tuule kiirus ulatus 42 m/sek, arvestati torni projekteerimisel neljanda tuuletugevusrajooniga.

Torni kogumass on üle 20 000 tonni. Torni raskuskese asub tornitüve jalami juures ja seepärast ei saaks ta ümber kukkuda isegi siis, kui vundamendiplaat asuks maapinnal.

Peatöövõtja oli Tallinna Ehitustrust, alltöövõtjad Raudbetoontoodete Ehitustrust, Trust Metallkonstruktsioonid, Trust Raadioehitus. Tellija oli Eesti NSV Sideministeeriumi Teletorni Ehituse Direktsioon, mille eesotsas oli direktor Vootele Tõsine.

Ehituskäik 
Torni ehitamisel kasutati uusi tehnilisi lahendusi. Raudbetoontüve valmistamisel kasutati liugvormi meetodit. Betoonvorm paigaldati 2,5 m kõrgusele, monteeriti armatuur ja valati betoon. Järgmise vöösektsiooni betoonimiseks tõsteti betoonivorm üles ja ahendati nõutava läbimõõduni. Praegugi võib näha tornitüvel iga 2,5 m tagant betoneerimisrõngaid. 
Betoneerimine kestis 8 kuud. Kasutati betooni mark M-400 põlevkivituha-portlandtsemendi alusel, mille töötasid välja Tallinna Polütehnilise Instituudi teadlased professor Verner Kikase juhtimisel. Betoon on arvestatud kolmesajale külmakindlale tsüklile. Edasised uuringud näitasid, et betooni tugevus on normatiivsest suurem.

Torni antenniosa on valmistatud terassilindritest. Metallkonstruktsioon paigaldati väljatõukemeetodil. Esmalt tõsteti üles väiksema läbimõõduga silinder, selle alla asetati suurema läbimõõduga alumine silinder ning plokkide ja vintside abil tõugati ülemine silinder ülespoole. Koostamise käigus monteeriti üleval igale silindrile televisiooni- ja ultralühilainesaatjate vibraatorid.

Ülemise torniümbrise metallsõrestik massiga üle 120 tonni pandi kokku maapinnal, torni tüve ümber ja tõsteti siis 170 m kõrgusele. Ehitustöid juhtisid algusest lõpuni töödejuhataja Aleksander Ehala ja brigadir Väino Saar, kes lahendas ehitusel tekkinud probleeme ning kelle nõu projekteerijad alati kuulda võtsid.

Teletorn on keeruline rajatis ja seepärast toimub selle seisundi üle pidev geodeetiline kontroll, jälgimaks vundamendi vajumist, vertikaalhälvet, raudbetooni ja metallkonstruktsiooni seisundit ning muid parameetreid. Teletorni tipu lubatud kõrvalekalle tuule mõjul on 1,5 m, vaateplatvormil 90 cm. Peale tuule mõjutab torni ka päikesesoojus, mille mõjul tipp joonistab kõverjoone. Torni terasosas, kõrgustel 190 kuni 260 meetrit on kahte inimest mahutav lift ja luugid väljumiseks välisplatvormidele, millelt kontrollitakse ja parandatakse antenne. Tornitüve sees on 1050 astmega trepp keldrikorruselt kuni 190 m kõrgusele.

Ehituse kronoloogia
 30. september 1975 – torni nurgakivipanek
 aprill 1976 – vundamendiplaadi paigaldustööde lõpetamine
 mai 1977 – raudbetoontüve ehitamine, paigaldatud oli 17 500 tonni betooni ja 330 km armatuuri
 veebruar 1978 – tornitüve sisemuses on viiekümne kahest raudbetoonplokist koosnev liftišaht
 aprill 1978 – alustatakse antenni metallosa kokkupanemist
 13. juuni 1978 – torn saavutab projektkõrguse 314 m
 30. oktoober 1978 – ülemise ehitusosa sõrestiku ülestõstmine
 detsember 1978 – ülemise ehitusosa 16 toe paigaldamine, torn saab projekteeritud silueti
 20. detsember 1979 – eetrisse saadetakse esimene signaal
 11. juuli 1980 – Tallinna teletorni avamine
 november 2007 – Tallinna teletorn suleti külastajatele (põhjuseks piisava arvu evakuatsiooniteede ja väljapääsude puudumine)
 4. aprill 2012 – taasavati külastajatele uuenenud teletorn

Konverentsikeskus
Torni all on kahekorruseline hoone seadmetele, vestibüülidele ja konverentsikeskusele.

