joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Mogielnica

Mogielnica on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Grójeci maakonnas, Mogielnica valla halduskeskus.

Mogielnicat on ürikutes esmakordselt mainitud 1249. aastal. Linnaõigused sai Mogielnica 1317. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. Mogielnica sai linnaõigused tagasi 1919. aastal.

Viited

Masoovia vojevoodkonna linnad
Różan

Różan on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Maków Mazowiecki maakonnas, Różani valla halduskeskus. Różan asub Narewi jõe kaldal, Maków Mazowieckist umbes 20 km idas.

Różan sai linnaõigused 1378. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal. Różan sai linnaõigused tagasi 1919. aastal. Teises maailmasõjas hävis 95% linnast.

Galerii

Viited

Masoovia vojevoodkonna linnad
Must trühvel

Must trühvel ehk perigord-trühvel (Tuber melanosporum) on kottseente hulka kuuluv seeneliik.

Seent on leitud ka Eestist.

Must trühvel on söödav. See on üks kallimaid söögiseeni. Kilo hind on vahemikus 800–3000 eurot.

Viited

Välislingid

Eesti kottseened
Liudikulaadsed
Antti Tulenheimo

Antti Agathon Tulenheimo (aastani 1906 Thulé; 4. detsember 1879 Kangasala – 3. september 1952 Helsingi) oli Soome poliitik ja jurist, ta kuulus Rahvusliku Koonderakonna ridadesse. Ta oli aastal 1925 Soome peaminister. Veel on ta olnud Soome siseminister, Helsingi Ülikooli professor, rektor ja kantsler ning Helsingi linnapea.

Ta on lõpetanud Helsingi Ülikooli. Aastatel 1911–1918 oli ta Helsingi Ülikooli dotsent, aastast 1919 oli ta kriminaalõiguse professor. Aastatel 1926–1931 oli ta Helsingi Ülikooli rektor, aastatel 1944–1952 Helsingi Ülikooli kantsler. Lisaks oli ta aastatel 1950–1952 Helsingi Kaubanduskõrgkooli kantsler.

Teda on kolm korda valitud Eduskunna liikmeks. Esimest korda oli ta Eduskunna liikmeks (vanasoomlaste ridades) 2. veebruarist 1914 kuni 3. aprillini 1917. Teist korda oli ta Eduskunna liige 5. septembrist 1922 kuni 30. aprillini 1924 (Rahvusliku Koonderakonna ridades), kolmas kord 21. oktoobrist 1930 kuni 31. augustini 1933.

Ta oli 27. novembrist 1918 kuni 17. aprillini 1919 siseministriks Lauri Ingmani valitsuses. 30. märtsist 1925 kuni 31. detsembrini 1925 oli ta Soome peaminister.

Aastatel 1931–1944 oli ta Helsingi linnapea.

Soome peaministrid
Soome poliitikud
Sündinud 1879
 Surnud 1952
Kollakas korgik

Kollakas korgik (Antrodia xantha) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

Seent on leitud ka Eestist.

Viited

Välislingid

Eesti torikulaadsed
Hall sametkorgik

Hall sametkorgik (Cinereomyces lindbladii) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

Seent on leitud ka Eestist.

Viited

Välislingid

Eesti torikulaadsed
Männikorgik

Männikorgik ehk männi-vahakorgik (Diplomitoporus flavescens) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

Seent on leitud ka Eestist.

Viited

Välislingid

Eesti torikulaadsed
Lilla ebanahkis

Lilla ebanahkis (Chondrostereum purpureum) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

Seent on leitud ka Eestist.

Viited

Välislingid

Eesti kandseened
Šampinjonilaadsed
Zakroczym

Zakroczym on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Nowy Dwór Mazowiecki maakonnas, Zakroczymi valla halduskeskus. Zakroczym asub Visla paremal kaldal, Varssavi kesklinnast umbes 35 km loodes.

Zakroczymi on ürikutes esmakordselt mainitud 1065. aastal, linnaõigused sai 1422. aastal. 15. ja 16. sajandil oli Zakroczym oluline kaubanduse ja käsitöö keskus. 17. sajandil linna tähtsus vähenes. Teises maailmasõjas hävis 70% linnast.

Viited

Masoovia vojevoodkonna linnad
Vecskujene

Vecskujene on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Skujene vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.

Vecskujene asub valla idaosas merepinnast 234 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Skujenest 8 ja Riiast 110 kilomeetri kaugusele.

Külas on Skujene põhikool. Vecskujenes asuvad Skujenes skola ja Vecskujene bussipeatused. Küla piiridesse jäävad Ģībēni muinaskalmed, mis on arheoloogiamälestisena riikliku kaitse all..

Aastal 2007 oli külas 30 elanikku.

Viited

Cēsise piirkonna külad
Ķēči

Ķēči on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Nītaure vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.

Ķēči asub valla idaosas merepinnast 227 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Nītaurest 10 ja Riiast 92 kilomeetri kaugusele. Seal asub Ķēči bussipeatus.

Ķēčis kasvavad Birutase tamm ja Birutase maja hiidtamm on võetud looduskaitse alla.

Külast lõunas asub Ķēči linnamägi, mis on arheoloogiamälestisena riikliku kaitse all..

Aastal 2007 oli külas 14 elanikku.

Viited

Cēsise piirkonna külad
Kamieńsk

Kamieńsk (kuni 1918. aastani Kamińsk) on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Radomsko maakonnas, Kamieński valla halduskeskus.

Asulat on ürikutes esmakordselt mainitud 1291. aastal. Linnaõigused sai Kamińsk 1374. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal. 2. septembril 1939 pommitas Luftwaffe Kamieńskit, suur osa kesklinnast hävis. Linnaõigused sai Kamieńsk tagasi 1. jaanuaril 1994.

Viited

Łódźi vojevoodkonna linnad
Przedbórz

Przedbórz on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Radomsko maakonnas, Przedbórzi valla halduskeskus. Przedbórz asub Pilica jõe ääres, Radomskost umbes 31 km idas.

Asulat on ürikutes esmakordselt mainitud 1145. aastal. Przedbórz sai linnaõigused 1370. aastal, neid uuendati Magdeburgi õiguse alusel 1405. aastal. 1638. aastal sai linn suures tulekahjus rängalt kannatada, 1656. aastal rüüstasid linna Rootsi väed.

