Tartu Ülikool

Tartu Ülikool (lühend TÜ) on vanim ja suurim Eestis tegutsev ülikool ning ühtlasi Baltimaade ainus ülikool, mis kuulub 1,2% maailma parimate sekka.

Tartu ülikooli asutamiseks loetakse aastat 1632, mil Tartus avati Academia Gustaviana. Ülikooli ajaloos on eri perioode ja mitu tegevuse katkemist. Eestikeelse ülikoolina alustati tööd 1919. aastal. Aastail 1940–1941 ja 1944–1989 kandis ülikool nime Tartu Riiklik Ülikool (lühend TRÜ).

Tartu ülikoolis on neli valdkonda: humanitaarteaduste ja kunstide valdkond, sotsiaalteaduste valdkond, meditsiiniteaduste valdkond ning loodus- ja täppisteaduste valdkond. Õppekavu on 157. Õppeaastal 2018/19 võeti tudengeid vastu 56 bakalaureuse-, 68 magistri- ja 33 doktoriõppekavale.

2018. aasta 1. augustist on ülikooli rektor Toomas Asser. Alates 2019. aastast on ülikooli kantsler Kstina Vallimäe.

Tartu Ülikooli on hinnatud parimaks Baltimail. Näiteks 2020. aastal oli ülikool QS World University Rankings edetabelis 285. kohal (2019. aastal 301. kohal). Edetabelis Times Higher Education (THE) World University Rankings on Tartu Ülikool püsinud aastail 2016–2019 vahemikus 301–350 ning edetabelis Academic Ranking of World Universities (ARWU) 2019. aastal vahemikus 301–400.

12 teadusvaldkonnas on Tartu Ülikool maailma 1% viidatuimate asutuste hulgas. Ligi 50 ülikooli teadlast kuulub 1% maailma enim viidatud teadlaste hulka (Web of Science).

Üle poole Eesti teaduspublikatsioonidest on avaldanud Tartu Ülikooli teadlased. Teaduspublikatsioone on ETIS-e andmeil u 34 000, sh ISI Web of Science'i andmebaasis üle 7500. Tartu Ülikoolis kaitstakse ka üle poole Eesti doktoritöödest (umbes 120 doktoritööd aastas).

2019. aasta juuli seisuga on TÜ liikmetega seotud kokku 55 ülikooli spin-off ettevõtet.

2020. aastal valmis TÜ suurim õppehoone nimetusega DELTA, kus asuvad arvutiteaduse instituut, matemaatika ja statistika instituut, majanduse instituut jne.

Juhtimine 

Ülikooli juhtimise struktuur on olnud eri aegadel erinev. Aastast 2012 on ülikooli juhtorganid nõukogu ja senat.

Nõukogu on ülikooli kõrgeim otsustuskogu, mis vastutab muuhulgas ülikooli majandustegevuse ja pikaajalise arengu eest. Sinna kuulub 11 liiget, kelle nimetavad ametisse ülikooli senat, Eesti Teaduste Akadeemia ning haridus- ja teadusminister. Alates 16. veebruarist 2017 kuuluvad nõukokku Heidi Kakko, Ruth Oltjer, Vahur Kraft, Eva Åkesson, Ants Nõmper, Toomas Asser, Jüri Sepp, Birute Klaas-Lang, Richard Villems ja Tõnu Lehtsaar ja Els Heinsalu. Eelmise koosseisu liikmed olid Toomas Asser, Toivo Maimets, Peeter Saari, Jüri Sepp, Paul Varul, Kaja Tael, Toomas Kiho, Kersti Kaljulaid, Vahur Kraft, Aku Sorainen ja Kari Olavi Raivio.

Senat on akadeemiline otsustuskogu, mis vastutab õppe- ning teadus- ja arendustegevuse eest. Sinna kuuluvad rektor ja kuni 21 liiget. Nende seas on ülikooli töötajate valitud neli esindajat igast valdkonnast (humaniora, medicina, realia et naturalia, socalia) ning üliõpilasesinduse valitud üliõpilaste esindajad.