Vaateplatvorm ja restoran

Vaateplatvorm ja restoran asuvad teletorni 21. ja 22. korrusel, 170 meetri kõrgusel. Tornis on kaks lifti, mis liiguvad kiirusega 3,5 meetrit sekundis ning jõuavad üles 49 sekundiga. Kohvik-restoran on Põhja-Euroopa kõrgeim avatud vaateplatvormiga restoran. Teletorni 21. korrusel on panoraamvaatega püsinäituse saal. Ilusa ilmaga näeb sealt 50 kilomeetri kaugusele. Korrusel on üles seatud 22 puutetundlike ekraanidega robotit, mille abil võivad külastajad tutvuda Eesti saavutustega, mis on tunnustust leidnud kogu maailmas. Vaateplatvormil on ridamisi klaasiga kaetud allavaatamise kohti, kuhu nõrganärvilistel ei soovitata astuda. 21. ja 22. korrusel on Eestis esimest korda kasutatud udusprinklersüsteemi, mis tulekahju korral tekitab ruumis tuld kustutava udu.

Juhtumid teletornis 

1980. aasta aprillis hoidis Väino Saar ehitusel ära suure õnnetuse. Sel päeval süttisid keevitaja lohakuse tõttu tornitüve šahti asetatud kaablid. Tõmme oli tugev nagu korstnas ja tuli tõusis kiiresti viiendalt korruselt kõrgemale. Väino Saar jõudis tulest ette, raius kaabli 23. korrusel läbi ega lasknud tulel metallosale levida. Kuumenemisel oleks metallosa võinud kokku variseda. Kuu aja pärast olid tulekahju tagajärjed kaotatud.
Aegade jooksul on teletorni antenne vahetatud. Seoses FM-laineala saatjate kasutuselevõtuga rekonstrueeriti leviantennid. Päris torni tippu paigaldati 12 m kõrgune torukujuline piluantenn 45. telekanali saatja jaoks. Selle antenniga on seotud ka torni üks must päev. Omal ajal Tallinnas tuntud ettevõtja Jüri Makarov lõi uut telejaama Tipp TV ja paigaldas teletornile Itaalia saatja 45. televisioonikanali jaoks. 12 m pikkune toru, saatja antenn, oli ostetud Ameerika Ühendriikidest ja Makarov otsustas selle paigaldada kopteri abil. Peterburist oli tellitud kopter, mis maandus teletorni kõrvale platsile. Alustati antenni paigaldamise eeltöid.

Kopteri abil võeti torni tipust edukalt maha vana raadiosideantenn. 1994. aasta 19. mai varahommikul tõusis kopter õhku koos uue antenniga, et asetada antenn torni tipus olevasse pessa. Saabus otsustav hetk – kopter koos trossi otsas rippuva antennitoruga asus tornitipu kohal, proovides toru pessa asetada. Tuul oli üsna tugev, umbes 8 palli (kuni 20,7 m/s). Antenn puudutas torni, lendurid tegid valeotsuse, et antenn on kindlasti paigas, viskasid ära kinnitustrossi ja paari sekundi pärast kukkus toru tornist alla. Seejuures lõi toru vastu restorani katust ja põrkas vastu piiret. Vaateplatvormi katusetala ja aknad purunesid, antenn murdus pooleks. Hiljem telliti uus antenn ja antennimehed paigaldasid selle edukalt juhtivinsener Vitali Lonkini juhendamisel. Restorani katuse parandasid remondimehed Väino Saare juhtimisel.