Viited

Łódźi vojevoodkonna linnad
Toominga-võrgendikoi

Toominga-võrgendikoi (Yponomeuta evonymellus, sünonüüm Yponomeuta evonymella) on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.

Liblikat on ka Eestis.

Viited

Välislingid

Eesti liblikalised
Võrgendikoilased
Aasia aksüüris

Aasia aksüüris (Axyris amaranthoides) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Rebasheinalised
Ćmielów

Ćmielów on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Ostrowiec Świętokrzyski maakonnas, Ćmielówi valla halduskeskus. Ćmielów asub Ostrowiec Świętokrzyskist ligi 10 km kagus.

Ürikutes on asulat esmakordselt mainitud 1388. aastal. Ćmielów sai linnaõigused 1505. aastal.

1790. aastal rajatud Ćmielówi portselanivabrik on vanim siiani tegutsev portselanivabrik Poolas. Alates 2005. aastast tegutseb Ćmielówis Elav Portselanimuuseum (Żywe Muzeum Porcelany).

Linna vaatamisväärsuste hulka kuuluvad 1702. aastal hävitatud Ćmielówi lossi varemed.

Viited

Święty Krzyżi vojevoodkonna linnad
Aedlevkoi

Aedlevkoi (Matthiola incana) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Viited

Välislingid

Ristõielised
Austria kerss

Austria kerss (Rorippa austriaca) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Viited

Välislingid

Ristõielised
Böömi kurereha

Böömi kurereha (Geranium bohemicum) on kurerehaliste sugukonda kurereha perekonda kuuluv taimeliik.

Nimetus 
Teaduslik nimetus bohemicum viitab nii taime kasvamisele Böömimaal kui ka etnograafilisele mõistele, mustlastele. Botaanik Theodor Nenjukov tegi 1934. aastal ettepaneku nimetada taim eesti keeles mustlas-kurerehaks , ent senini on jäädud geograafilise tõlgenduse juurde (põhjuseid vt jaotisest "Eluviis").

Kirjeldus 
Ühe- või kaheaastane näärmekarvade tõttu kleepuv, ebameeldiva lõhnaga rohttaim. Lehtede kuju poolest meenutab kõige enam mets-kurereha. Kroonlehed 7–12 mm pikad, sinakaslillad, tumedate soontega, tupplehtedest pikemad. Viljad 2,5–3 cm pikad, karvased. Õitseb juunist augustini või talvekülmadeni (oktoobrini).

Eluviis 
Böömi kurereha kasvab tavaliselt aasta või mõne aasta vanustel põlendikel ja tuleasemetel, ka raiesmikel ja sihtidel. Seemned on paksu kestaga ja idanevad hõlpsamalt tule (kuumuse) mõjul. Seemned säilitavad mullas idanemisvõime aastakümneid ja idanevad soodsate tingimuste saabudes. "Nagu ka mustlasil, puudub ka mustlas-kurerehal kindel kodumaa, või õigemini öeldud, see on meile teadmata. Samuti nagu mustlased, hulgub ka mustlas-kurereha, alatasa vahetades asukohti, mitte püsides kauemat aega ühel kohal. Nagu ka mustlased ei asu kunagi üksikult, vaid ikka leeris, nii ka see taim ilmub ikka suurehulgaliselt, et järgneval aastal jäljetult kaduda."

Levik Eestis 
Viimati avastatud leiukohad Eestis olid Viidu külas lõkkeasemetel (1994). Enne seda on leide mitmelt poolt Eestist, näiteks Jussi nõmmedelt, Aegviidu ümbrusest, Põlva- ja Võrumaalt jne.  Eesti liikide ohustatuse hindamisel saanud staatuse "kriitilises seisus".

Viited

Välislingid

Kurerehalised
Annas

Annas (ka Anna või Annasmuiža, vanasti ka Annenhof, Anenhof või Annas muiža) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Zaube vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. 

Annas asub valla põhjaosas merepinnast 213 meetri kõrgusel Nelabaise järve põhja- ja idakaldal. Küla jääb valla keskusest Zaubest 10 ja Riiast 94 kilomeetri kaugusele. Seal asub Annase bussipeatus.

Annas on tekkinud endise Anna mõisa keskuse juurde. Aastal 1793 asus sinna elama Garlieb Merkel, kes töötas Transehede juures koduõpetajana. Seal valmis ka tema teos Die Letten, vorzüglich in Liefland, am Ende des philosophischen Jahrhunderts.

Külas asuvad Anna mõisa muinaskalmed ehk Kirikumägi on arheoloogiamälestisena kohaliku kaitse all..

Aastal 2019 oli külas 13 elanikku.

Viited

Cēsise piirkonna külad
Annasmuiža

Annasmuiža on mitme Läti küla nimi:

 Annasmuiža, Annase küla paralleelnimetus
 Annasmuiža, Jaunkalni varasem nimetus
Plymouthi Ülikool

Plymouthi Ülikool (inglise keeles University of Plymouth) on ülikool Inglismaal Plymouthis.

1862. aastal asutati navigatsioonikoolina (School of Navigation). 1992 sai õppeasutus ülikooli staatuse.

Ülikoolis õpib üle 23 000 üliõpilase.

Viited

Välislingid 
Koduleht

Suurbritannia ülikoolid
Portsmouthi Ülikool

Portsmouthi ülikool (inglise keeles University of Portsmouth) on ülikool Inglismaal Portsmouthis.

Ülikool asutati 1869.

Ülikoolis õpib üle 23 000 üliõpilase (2016).

