joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Seto lauluema kuju

Seto lauluema kuju on mälestusmärk Obinitsas, mis püstitati Setumaa lauluemade, eeskätt Hilana Taarka, Miko Ode ja Irö Matrina mälestuseks.

Mälestusmärk avati 1986. aastal IV Setu Leelopäevade ajal. Selle autor on skulptor Elmar Rebane. Kuju on valmistatud graniidist, selle kõrgus on 3 meetrit ja mass 9 tonni.
 
Seoses Obinitsa järve avamise-pühitsemise ristikäigu ning Obinitsa muuseumi avamisega avati 3. juunil 1995 Seto lauluimä kujo juures teistegi kohalike laulikute – Mast Hemmo (1900–1983), Lust Nasta (1893–1983), Luik Okse (1882–1958) ja Vahvik Tepa (1893–1978) – mälestuskivid.

Viited 

Setomaa vald
Eesti mälestusmärgid
Igor Sikorski

Igor Sikorski (ukraina keeles Ігор Сікорський, vene keeles Игорь Иванович Сикорский; 25. mai 1889 Kiiev – 26. oktoober 1972 Easton, Connecticut) oli vene-ukraina-poola päritolu Vene ja USA lennunduspioneer ning lennukite ja helikopterite konstruktor.

Ta sündis Kiievis Kiievi ülikooli psühhiaatriaprofessori Ivan Sikorski pojana. Aastatel 1903–1906 õppis ta Peterburis merekoolis, aastal 1907 asus õppima Kiievi Polütehnilisse Instituuti, kus ta võttis osa mehaanikaringi õhulaevanduse ringi tööst.

1913. aastal konstrueeris ta maailma esimese mitmemootorilise fikseeritud tiibadega lennuki ("Russki Vitjaz") ja 1914. aastal maailma esimese suure reisilennuki ("Ilja Muromets").

1919. aastal emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse, kus asutas 1925. aastal ettevõtte Sikorsky Aircraft Corporation. 

Kiievis asuvad Igor Sikorski nimeline tänav, lennundusinstituut ja rahvusvaheline lennujaam. Samuti on talle seal püstitatud ausammas.

Isiklikku
Tema isa Ivan Sikorski oli  psühhiaater.

Välislingid
 Igor Sikorsky (1889 – 1957) (inglise keeles) 

Venemaa insenerid
Ameerika Ühendriikide insenerid
Sündinud 1906
Surnud 1984
Isik (keeleteadus)

Isik on üks öeldise grammatiline kategooria. Isik on seotud kõnealuse olendi või asja osalusastmega kõnesituatsioonis.

Eesti keel
 Isiku väljendamiseks kasutatakse isikulisi asesõnu mina, sina, tema või mitmuses meie, teie, nemad ning tegusõna pöördelisi vorme.

Mina õpin eesti filoloogiat; 
Teie soovite poodi minna; Sajab; 
Hooplevad, et võitsid kuldkarika.

 Isikut tähistatakse ka konkreetsete nimisõnade ning nimedega.

Maria kirjutab luuletusi; 
Hulk lapsi jälgis teatrietendust.
 Esimene isik on kõneleja. 
 Teine isik on see, kelle poole kõneleja pöördub.
 Kolmas isik on see, kellest räägitakse.

Isik ja arv 
 Grammatiline isiku- ja arvukategooria väljendub morfoloogilises pöördekategoorias, millel on  kolm ainsuslikku ja kolm mitmuslikku liiget ehk pööret.

Ainsus:

  mina ~ ma
  sina ~ sa
  tema ~ ta

Mitmus:

  meie ~ me
  teie ~ te
  nemad ~ nad
 Isik on hästi määratletav pöördelõpu järgi siis, kui täisaluseks on   
 mina ~ ma   
 sina ~ sa  
 meie ~ me või mina + substantiiv(id)   
 teie ~ te või sina + substantiiv(id)  
(Me) sööme; (Sa) harjutad; (Te) karjute; (Sina, tüdruk) tuled mulle appi.
 Ülejäänud juhtudel on öeldis 3. pöördes ning isikut pole pöördelõpu järgi võimalik tuvastada.
Grupp turiste vaatleb monumenti; Täna külmetab.
 Imperatiivi mitmuse 1. pöörde puhul on isiku ärajätmine kohustuslik.
Õppigem hoolega;  Astugem kiiresti; Laulgem valjemini.