1. augustist 2018 on ülikooli rektor neurokirurgia professor Toomas Asser. Rektoraadis on ka õppeprorektor Aune Valk, teadusprorektor Kristjan Vassil ja arendusprorektor Erik Puura. Ülikooli kantsler on Kstina Vallimäe. Eri valdkondade dekaanid on Margit Sutrop, Margus Lember, Raul Eamets ja Peeter Burk. Alates 1. jaanuarist 2020 on dekaanid Anti Selart, Margus Lember, Raul Eamets ja Leho Ainsaar.

Struktuur 

Samuti kuuluvad ülikooli struktuuri genoomika instituut, Tartu Ülikooli Raamatukogu, Tartu Ülikooli muuseum, Tartu Ülikooli Loodusmuuseum koos botaanikaaiaga, Tartu Ülikooli Teaduskool jt osakonnad ning asutused.

2016. aastal jõustunud reformist, millega paigutati struktuuriüksused nelja valdkonna alla, andis ülikool teada 2014. aastal. Otsus kinnitati vaatamata teaduskondade avalikule protestile, mida ajakirjanduses vedasid eest eelkõige õigus- ja usuteaduskond. Otsuse aluseks toodi administratiivsed põhjendused, mis ei pidavat mõjutama õppe- ja teadustööd.

Tartu Ülikooli Türi Kolledž suleti 2011. aastal.

Ajalugu 

Traditsiooniliselt liigitatakse Tartu ülikooli ajalugu järgmiselt:
 1632–1665 Academia Gustaviana: Rootsi võimu aluse ülikooli esimene periood (ladina ülikool)
 1690–1710 Academia Gustavo-Carolina: Rootsi võimu aluse ülikooli teine periood (alates 1699. aastast Pärnus)
 1802–1918 Kaiserliche Universität zu Dorpat (saksa ülikool)
 1893–1918 Kaiserliche Universität Jurjew (venestusaegne ülikool, üleminek vene õppekeelele)
 1918 Landesuniversität Dorpat
 1918–1940 Eesti Vabariigi Tartu Ülikool
 1941–1944 Eesti Omavalitsuse Tartu Ülikool
 1940–1941 ja 1944–1989 Tartu Riiklik Ülikool Nõukogude võimu all
 1989–praeguseni Tartu Ülikool iseseisvuse taastamise ajal ja järel

Rahvusvaheline koostöö 
Aastast 2003 on Tartu Ülikool Coimbra grupi liige, kuhu kuulub 2021. aasta seisuga kokku 41 Euroopa ülikooli, ning aastast 2006 kuulutakse ka Utrechti võrgustikku, kuhu kuulub 2021. aasta seisuga 30 Euroopa ülikooli.

The Guild (the Guild of European Research Intensive Universities) on 2016 loodud Euroopa teadusülikoolide organisatsioon. The Guildi asutasid 14 tippülikooli Euroopa riikidest, sh ainsa Kesk- ja Ida Euroopa riikide ülikoolina kutsuti asutajate ringi Tartu Ülikool. Tänaseks on võrgustiku liikmeks 19 valitud teadusülikooli.

LERU-CE7 initsiatiiv on Euroopa parimate teadusülikoolide võrgustiku LERU (the League of European Research Universities) ja seitsme Kesk-Euroopa ülikooli partnerlusprogramm, mis on loodud sihiga mõjutada kõrgharidus- ja teaduspoliitikat Euroopas.

Euroopa Ülikoolide Assotsiatsioon (European University Association – EUA) on Euroopa kõrgkoole ning rektorite nõukogusid ühendav katusorganisatsioon, olles üks kõrgharidussektori mõjukamaid eestkõnelejaid Euroopa tasandil. See ühendab täisliikmetena 850 kõrgemat õppeasutust ning 26 riigi rektorite nõukogu. EUA tekkis 2001. aastal Euroopa rektorite konverentsi ja Euroopa Liidu liikmesriikide rektorite konföderatsiooni ühinedes.