Viited

Välislingid 
Koduleht

Suurbritannia ülikoolid
Tuareegide ülestõus (1990–1995)

Aastatel 1990 kuni 1995 toimus erinevate tuareegide grupeeringute eestvedamisel Nigeris ja Malis ülestõus, mille eesmärgiks oli tuareegide elualadele autonoomia või koguni iseseisvuse saavutamine. Mäss toimus mõlema riigi jaoks rasketel aegadel: äsja oli kogu piirkonnas lõppenud kaheksakümnendate aastate näljahäda ning sellele järgnenud pagulaskriis, nii Nigeris kui Malis oli probleeme poliitilise ebastabiilsuse ja tagakiusamisega. Üheksakümnendate aastate ületõus oli järjekordne jätk juba aastasadu kestnud tuareegide ülestõusude seerias. Nigeris kutsutakse seda ülestõusu vahel teiseks või kolmandaks tuareegide ülestõusuks, seda viidates 1914. aastal Ag Mohammed Wau Teguidda Kaoceni eestvedamisel Aïri mäestikus toimunud Kaoceni mässule ja 1911. aasta Ikazkazani Firhouni ülestõusule, mis jätkus 1916. aastal Malis. Tuareegide rändrahvas on episoodiliselt sõdinud "kohalike" kogukondade vastu põhimõtteliselt lakkamatult sellest ajast kui nad 7. ja 14. sajandi vahel Magribist emigreerusid. Mõned (kuid mitte kõik) tuareegidest soovisid iseseisvat tuareegide riiki ka pärast Prantsuse koloniaalajastu lõppu; kui soov iseseisvuda segunes valitsusvastase rahulolematusega, puhkes Põhja-Malis mäss ka 1963. aastal.


Vaata ka 
 Tuareegide ülestõus (1962–1964)
 Tuareegide ülestõus (2007–2009)
 Tuareegide ülestõus (2012)

Viited

Kirjandus
Baz Lecocq (2004). Unemployed Intellectuals in the Sahara: The Teshumara Nationalist Movement and the Revolutions in Tuareg Society. International Review of Social History,   49, lk 87–109

Välislingid
 Cartogracy: Tuareg Independence Movement
"'Tuareg rebels' leave Mali towns", BBC, 24. mai 2006

Sõjad
Mali ajalugu
Niger
1990. aastad
Hiiretudrik

Hiiretudrik (Myagrum perfoliatum) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Ristõielised
Himaalaja jalgleht

Himaalaja jalgleht (Podophyllum hexandrum) on kukerpuuliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti kultuurtaimed
Kukerpuulised
Hispaania kukehari

Hispaania kukehari (Sedum hispanicum) on paksuleheliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Viited

Välislingid

Paksulehelised
Hõbemaran

Hõbemaran (Potentilla argentea) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Roosõielised
Hilisgootika

Hilisgootika on gootika viimane periood, mis hõlmab 15. ja 16. sajandit. Hilisgootikale omase leekestiili kujunemine algas Prantsusmaal juba 14. sajandil (gothique rayonnant, flamboyant), samuti Inglismaal (perpendikulaarstiil). Hilisgootika elemente leidub Põhjamaade ja Vana-Liivimaa arhitektuuris renessansi elementidega samaaegselt, veel iseloomulikum on see Tšehhi (Jagelloonide gootika), Austria, Baierimaa ja Inglismaa (tuudorstiil) 15. ja 16. sajandi ehitistele.

Üldised tendentsid 
Ehitiste plaan ja ülesehitus jäävad põhijoontes endiseks, kuid ilmneb püüd suurema lihtsuse poole ruumi põhiplaanis. Muutused puudutavad enim ehituslikke üksikasju ja dekoori.
 Sageli kujundatakse võlvlagedesse arhitektuuriliselt kandvate roiete kõrvale puhtdekoratiivse iseloomuga kõrvalroideid, nii et tekivad keerukad täht-, võrk- ja lehvikvõlvid, millel tihti on ka suured allarippuvad päiskivid.
 Sammastel ja piilaritel puuduvad kapiteelid ja roided kasvavad katkematult välja piilaritest, millele mõnikord on antud keerduv, spiraali kuju.
 Tavalise teravkaare kõrvale ilmub mitmesuguseid lamedaid kaari: korvkaar, lameda kujuga kiilkaar ehk eesliselgkaar, lame teravkaar ehk tuudorkaar.
 Kiriku sisearhitektuuris jäetakse tihti ära trifoorium, nii et arkaadi kohal algab kohe valgmik.
 Aknad on enamasti väga laiad, rikkaliku ehisraamistikuga, milles kolmik-, nelik- ja hulksiirumotiivide asemel või kõrval on kalasiirikuist ja kalapõiemotiividest võrgustik.
 Kõik vormid ja detailid on kujundatud väga rikkaliku ja mitmekesise dekooriga – viilud, tornikesed, ehisviilud, balustraadid, nišid, veesülitid, arvukad skulptuurkaunistused –, nii et terve hoone võib olla üleni kaetud rahutu ja detailiderohke kivipitsiga, ent dekoratiivne toredus jätab tagaplaanile varasemaid gootika perioode iseloomustanud arhitektoonilise selguse.
 Basiilikate kõrvale ja asemele kerkib üha rohkem kodakirikuid.

Vaata ka 
 Rahvusvaheline gootika
 Saksa erigootika
 Perpendikulaarstiil
 Manuelism

Viited 

Gooti kunst
Kunstistiilid
Hõbepappel

Hõbepappel (Populus alba) on pajuliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Pajulised
Hõlmine iminõges

Hõlmine iminõges (Lamium amplexicaule) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Huulõielised
Hunnitu robiinia

Hunnitu robiinia (Robinia neomexicana, sün. Robinia luxurians) on liblikõieliste sugukonda robiinia perekonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku kategoorias "mittehinnatav", sest tegemist on võõrliigiga. Meil kultiveeritult harva, metsistunult haruldane.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Liblikõielised
Idaoblikas

Idaoblikas (Rumex stenophyllus) on tatraliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Tatralised
Ida-suitsrohi

Ida-suitsrohi (Conringia orientalis) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Ristõielised
Idatatar

Idatatar (Fagopyrum tataricum) on tatraliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Tatralised
Ida-unilook

Ida-unilook (Sisymbrium orientale) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Ristõielised
Ida-varesjalg

Ida-varesjalg (Consolida orientalis) on tulikaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Tulikalised
Iisop-lurssvili

Iisop-lurssvili (Corispermum hyssopifolium) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Rebasheinalised
Iisop-puhmikmalts

Iisop-puhmikmalts (Bassia hyssopifolia) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Rebasheinalised
India ebamaasikas