Kasutatud kirjandus 
 Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1995. Eesti keele grammatika I. Morfoloogia. Sõnamoodustus. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut, lk 69-72.
 Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, lk 27-29.

Grammatilised kategooriad
Lielborne mõis

Lielborne mõis, ka Lielborni mõis (saksa keeles Groß-Born, läti keeles Lielbornes muiža) oli rüütlimõis Kuramaal Ilūkste kreisis Aizlauce kihelkonnas. Praegu asub mõisasüda Lätis Daugavpilsi piirkonnas Saliena vallas Lielbornes.

Ajalugu

Lielborne mõis 1729−1920
Lielborne mõis tekkis 1729. aastal Borne mõisa jagunemisel Vecborne ja Lielborne mõisaks. Selle esimeseks omanikuks sai major von Knabenau. Talle järgnesid Fölckersahmid. 1811. aastal oli mõisa valdajaks Alexander Magnus Wilhelm von Lysander (1764−1821). 1820. aastal eraldati sellest Karolinova mõis. Mõis läks 1824. aastal konkurssile ja selle omandas Georg Andreas Anton von Seck. 1850. aastal kuulus Lielborne Kovno kubermangu aadlimehele Ludwik Pietkiewiczile. 1856−1859 oli see B. von Renngarteni, 1859−1866 läti päritolu Carl Otto Skersti ja seejärel August Georg Friedrich von Oettingeni (1823−1908) valduses. 1879−1900 oli omanikuks Alexander Robert Wulffius (1854−1940), seejärel Reinhard Freytag von Loringhoven. Viimane omanik oli aastatel 1912−1920 Friedrich Sellin.

Pärast võõrandamist
Pärast mõisa võõrandamist tegutses seal Saliena põhikool.

Mõisaansambel

Peahoone
Lielborne mõisal oli kaks peahoonet. Uus häärber oli algselt klassitsistlik, kuid XIX sajandi lõpul ja XX sajandi algul ehitati see toona Sēlijas populaarses "suvemaja" stiilis ümber. Selles majas on sündinud Wessel Freytag von Loringhoven, Natsi-Saksamaa väejuht ja osaline Adolf Hitlerile sooritatud atentaadis.

Kõrvalhooned
Kõrvalhoonetest on säilinud laut ja mitmeotstarbeline põllumajanduslik tootmishoone. Veskist on jäänud järele vaid varemed.

Viited

Kirjandus
Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 85.
Schroeders, Percy von. Beiträge zur Gütergeschichte Kurlands. I. Teil Semgallen. Herausgegeben von der Kurländischen Ritterschaft, 1981. Lk 77.
Stavenhagen, Wilhelm Siegfried. Album kurländischer Ansichten. Mitau: im Selbstverlag des Herausgebers, 1866 .

Välislingid
Sissekanne Läti mõisate saidil; fotod (läti keeles)

Aizlauce kihelkond
Daugavpilsi piirkond
Läti mõisad
Sēlija
Laši

Laši on küla Lätis Ilūkste piirkonnas Eglaine vallas.

Lašis asub endise Veclaši mõisa (Alt-Lassen) keskus, lisaks on seal Laši linnus ja Laši kirik, mille juures asub mälestusmärk Lašis sündinud Gotthard Friedrich Stenderile.