Tartu Ülikoolil on kahepoolsed koostöökokkulepped ligi 70 eri ülikooliga.

Tunnustus 
2010. aastal asetas Hispaania rahvuslik uurimisnõukogu SRC maailma ülikoolide paremusjärjestuses Tartu ülikooli 187. kohale 12 000 maailma kõrgkooli seas.

Tartu Ülikool on ülikoolide QS-edetabelis Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia ülikoolide seas Moskva Riikliku Ülikooli ja Novosibirski Riikliku Ülikooli järel kolmandal kohal.

Vilistlased 
Hinnanguliselt on Tartu ülikooli lõpetanud umbes 70 000 inimest.

2016. aasta jaanuarist on kasutusel Tartu ülikooli vilistlasvõrgustik utalumni.

Sport 
Tartu Ülikooli juures tegutseb Tartu Ülikooli Akadeemiline Spordiklubi, kellele kuulub Tartu Ülikooli spordihoone.

Vaata ka

Viited

Kirjandus 
 Piirimäe, H 1982: Tartu ülikooli ajalugu I 1632–1798. Tallinn: Eesti Raamat ja Valgus.
 Siilivask, Karl 1982: Tartu ülikooli ajalugu II 1798–1918. Tallinn: Eesti Raamat ja Valgus.
 Siilivask, Karl ja Hillar Palamets 1982: Tartu ülikooli ajalugu III 1918–1982. Tallinn: «Eesti Raamat» ja «Valgus».
 Edgar V. Saks: "Eesti renessanss aastatel 1802–1850". Võitleja, aprill 1966, nr. 4, lk. 4.
 Arnold Hasselblatt: "Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat", Dorpat: C. Mattiesen, 1889 (Digitaalselt)
 Rückblick auf die Wirksamkeit der Universität Dorpat : zur Erinnerung an die Jahre von 1802–1865 : nach den vom Curator des Dörptschen Lehrbezirks eingezogenen Berichten und Mittheilungen., Dorpat : C. Mattiesen 1866 ESTERis (Digitaalselt)
 Обзор деятельности Императорского Дерптского Университета: на память о 1802–1865 годах / составлен по отчетам и донесениям, представленным попечителю Дерптского учебного округа [Штрюмпель, Л. ; под ред. проф. Н. А. Иванова], Дерпт : К. Маттисен 1866 ESTERis (Digitaalselt)
 "Tartu ülikooli aula kui kontserdisaali ajaloost I: 80 aastat Tartu Helikunsti Seltsi kammermuusikasarjast" – Teater, Muusika, Kino 2012, nr 5, Virge Joamets.
 "Tartu ülikooli aula kui kontserdisaali ajaloost II: Grosser Hörsaal der Keiserlichen Universität" – Teater. Muusika. Kino 2013, nr 1, nr 3 ja nr 4, Virge Joamets.
 Olev Remsu. "Targalt, vaeselt ja lõbusalt läbi sajandite. Rahvusülikooli juubeliks". Postimees, 30. dets 2019.

Välislingid 

 Koduleht
 Tartu Ülikooli seadus
 Jacob Johann Hastferi plakat (teatatakse ülikooli taasavamisest ning kutsutakse osalema taasavamise pidustustel 21. augustil 1690)
 Erik Dahlbergi plakat (teatatakse ülikooli üleviimisest Pärnusse 31. augustil 1699)
 "Tartu Ülikool avas e-ülikooli" – Eesti Päevaleht. 13. veebruar 2002.
 Tartu Ülikool loob sümfooniaorkestri – ERR.ee, 2. september 2009.

Eesti ülikoolid
Tartu kõrgkoolid
Tartu teadusasutused
Eesti personaalsed omavalitsused