India ebamaasikas (Duchesnea indica) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Roosõielised
Jaani-õnnehein

Jaani-õnnehein (Erigeron acer) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Korvõielised
Jaapani pähklipuu

Jaapani pähklipuu (Juglans ailantifolia) on pähklipuuliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Pähklipuulised
Jäik harakalatv

Jäik harakalatv (Erysimum marschallianum) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Ristõielised
Käänd-lurssvili

Käänd-lurssvili (Corispermum declinatum) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Rebasheinalised
Kaarkollakas

Kaarkollakas (Barbarea vulgaris) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Viited

Välislingid

Ristõielised
Kaartulikas

Kaartulikas (Ranunculus reptans) on tulikaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Tulikalised
Kaeluskress

Kaeluskress (Lepidium perfoliatum) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Ristõielised
Kaelus-litterhein

Kaelus-litterhein (Thlaspi perfoliatum) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Ristõielised
Kähar karuohakas

Kähar karuohakas (Carduus crispus) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Korvõielised
Kahekojane palderjan

Kahekojane palderjan (Valeriana dioica) on palderjaniliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Palderjanilised
Kahelehine siniliilia

Kahelehine siniliilia (Scilla bifolia) on aspariliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Asparilised
Kahkjaspunane ristik

Kahkjaspunane ristik (Trifolium incarnatum) on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Liblikõielised
Kaljupuju

Kaljupuju (Artemisia rupestris) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Korvõielised
Kallaspappel

Kallaspappel (Populus deltoides) on pajuliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Põhja-Ameerikas levinud taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti kultuurtaimed
Pajulised
Harilik kamaras

Harilik kamaras  (Odontites verna) on soomukaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Soomukalised
Kämmalrabarber

Kämmalrabarber (Rheum palmatum) on tatraliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Tatralised
Kanada kukits

Kanada kukits (Cornus canadensis) on kontpuuliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Kontpuulised
Kanada pujukakar

Kanada pujukakar (Conyza canadensis) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Korvõielised
Karedakarvane kortsleht

Karedakarvane kortsleht (Alchemilla hirsuticaulis) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Roosõielised
Karedakarvane luudpõõsas

Karedakarvane luudpõõsas (Cytisus hirsutus) on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Liblikõielised
Kare hanerohi

Kare hanerohi (Arabis hirsuta) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Taime alamliigiks on peetud aas-hanerohtu (Arabis hirsuta gerardii).

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Ristõielised
Kare kõrvik

Kare kõrvik (Galeopsis tetrahit) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Huulõielised
Kare magun

Kare magun (Papaver strigosum) on magunaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Magunalised
Kare mõrkjas

Kare mõrkjas (Picris hieracioides) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Korvõielised
Kare odrik

Kare odrik (Taeniatherum caput-medusae) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Kõrrelised
Kare päikesesilm

Kare päikesesilm (Heliopsis helianthoides) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Korvõielised
Kare varemerohi

Kare varemerohi (Symphytum asperum) on kareleheliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Karelehelised
Kärg-tuhkpuu

Kärg-tuhkpuu (Cotoneaster foveolatus) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Roosõielised
Karjus-kortsleht

Karjus-kortsleht (Alchemilla monticola) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Roosõielised
Postimees Kirjastus

Postimees Kirjastus (2018. aasta lõpuni Post Factum) on 2015. aastal asutatud Eesti raamatukirjastus, mis kuulub Postimehe kontserni.

Kirjastus avaldab nii ilu- kui ka aimekirjandust, muuhulgas ilmus seal Eesti Vabariigi 100. aastapäeva puhul riiklikul tellimusel üllitatav EV 100 aimeraamatusari.

Kirjastust on juhtinud Signe Siim, Nele Laev ja Eia Uus.

Viited

Välislingid
 Postimees Kirjastus

Eesti kirjastused
Naiste male maailmameister

Naiste male maailmameister (inglise keeles Women's World Chess Champion) on tiitel, mis kaasneb males naiste maailmameistrivõistlused võitnud naismaletajale.

Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) korraldas esimesed naiste maailmameistrivõistlused 1927. aastal Londonis paralleelselt samal ajal toimuva maleolümpiaga. 12 osavõtjaga turniiri võitis Moskvas sündinud tšehhi-inglise päritolu Suurbritannia esindaja Vera Menchik. Ta kaitses tiitlit korduvalt, võites kõik sõjaeelsed maailmameistrivõistlused ja tiitlimatšid. Menchik hukkus teises maailmasõjas. 

FIDE korraldas aastavahetusel 1949/1950 vahetusel eriturniiri uue maailmameistri leidmiseks. Sealtpeale valitsesid naiste maletroonil rohkem kui nelikümmend aastat Nõukogude Liidu maletajad; kuulsaim neist oli Nona Gaphrindašvili (gruusia naismaletajate käes oli maailmameistritiitel ühtjärge ligi 30 aastat).

Hiina maletaja sai esmakordselt maailmameistriks 1991. aastal. Pärast seda kuni 2019. aastani on maletroon hiinlannade käes olnud vaheaegadega kokku 19 aastat. 

Tähelepanuväärne on, et 2005. aastal ELO-reitinguga 2735 FIDE maailma edetabelis 8. kohal olnud Ungari naismaletaja Judit Polgár pole kordagi naiste MM-esivõistlustel osalenud.

Naiste  male maailmameistrid

Vaata ka
Male maailmameistrivõistlused
FIDE tiitlid

Välislingid
Naiste malemaailmameister, kaunitarist hiinlanna Ju Wenjun. eestimale.ee, 30. juuli 2018
 

Naiste maailmameistrivõistlused males
Naistesport
Erie kanal

Erie kanal (inglise keeles Erie Canal) on 584 kilomeetri pikkune kanal Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis, mis ühendab New Yorgi linna ja Atlandi ookeani Hudsoni ja Mohawki jõe kaudu Erie järve ja Suure järvistuga. 

Kanali rajamise looduslikult oluliseks teguriks oli Mohawki oru olemasolu Adirondacki ja Catskilli mägede vahel. Kanal avati 1825. aastal, selle valmimine käivitas Ameerika Ühendriikide ühe eesrindlikuma osariigi, New Yorgi osariigi (nn Empire State'i)  majanduse.

