25. aprill

25. aprill on Gregoriuse kalendri 115. (liigaastal 116.) päev. Juliuse kalendri järgi 12. aprill (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1882 – Balti kubermangude väeteenistuskomisjonides kehtestati asjaajamiskeeleks vene keel.
 1917 – Venemaa Ajutise Valitsuse sõjaminister Aleksandr Gutškov kinnitas eesti rahvusväeosade põhimääruse.
1925 – Tallinnas avati Seltskondlik Maja, millest sai Eesti intelligentsi, poliitikute ja seltskonnategelaste kogunemiskoht.
 1926 – toimusid esimesed Eesti meistrivõistlused lauatennises ehk tollal pingpongis.
 1928 – Tallinnas tabati kommunist, linnavolikogu liige Voldemar Väli.
 1934 – riigivanem Konstantin Päts nimetas Tallinna linnapeaks Jaan Sootsi ja Vabariigi Valitsus kinnitas Nõmme linnapeaks Ludvig Mühlbachi, Tartu linnapeaks Aleksander Tõnissoni ja Narva linnapeaks Jaan Lutsu.
 1939 – Sigurd Curman valiti Õpetatud Eesti Seltsi auliikmeks.
1953 – Tallinna oblast, Tartu oblast ja Pärnu oblast likvideeriti.

Maailmas
1459 – Saksimaa ja Böömimaa määrasid Egeri lepinguga kindlaks omavahelise piiri.
1507 – Saksa kartograaf Martin Waldseemüller avaldas maailmakaardi, millel oli Uut Maailma esmakordselt Amerigo Vespucci järgi nimetatud Ameerikaks.
 1607 – Gibraltari lahing: Hollandi laevastik hävitas Gibraltaril seisvad Hispaania laevad.
 1626 – Ernst von Mansfeldi juhitud protestantide väed kaotasid Dessau lahingus Albrecht von Wallensteini juhitud katoliiklastele.
 1792 – Pariisis Grève'i väljakul kasutati esimest korda giljotiini. Kehast eraldati maanteeröövel Nicolas Jacques Pelletier' pea.
 1792 – Prantsuse ohvitser Rouget de Lisle kirjutas 25.-26. aprilli ööl Strasbourgis Austriale sõjakuulutamise puhul laulu "Chant de guerre pour l'armée du Rhin" ("Sõjalaul Reini armeele"). Hiljem sai sellest "Marseljeesi" nime all Prantsusmaa hümn.
 1839 – Briti väed hõivasid Esimeses Afganistani sõjas ilma võitluseta Kandahāri linna ning saavutasid sellega nn "Suures mängus" ülemvõimu saavutamiseks Kesk-Aasias eelise Venemaa ees.
 1915 – Esimene maailmasõda: algas Gallipoli lahing.
 1916 – Suurbritannia kehtestas mässulisel Iirimaal sõjaseaduse.
 1931 – Ferdinand Porsche lasi Stuttgardis oma eelmisel aastal asutatud inseneribüroo kanda äriregistrisse nime all Dr. Ing. h. c. F. Porsche Gesellschaft mit beschränkter Haftung, Konstruktionen und Beratungen für Motoren und Fahrzeugbau.
 1945 – Kohtumine Elbel: Torgau linna juures Saksamaa südames said kokku Nõukogude ja Ameerika Ühendriikide väed.
 1945 – Itaalia diktaator Benito Mussolini põgenes koos oma armukese Clara Petacciga liitlasriikide vägede eest Salòst. Seda loetakse Itaalia Sotsiaalse Vabariigi lõpuks ning Itaalia fašismi lõpuks.
 1953 – Francis Crick ja James Watson avaldasid ajakirjas Nature artikli "Molecular Structure of Nucleic Acids: A Structure for Deoxyribose Nucleic Acid", kus nad kirjeldasid DNA kaksikheeliksikujulist struktuuri.
 1982 – Iisrael tagastas vastavalt 1979. aastal sõlmitud rahulepingule Egiptusele viimased Iisraeli poolt okupeeritud asundused Siinai poolsaarel.
 2005 – Itaalia tagastas Etioopiale viimase tüki Axumi obeliskist, mis oli Benito Mussolini käsul 1937. aastal Itaalia-Abessiinia sõja järel Etioopiast Rooma viidud.
 2008 – Läti raudteefirma Pasažieru vilciens taastas pärast seitsmeaastast vaheaega regulaarse reisirongiühenduse Riia ja Valga vahel.