Läti külad
Ilūkste piirkond
Sunji keel

Sunji keel (inglise keeles Zuni language) on põhiliselt Ameerika Ühendriikide lõunaosas, eriti New Mexico osariigis räägitav isolaatkeel. Seda keelt oskab terves maailmas umbkaudu 9600 inimest, kellest ligikaudu 7000 räägib seda igapäevaselt kodus. Enamus kõnelejatest on sunji hõimu liikmed. Sunji keeles rääkides öeldakse keele kohta Shiwi'ma, mis tõlkes tähendaks "sunjide viis" või "sunjide tee"

Klassifikatsioon
Sunji keel ei kuulu teada olevalt ühtegi keelkonda, mis tähendab, et tegu on isolaatkeelega. On pakutud hüpoteese, et laiemalt kuulub penuti keelte hulka. See teooria on leidnud ka kõige laialdasemat toetust keeleteadlaste hulgas, kuid kinnitust ei ole see veel leidnud. Veel on arvatud, et sunji keel võiks olla seotud hoka keelte, tano keelte ja paljude teiste indiaani keeltega, aga nende puhul on tegu väga vähese toetajaskonnaga hüpoteesidega.

Keele kasutus
Kasutatakse ladina tähestikku.
 
Mõningaid lapsi kasvatatakse kodus sunji keelt rääkides, et keel päriselt välja ei sureks. Siiski tuleb järjest rohkem kõnelejate seas kasutusele inglise keel ning sunji keele igapäevane rääkimine väheneb. Enamasti kasutatakse religioossetel üritustel või tseremooniatel, kodudes ja hõimu koosolekutel. Peamised rääkijad on täiskasvanud.

Tähestik 
Sunji tähestik koosneb 22 tähest

A a , B b, Ch ch, E e, H h, I i, K k, kw, L l, Ł ł , M m, N n, O o, P p, S s, sh, T t, ts, U u, W w, Y y , ' 

Ł hääldatakse nagu h ja l koos

Koolonit kasutatakse pikkade täishäälikute märkimiseks

'hääldatakse /ʔ/ , mis on kõrisulghäälik ehk larüngaalklusiil

Numeraalid

Kasutatakse mõningate arvsõnade ütlemiseks näppe. Sunji tähendus on sulgudes.

1  dobinde (võetud alustuseks(näpp))

2  kwili    (pandud teisega kokku)

3  ha 'i     (keskmine näpp)

4  a:wide   (kõik peale ühe sõrme)

5  apde     (maha löödud/saetud)

6  dobalekk 'ya
  
7  kwilelekk 'ya   ( 2+5)

8  ha 'elekk 'ya   (3+5)

9  denalekk 'ya

10  asdemla      (kõik näpud)

Keelenäited

Sellepärast, et keelt räägitakse tihti religiooniga seotud tegevustel, siis on ka keele näited enamasti religiooniga seotud.
 
Le'na' benan k'okshi banan kwayi. Jesus Christ, ho'n a:wan Datchu God an Tsawak'ona andepbe:'a.

Eesti keelde tõlgituna tähendab see ,,Jeesus Kristuse, Jumala poja, evangeeliumi algus."

Sõnu moodustatakse tüvele liidete lisamisega.

Näiteks: łada:kwe - jahimees
 
Sõna tüvi łada - jahtima või võitlema ja järelliide kwe, mis viitab inimesele.

Viited

Sugulaskeelteta keeled
Veclaši mõis

Veclaši mõis (läti keeles Veclašu muiža, ka Lašu muiža või Tīzenhauzenes muiža, saksa keeles Alt-Lassen) on mõis Lätis Ilūkste piirkonnas Eglaine vallas Lašis. 

Veclaši mõis rajati Liivi ordu Dünaburgi komtuuri poolt endise seelide Laši linnuse kohale. Aastal 1562 andis vasttekkinud Kuramaa hertsogiriigi hertsog Gotthard Kettler mõisa Taubedele. Sellest ajast peale oli Veclaši mõis rüütlimõis. Aastail 1610-1728 kuulus Veclaši Vietinghoffide perele. XIX sajandi algul olid mõisa omanikuks Tiesenhausenid, abielu kaudu said mõisa endale aga Przeździeckid, kelle kätte Veclaši mõis jäi kuni võõrandamiseni.