Ajalugu
Kanal valmis samal aastal, mil Kirde-Inglismaal läks käiku alles maailma esimene algeline raudteeliin Stockton and Darlington Railway.

Ühendus
Buffalo ⇄ Rochester ⇄ Syracuse ⇄ Utica ⇄ Albany ⇄ New York

Vaata ka
Suur järvistu
Erie järv
Niagra Falls
Oneida järv

Ameerika Ühendriikide geograafia
New Yorgi osariik
Kanalid
Tuudorkaar

Tuudorkaar, ka tudorkaar on lai ja väga lameda silluseosaga teravkaar, mis kujunes välja inglise hilisgootikas ja esineb Inglismaa renessanssehitistel, nii tuudorstiilis kui ka Elizabethi stiilis. Nime on saanud Tudorite dünastia järgi. Tuudorkaart kasutati varauusajal eelkõige Inglismaa arhitektuuris, 19. ja 20. sajandi historitsistlikel uusgooti ehitistel esineb ülemaailmselt.

Sõnavara 
"Võõrsõnade leksikon" pakub välja ka sõnakuju tjuudorkaar.

Konstrueerimine 
Tuudorkaar tekib, kui teravkaare küljed, väga suure raadiusega kaared, lõikuvad kaare lagipunktis nürinurga all. Konstrueerimise aluseks on neli tsentrit, millest lähtuvad kuju aluseks olevate kaarelõikude raadiused (tavalisel teravkaarel on kaks tsentrit). Mida kaugemal lähtejoonest on alumised tsentrid, seda lamedam on kaar.

Vaata ka 
 Tuudorstiil

Viited

Välislingid 
 Tudor Arch. – Graphical Construction Glossary
 Wm. Todd Murdock. Circular Based Arches – Part 3: Four-Centered Arches

Kaaretüübid
Neftekumsk

Neftekumsk on tööstuslinn Venemaal Stavropoli krais. Linn asub Kuma jõe paremal kaldal.

Ajalugu 

Linn asutati 1958. aastal naftamaardla juurde, 1968 sai linnaõigused.

Viited

Välislingid 
Neftekumski koduleht

Venemaa linnad
Stavropoli krai
Dukla

Dukla on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Krosno maakonnas, Dukla valla halduskeskus. Dukla asub Madal-Beskiididides, umbes 17 km kaugusel Slovakkia piirist.

Ürikutes on Duklat esimest korda mainitud 1366. aastal. Dukla sai linnaõigused 1380. aastal, kuid kaotas need 1896. aastal. Linnaõigused sai Dukla tagasi 1934. aastal.

Galerii

Viited

Podkarpacie vojevoodkonna linnad
Kańczuga

Kańczuga on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Przeworski maakonnas, Kańczuga valla halduskeskus. Kańczuga asub Przeworskist umbes 10 km edelas.

Ürikutes on Kańczugat esmakordselt mainitud 1340. aastal. Linnaõigused sai enne 1441. aastat, kuid kaotas need 1896. aastal. Linnaõigused sai tagasi 1934. aasta. Teises maailmasõjas hävis 50% linnast.

Viited

Podkarpacie vojevoodkonna linnad
Veronika Palandi

Veronika Palandi (varem ka Veronika Gurskaja-Palandi; sündinud 22. augustil 1951) on Moldova päritolu filoloog, diplomaat, giid ja tõlkija.

Ta lõpetas Chișinău Ülikooli filoloogiateaduskonna moldova keele ja kirjanduse filoloogina. 1979. aastal tuli ta Eestisse.

Aastail 1999–2007 oli ta Rumeenia aukonsul Eesti Vabariigis. Ta on Rumeenia-Moldova Kultuuri Seltsi esinaine.

Ta on avaldanud rumeenia keele vestmikke ("Rumeenia-eesti-vene turistivestmik", 1989; "Rumeenia-eesti-prantsuse-vene vestmik", 1997) ning koos tütre Regina Palandiga esimese "Eesti-rumeenia sõnaraamatu" (Tartu: OÜ Regver Grupp, 2008).

Ta on ka raamatu "80 aastat Rumeenia ja Eesti Vabariigi diplomaatilisi suhteid" (Tallinn: Riigi Teataja Kirjastus, 2001) koostaja.

Tunnustus
 1999 Kodanikupäeva aumärk
 2000 Rumeenia Riikliku Teenete Ordeni ("Pentru Merit") suurohvitser

Viited

Moldova inimesed
Eesti giidid
Eesti diplomaadid
Filoloogid
Sündinud 1951
Ustrzyki Dolne

Ustrzyki Dolne on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas, Bieszczady maakonna halduskeskus, Ustrzyki Dolne valla halduskeskus. Ustrzyki Dolne asub Ukraina piirist umbes 8 km kaugusel.

Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1509. aastal, linnaõigused sai Ustrzyki Dolne 1727. aastal. 1945. aastal kaotas Ustrzyki Dolne linnaõigused, kuid sai need 1952. aastal tagasi.

Teises maailmasõja hõivasid Saksa väed linna 12. septembril 1939. Vastavalt Molotovi-Ribbentropi pakti salaklauslile anti Ustrzyki Dolne üle Nõukogude mõjusfääri ja 29. septembril 1939 sisenesid Punaarmee väeosad linna. Aastatel 1939–1941 ja 1944–1951 kuulus Ustrzyki Dolne Nõukogude Liidu koosseisu. 1951. aastal anti Ustrzyki Dolne Poola-Nõukogude piirilepingu alusel Poolale tagasi.

Galerii

Viited

Podkarpacie vojevoodkonna linnad
Lubaczów

Lubaczów on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas, Lubaczówi maakonna halduskeskus. Lubaczów asub Ukraina piirist umbes 12 km kaugusel.

Lubaczówi on ürikutes esmakordselt mainitud 1214. aastal, linnaõigused sai 1376. aastal.

Galerii

Viited

Podkarpacie vojevoodkonna linnad
Leżajsk

Leżajsk on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas, Leżajski maakonna halduskeskus. Leżajsk asub Rzeszówist ligi 40 km kirdes.