Sündinud 

 1214 – Louis IX, Prantsusmaa kuningas
 1228 – Konrad IV (Saksa kuningas), Saksa kuningas
 1284 – Edward II, Inglismaa kuningas
 1599 – Oliver Cromwell, Inglise riigimees
 1652 – krahv Boriss Šeremetev, Vene kindralfeldmarssal; juhatas Põhjasõja ajal Vene vägesid Eesti alal
 1849 – Felix Klein, saksa matemaatik
 1874 – Guglielmo Marconi, itaalia insener, "raadio isa"
 1883 – Semjon Budjonnõi, Nõukogude Liidu marssal
 1900 – Wolfgang Pauli, füüsik
 1900 – Gladwyn Jebb, briti poliitik, esimene (ajutine) ÜRO peasekretär (1945–1946)
 1903 – Andrei Kolmogorov, matemaatik
 1917 – Ella Fitzgerald, laulja
 1921 – Karel Appel, hollandi maalikunstnik
 1927 – Aleksander Suuman, eesti luuletaja ja maalikunstnik
 1940 – Al Pacino, USA filminäitleja
 1940 – Jüri Kärner, eesti bioloog, histoloog
 1941 – Bertrand Tavernier, prantsuse filmirežissöör
 1941 – Aili Vint, eesti maalikunstnik ja graafik
 1943 – Tony Christie, inglise laulja, muusik ja näitleja
 1945 – Björn Ulvaeus, ABBA laulja ja laulude kirjutaja
 1946 – Vladimir Žirinovski, Venemaa poliitik
 1947 – Johan Cruijff, hollandi jalgpallur ja treener
 1964 – Hank Azaria, USA näitleja
 1967 – Andrus Ahi, eesti jäähokimängija
 1969 – Renée Zellweger, USA näitleja
 1976 – Tim Duncan, USA korvpallur
 1976 – Rainer Schüttler, saksa tennisist
 1981 – Anja Pärson, rootsi mäesuusataja
 1981 – Felipe Massa, brasiilia võidusõitja (Vormel 1)

Surnud 

 487 – Kenzō, Jaapani keiser
 1472 – Leon Battista Alberti, itaalia renessansiinimene
 1595 – Torquato Tasso, itaalia poeet
 1744 – Anders Celsius, rootsi astronoom, Celsiuse skaala leiutaja
 1840 – Siméon Poisson, prantsuse matemaatik ja füüsik
 1928 – Peter von Wrangell, baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane (kindralleitnant), valgekaartlaste üks juhte Vene kodusõjas
 1945 – Mihkel Piigert, Eesti sõjaväelane
 1951 – Robert Garrett, USA kergejõustiklane, kettaheite ja kuulitõuke esimene olümpiavõitja 1896
 1956 – Jean Ybarnegaray, Prantsuse poliitik
 1978 – Eero Liives, helilooja
 1985 – Uku Masing, eesti teoloog, luuletaja, orientalist, folklorist ja etnoloog
 1988 – Clifford D. Simak, USA ulmekirjanik ja ajakirjanik
 1995 – Ginger Rogers, USA filmitäht ja tantsijanna
 1999 – Michael Morris, kolmas parun Killanin, ROK-i president
 2001 – Michele Alboreto, itaalia autovõidusõitja (hukkus auto katsetamisel, võistles Vormel 1-s 1981–1994)
 2002 – Lisa "Left Eye" Lopes, USA laulja (TLC liige)
 2003 – Samson Kitur, Keenia kergejõustiklane
 2010 – Alan Sillitoe, Suurbritannia kirjanik
 2021 – Ago-Endrik Kerge, eesti tantsija, näitleja ja lavastaja

Pühad 
markusepäev
 DNA päev
 Rahvusvaheline malaaria päev
 Vabaduse päev Portugalis
 vanemast võõrandumise vastane päev

Ilmarekordid 
...

Viited 

Aprill 25