Augustiputši päevil üritasid 22. augusti varahommikul 1991 Pihkva dessantdiviisi sõdurid teletorni hõivata.

Tehnilisi andmeid 
 Torni kõrgus 314 m 
 Vaateplatvormi kõrgus 170 m 
 Alus merepinnast 24 m 
 Kogukaal > 25 000 t
 Vaateplatvormi läbimõõt 38 m 
 Vundamendi sügavus 8,5 m 
 Vundamendiplaadi paksus 2,5 m 
 Lubatud kõrvalekalle tuule mõjul torni tipus 1,5 m 
 Vaateplatvormi lubatud kõrvalekalle 90 cm
 Betoonosas (keldrist kuni metallosani) on 1050 trepiastet 
 13.–18. korruseni pole torn otseselt seest tühi, vaid need korrused on 20 m kõrgused (seal asuvad ainult liftišahtid ja tuletõrjetrepp).

2010. aasta veebruari seisuga edastatakse Tallinna teletornist järgmisi tele- ja raadioprogramme:

FM-saatjad
 Vikerraadio
 Raadio 2
 Radio 4
 Klassikaraadio
 Raadio Tallinn
 Raadio 7
 Maania
 Energy
 Sky 
 Sky+
 Russkoje Radio
 MyHits
 Dinamit FM
 Raadio 100
 U-Pop
 Kuku

Televisioonisaatjad 
 DTV (digitaaltelevisioon)

GSM-saatjad 
Telia
Elisa
Tele 2

Sport 
 Servakõnd
 Trepijooks

Pilte

Viited

Kasutatud kirjandus
Tiit Masso. 100 ehitist. Tallinn: Valgus 1983.
Georgi Morozov. Tallinna Teletorn 20. 1993

Välislingid

 Teletorni koduleht
 "Nõukogude sõjaväeside segamine augustis 1991" Okupatsioonimuuseum

Meedias
 Frank Sprenk-Dorn. "Sidejuht Aadu Jõgiaas: Teletorni rünnatakse!" Eesti Päevaleht, 19. august 2004 
 ""Saatuslikud tunnid teletornis?" Katkendid Aadu Jõgiaasa raamatu "Veretu võitlus" käsikirjast" Maaleht, 17. august 2006
 Kerttu Rannamäe. "Tallinna teletorn suletatakse külalistele" Eesti Päevaleht, 29. august 2007
 Raimo Poom. "Teletorn tükib eurorahaga kultuuriobjektiks. Kas õigusega?" EPL, 10. veebruar 2009
 "Teletorn tehakse 100 miljoni krooniga ufoks" Eesti Ekspress, 12. november 2009
 Raigo Neudorf. "Teletorn läbib 100 miljonit krooni maksva uuenduskuuri" Postimees, 27. jaanuar 2010
 "Algas Tallinna teletorni rekonstrueerimise hange" Postimees, 5. märts 2010
 "Tallinna teletorni taastamiseks tuli kaheksa pakkumist" Postimees, 12. aprill 2010
 Raigo Neudorf. "Teletorni juhi kohale kandideerib 60 inimest" E24, 23. aprill 2010
 Anna Gavronski. "Tallinna teletorni renoveerimine sai nurgakivi" ERR, 15. juuni 2010
 Maarja-Liis Arujärv "Vastsündinud riigi esimene võit: vabaduse sünni päeval lõi Eesti Vene vägesid sidesõjas" Pealinn, 16. august 2010
 «Minu aasta 1991»: Tallinna teletorni tuled Postimees, 25. juuli 2011 
 Aadu Jõgiaas. "Valitsuse sidekeskuse ülem: putši ajal läksin peast halliks" Postimees, 19. august 2011
 Pekka Erelt. "Teletorn võinuks valmimata jääda ehk 314 meetrit fotodes" Eesti Ekspress, 5. aprill 2012

Teletornid
Eesti tornid
Pirita linnaosa ehitised‎