Leżajskit on ürikutes esmakordselt mainitud 1354. aastal, linnaõigused sai 1397. aastal. Aastatel 1772–1918 kuulus Leżajsk Austria-Ungari koosseisu.

Leżajskis asub õlletehas Browar Leżajsk.

Galerii

Viited

Podkarpacie vojevoodkonna linnad
Ropczyce

Ropczyce on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas, Ropczyce-Sędziszówi maakonna ja Ropczyce valla halduskeskus. Ropczyce asub Rzeszówist umbes 27 km läänes.

Ropczycet on ürikutes esmakordselt mainitud 1252. aastal, linnaõigused sai 1362. aastal. Aastatel 1772–1918 oli Austria-Ungari võimu all.

Viited

Podkarpacie vojevoodkonna linnad
Karukeel

Karukeel (Anchusa arvensis) on kareleheliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Karelehelised
Karvane akakapsas

Karvane akakapsas (Ajuga genevensis) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Huulõielised
Karvane ebajasmiin

Karvane ebajasmiin (Philadelphus pubescens) on hortensialiste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Hortensialised
Karvane karuputk

Karvane karuputk (Heracleum pubescens) on sarikaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Sarikalised
Karvane maran

Karvane maran (Potentilla heidenreichii) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Roosõielised
Karvane päevakübar

Karvane päevakübar (Rudbeckia hirta) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Korvõielised
Karvane puhmikmalts

Karvane puhmikmalts (Bassia hirsuta) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Rebasheinalised
Karvane seahernes

Karvane seahernes (Lathyrus hirsutus) on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Liblikõielised
Karvane tondipea

Karvane tondipea (Dracocephalum thymiflorum) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Huulõielised
Olesea Stamate

Olesea Stamate (sündinud 20. detsembril 1983 Chișinăus) on Moldova poliitik.

2004. aastal lõpetas ta Moldova Riikliku Ülikooli litsentsiaadikraadiga õigusteaduse alal ja Colegiul Invizibil din Moldova politoloogia alal. Magistrikraadi Euroopa interdistsiplinaarsete uuringute alal omandas ta 2005. aastal Varssavis Natolini Euroopa Kolledžis.

Alates 24. juunist kuni 14. novembrini 2019 oli ta Moldova justiitsminister.

Viited

Moldova poliitikud
Justiitsministrid
Sündinud 1983
Karvane unilook

Karvane unilook (Sisymbrium loeselii) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Ristõielised
Karvaseõiene londeesia

Karvaseõiene londeesia (Londesia eriantha, sünonüüm Bassia eriantha) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Rebasheinalised
Karvaseviljane pappel

Karvaseviljane pappel (Populus trichocarpa) on pajuliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Pajulised
Kassiurb-puju

Kassiurb-puju (Artemisia gnaphalodes) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Korvõielised
Kaukaasia kitsekakar

Kaukaasia kitsekakar (Doronicum orientale) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Korvõielised
Kaukaasia tiibpähklipuu

Kaukaasia tiibpähklipuu (Pterocarya fraxinifolia) on pähklipuuliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Pähklipuulised
Keel-raunjalg

Keel-raunjalg (Asplenium scolopendrium) on raunjalaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti sõnajalgtaimed
Raunjalalised
Kerajas kortsleht

Kerajas kortsleht (Alchemilla glomerulans) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Roosõielised
Keskmine enelas

Keskmine enelas (Spiraea media) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Roosõielised
Keskmine uibuleht

Keskmine uibuleht (Pyrola media) on kanarbikuliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Kanarbikulised
Kevadmaran

Kevadmaran (Potentilla neumanniana) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Roosõielised
Kevad-nabaseemik

Kevad-nabaseemik (Omphalodes verna) on kareleheliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim pole Eestis looduslik, kuid on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Karelehelised
Kevad-ristirohi

Kevad-ristirohi (Senecio vernalis) on korvõieliste sugukonda ristirohu perekonda kuuluv rohttaimeliik.

Ühe- või kaheaastane rohttaim, kel varrelehed on sulglõhised või sopilise servaga, alguses võrkvillased, ent hiljem paljad. Keelõied on silmapaistvad, kuldkollased. Õitseb mais-juunis, harva teist korda sügisel.

Üldlevilalt on Eurosiberi areaaliga, Eestis tulnukana. Esmaleid pärineb 1910. aastal Võru ümbrusest. Praeguseks teada uue taimede levikuatlase 11 ruudust. Kasvab peamiselt raudteedel ja jäätmaadel, ka raiesmikel ja teeservadel. 

Liik on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku kategoorias "mittehinnatav", sest tegemist on võõrliigiga.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Korvõielised
Kiirjas jumikas

Kiirjas jumikas (Centaurea solstitialis) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Viited

Välislingid

Korvõielised
Kilpfibiigia

Kilpfibiigia (Fibigia clypeata) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Ristõielised
Kilpleht

Kilpleht (Darmera peltata) on kivirikuliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Kivirikulised
Kink-lõosilm

Kink-lõosilm (Myosotis ramosissima) on kareleheliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Karelehelised
Kink-ogamalts

Kink-ogamalts (Salsola collina) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Rebasheinalised
Kirju kõrvik

Kirju kõrvik (Galeopsis speciosa) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Huulõielised
Kirju lõosilm

Kirju lõosilm (Myosotis discolor) on kareleheliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Karelehelised
Kirju sarikhernes

Kirju sarikhernes (Coronilla varia) on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Liblikõielised
Kitsatiivane lurssvili

Kitsatiivane lurssvili (Corispermum leptopterum) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Rebasheinalised
Kivikask

Kivikask (Betula ermanii) on kaseliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Kaselised
Kivirik-kaljunelk

Kivirik-kaljunelk (Petrorhagia saxifraga) on nelgiliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Nelgilised
Kobar-tarinõges

Kobar-tarinõges (Teucrium botrys) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.

Viited

Välislingid

Eesti taimed
Huulõielised
Lipsk

Lipsk on linn Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Augustówi maakonnas, Lipski valla halduskeskus. Lipsk asub Valgevene piirist umbes 11 km kaugusel.

Lipskit on ürikutes esimest korda mainitud 1564. aastal. Linnaõigused sai 1580. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal. Linnaõigused sai Lipsk tagasi 1983. aastal.

Viited

Podlaasia vojevoodkonna linnad
Michałowo

Michałowo on linn Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas, Michałowo valla halduskeskus. Michałowo asub Valgevene piirist umbes 20 km kaugusel.

Michałowot on ürikutes esimest korda mainitud 1567. aastal, linnaõigused sai 2009. aastal.

Galerii

Viited

Podlaasia vojevoodkonna linnad
Kolno

Kolno on linn Poolas Podlaasia vojevoodkonnas, Kolno maakonna halduskeskus.

Kolnot on ürikutes esmakordselt mainitud 1222. aastal, linnaõigused sai 1425. aastal.

Galerii

Viited

Podlaasia vojevoodkonna linnad
Elman Tagajev

Elman Tagaev (vene keeles Эльман Тагаев; sündinud 2. jaanuaril 1989 Aşgabatis, Türkmenistanis) on Aserbaidžaani päritolu türkmenistani jalgpallur, kes esindab Türkmenistani jalgpallikoondist. 2014. aastal abielus Elman Tagaev Arinaga, kellega tal on kaksikud pojad, Alan ja Ali (sündinud 2015).

Viited

Välislingid
 Elman Tagaevi profiil National-Football-Teams.com saidis

Jalgpallurid
Türkmenistani inimesed
Sündinud 1983
Tessalit

Tessalit on maakommuun ja küla Mali Kidali piirkonnas. Tessaliti küla on samanimelise cercle'i keskus. Tessalit asub Aguel'hocist 85 kilomeetrit põhjas ning Alžeeria piirist 70 kilomeetri kaugusel. Kommuuni umbes 30 000-ruutkilomeetrine ala on peaaegu täielikult kõrb. Aastal 2009 toimunud rahvaloenduse järgi elas Tessalitis 5739 inimest.

Küla teenindab Tessaliti lennujaam.

Tessalit on Sahara oaas ning on pikka aega olnud rändajatele heaks peatuspaigaks. Turismi kõrval on Tessaliti peamiseks majandusharuks kipsi- ja krohvitööstus, mis on viimastel aastatel tulenevalt tuareegide ülestõusust ning terrorismilainest tublisti kannatada saanud.

Tessalitist 7 kilomeetri kaugusel kirdes asuvas Amachachi külas asub Mali valitsusvägede baas.

Kommuun asub Adrar des Ifoghasi mäestikus. Suurema osa rahvastikust moodustavad tuareegid, Tessalitist on pärit ansambel Tinariwen ning luuletaja Souéloum Diagho. Tessaliti sõprusküla on Saint-Jean-de-Maurienne Prantsusmaal.

Tessaliti cercle's asuvad Tessaliti, Timtaghène ja Aguel'hoci kommuunid.

Tessaliti lahing

Hoolimata Mali õhuväe ning Ukraina palgasõdurite toetusest, kaotasid Mali valitsusväed Tessaliti 2012. aastal tuareegi mässulistele.

Tessaliti tagasivallutamine
Prantsusmaa dessantväed maandusid Tessaliti lennujaamas ning võimaldasid Prantsuse-Aafrika koalitsiooni õhukitel lennuväljal maanduda. Peastaabi kõneisiku, kolonel Thierry Burkhardi sõnul vallutati Tessalit 2013. aasta 8. veebruaril.

Viited

Mali geograafia
Monte Argentario vald

Monte Argentario vald on omavalitsusüksus (comune) Itaalias Toscana maakonna Grosseto provintsis.

Monte Argentario on turismi sihtkoht, olulised on purjetamine ja kalapüük.

Loodus
Monte Argentario kõrgeim punkt on 635 meetrit merepinnast. Algselt oli Monte Argentario saar, nüüd ühendavad seda mandriga kitsad maaribad.

Ajalugu
Monte Argentariol elasid tõenäoliselt etruskid. Rohkem ajaloolisi andmeid hakkab aga olema Vana-Rooma perioodist.

Grosseto provints
Lutz Pohle

Lutz Pohle (sündinud 1954) on saksa sinoloog (elas Saksa DVs). Õppis sinoloogiat ja ajalugu Berliinis, täiendas oma keeleoskusi Pekingis, promoveerus 1985 Berliini Humboldti ülikoolis. 1985-1993 tegutses ajakirjanikuna, mh korrespondendina Pekingis. Saksa DV Hiina-korrespondendina õigustas 14. juunil 1989 SDV telesaates Objektiv Tiananmeni demonstratsioonide mahasurumist Hiina RV võimude poolt. 
2008-2017 oli Ida-Saksa kompartei järglase Die Linke Rosa Luxemburgi Fondi (Rosa-Luxemburg-Stiftung) Pekingis asuva välisbüroo juhataja.

Teoseid

Pohle, Lutz (1986): Die Haltung der VR China zum Nahostkonflikt (unter besonderer Berücksichtigung der 70er Jahre), Berlin, Humboldt-Univ. ("Hiina RV suhtumine Lähis-Ida konflikti (pidades eriti silmas 70ndaid)") [dissertatsioon]

Viited

Orientalistid
Sündinud 1954
Boris Johnsoni valitsus

Boris Johnsoni esimene valitsus oli Suurbritannia valitsus, mis asus ametisse 24. juulil 2019, kui kuninganna Elizabeth II kutsus Boris Johnsonit moodustama valitsust pärast eelmise peaministri Theresa May tagasiastumist. May astus Konservatiivse Partei juhi kohalt tagasi 7. juunil 2019; Johnson valiti tema järglaseks 23. juulil 2019. Johnsoni valitsus moodustati 57. Suurbritannia parlamendist.

Ajalugu 
Theresa May teatas 24. mail 2019, et astub tagasi Konservatiivse Partei juhi ja seetõttu ka peaministri ametist, kuna tal pole kolm korda õnnestunud tagada Euroopa Liidu ja Suurbritannia vahelise lahkumislepingu ratifitseerimist House of Commonsis, mille alusel oleks Suurbritannia lahkunud Euroopa Liidust. Tema teadaanne järgnes ka Konservatiivse Partei väga kehvale tulemusele 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Suurbritannias. Tema ametist lahkumine Konservatiivide juhina jõustus 7. juunil 2019.

Endine Londoni linnapea ja välisminister Boris Johnson valiti 23. juulil 2019 May järglaseks. Kuninganna Elizabeth II määras ta järgmisel päeval peaministriks. Johnson sai päranduseks vähemusvalitsuse, mida toetas usaldusleping Põhja-Iirimaa Demokraatliku Unionistliku Parteiga.

Kabineti koosseis 

Suurbritannia poliitika
Meijermuiža

Meijermuiža on küla (vidējciems) Lätis Cēsise piirkonnas Drabeši vallas. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.

Meijermuiža asub valla põhjaosas merepinnast 105 meetri kõrgusel Koiva jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Ausmasest 11 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusele. Seal asuvad Bērzi ja Meijermuiža bussipeatused.

Küla on tänapäeval sisuliselt Võnnu eeslinn. Varem asus seal Līvi valla keskus, ent endise vallamaja ümbruskonda on tänapäeval rajatud Līvi küla.

Asula jääb Gauja rahvusparki. Külas asuv Neļķese tamm on looduskaitse all. Kaitse all on veel kaks tamme kõrgusega 25 meetrit, Euroopa lehis kõrgusega 32 meetrit, Euroopa lehis kõrgusega 30 meetrit ja tamm kõrgusega 27 meetrit.

Aastal 2015 oli külas 149 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 138.

Viited

Cēsise piirkonna külad
Anatoli Mitt

Anatoli Mitt  (23. jaanuar 1909 Peterburi – 15. mai 1980 Tartu) oli eesti füüsik ja füüsikapedagoog.

Ta lõpetas aastal 1926 Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1932 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna füüsika osakonna cum laude. Õpetas füüsikat Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja asus 1941. a TÜ füüsika kateedrisse assistendiks. Oli TRÜ üldfüüsika kateedri juhataja ning matemaatika-loodusteaduskonna, füüsika-matemaatikateaduskonna ja füüsika-keemiateaduskonna dekaaniks. 1960-tel võttis enesele kohustuse lugeda nn teadusliku ateismi kursust. Viimaseks töökohaks jäi TRÜ aeroionisatsiooni ja elektroaerosoolide laboratoorium. 

Tema abikaasa oli Ljubov Mitt (sündinud Pirogov).

Anatoli Mitt suri 1980. a  vähki. 

[1] Akadeemia 2019, nr 7, lk 1333.

Viited

Välislingid 
 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944

Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna õppejõud
Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpetajad
Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna vilistlased
Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1909
Surnud 1980
Invernessi raudteejaam

Invernessi raudteejaam (gaeli keeles Inbhir Nis) teenindab Šotimaa põhjapoolseimat linna Invernessi.

Välislingid

Šotimaa raudteejaamad
Ayr

Ayr on linn Šotimaa edelarannikul Ayri jõe suudmes, mis on Lõuna-Ayrshire'i krahvkonna halduskeskus.

Vaata ka
Ayri raudteejaam
Irvine

Viited

Šotimaa linnad
Skyon

Skyon on 26-korruseline ja 95 meetrit kõrge büroohoone, mida ehitatakse Tallinnas aadressil Maakri 30. Ehitis peaks valmima 2021. aastal.

Vaata ka
Maakri tänav
Maakri asum

Välislingid
Ametlik koduleht

Tallinna kõrghooned
Bingo

Bingo on hasartmäng, mille ajalugu ulatub tagasi kuueteistkümnenda sajandi Itaaliasse.  Mängu kaasaegne versioon arenes algselt Itaalia lotomängust "Il Gioco del Lotto d'Italia", hiljem ka Prantsuse mängu "Le Lotto" põhjal.

Ajalugu 
Kaheksateistkümnedal sajandil jõudis bingo Ühendkuningriiki, kus seda mängitakse senini nii selleks spetsiaalselt ette nähtud saalides kui ka online.

Prantsuse mäng Le Lotto ilmus 1778. aastal, sisaldades 27 ruutu kolmest reast ja üheksast veerust koosnevas paigutuses. Viiel ruudul igas reas olid numbrid vahemikus 1 kuni 90, mis viis tänapäevase disainini.

1920. aastate alguses lõi ja standardiseeris Hugh J. Ward mängu Pittsburgh ja selle ümbruses ning Lääne-Pennsylvania piirkonnas toimuvatel karnevalidel. Ta kaitses seda autoriõigustega ja avaldas 1933. aastal reegliraamatu.

Nime Bingo päritolu pole teada, kuid see võib pärineda 1920. aastate keskpaigast. Väidetakse, et üks Lowe'i sõpradest oli võidu üle nii põnevil, et hüüdis "Beano" asemel "Bingo" või et sõna kajab kellahelinat.

Ühendkuningriiki hendkuningriikides oli bingo eriti populaarne 1970. - 1980. aastatel, mil paljud mängijad külastasid bingosaale oma linnades või tavaliselt rannikualal paiknevates puhkekeskustes.

Kohal 
Kaasaajal on kõige populaarsem veebibingo, mille puhul peetakse kinni samadest mängureeglitest kui traditsioonilises bingos, ent mängitakse veebis, kasutades arvuteid, nutitelefone ja tahvelarvuteid.

Bingo mängu 
Bingo nõuab mängijatelt oma piletite kontrollimist ja hüüdja poolt nimetatud numbrite äramärkimist. Numbrid saab hüüdja pallidelt, mis valitakse välja bingo masina poolt. Masin on varustatud juhuslike arvude generaatoriga, mis tagab, et mäng on õiglane ja loositud numbrid ettearvamatud.

Bingo mängu eesmärgiks on ära märkida kindel muster enne, kui seda teevad teised mängijad. See võib olla diagonaal, kaks diagonaali, neli nurka või ka antud platvormile unikaalne muster, kusjuures peaauhind läheb tavaliselt mängijale, kes saab "täismaja" (full house), märkides võidunumbrid ära enne teisi.

Siin võeti kasutusele sellised kuulsad hüüded nagu "kaks paksu daami" (kui hüütakse numbrit 88), "clickety click" (66) ja "Burlington Bertie" (30).

Viited 

Õnnemängud