Mõisakompleksist on säilinud uusgooti stiilis punastest tellistest põllumajanduslik tootmishoone, osaliselt ka värav ja mõisa park. Samuti uusgooti stiilis ehitatud peahoonest on järel vaid varemed. Lisaks on säilinud üks mõisa piirikividest kirjaga "1855. Alt-Lassen Granyc. Tyzenhauz."

Välislingid
Sissekanne Läti mõisate saidil; fotod (läti keeles)

Läti mõisad
Ilūkste kreis
Sēlija
Aizkraukle kihelkond
Lasenbeka mõis

Lasenbeka mõis (läti keeles Lasenbekas muiža, ka Lašupes muiža või Lesenbēkas muiža, saksa keeles Lassenbeck) on mõis Lätis Daugavpilsi piirkonnas Tabore vallas Lasenbergās. 

Lasenbeka mõis rajati aastal 1596. Aastast 1794 kuulus mõis Rehbinderite suguvõsale, seejärel olid mõisa omanikuks Engelhardtid. Engelhardtidelt sai mõisa abielu kaudu endale von Ratschide suguvõsa. Ratschidele kuulus mõis kuni võõrandamiseni aastal 1920.

Mõisa barokkmotiividest inspireeritud peahoone rajati aastal 1881, kuid see hävis esimeses maailmasõjas. Varemetes on ka Daugava kaldal asunud ülejäänud mõisakompleks.

Välislingid
Sissekanne Läti mõisate saidil; fotod (läti keeles)

Läti mõisad
Daugavpilsi piirkond
Daugavpilsi kihelkond
Sēlija
Sirly Tiik

Sirly Tiik (sündinud 4. septembril 1974 Tallinnas) on Eesti invasportlane (kergejõustiklane), 2000. aasta paraolümpiamängude kuldmedalivõitja odaviskes.

Ta võitis õpiraskustega sportlaste hulgas 2000. aasta paraolümpial Sydneys odaviskes oma võistlusklassi maailmarekordiga (39.77) kulla ning kõrgushüppes ja kuulitõukes pronksi ning sai 2012 Londoni paraolümpial kuulitõukes 5. koha.

Sirly Tiik oli Eesti Paraolümpiakomitee parim naissportlane 2000, valiti 2007 Euroopa parimaks naissportlaseks ning 2001 Lääne-Virumaa aasta inimeseks.

Viited

Välislingid
 TIIK, SIRLY ESBL (Viimati täiendatud: 08.09.2012)
 Kirsti Vainküla Kettaheitja Sirly Tiik (37): “Mu ema pole kunagi tahtnud mind näha” EE 25. august 2012
 Aivi Pargi Sirly Tiik läheb Londoni paraolümpialt medalit püüdma Virumaa Teataja 21.11.2011
 Edukas parasportlane Sirly Tiik koges rasket lapsepõlve ETV 27.09.2012
 Sirly Tiik sai paraolümpial kuulitõukes isikliku rekordiga 5. koha ETV 06.09.2012
 Kaire-Külli Kuldbek Sirly Tiik – lastekodust olümpiapjedestaalile Naisteleht 2. oktoober 2012
 President of the Republic congratulated Sirly Tiik presidendi kantselei pressiteade 24.10.2000
 PEETER KASEOJA Olümpiamedalid on kogu rahva rõõm Videvik 2000

Eesti kergejõustiklased
Eesti odaviskajad
Eesti paraolümpiavõitjad
Eesti invasportlased
Sündinud 1974
Sirje Potisepp

Sirje Potisepp (sündinud 18. juunil 1961 Kilingi-Nõmmes) on Eesti Toiduainetööstuse Liidu juhataja ja autorallisportlane.

Haridus
1968–1971 õppis ta Tali 8-klassilises Koolis, 1971–1979 Sindi Keskkoolis, 1979–1981 Tartu Riiklikus Ülikoolis keemiat ja 1982–1985 Tallinna Polütehnilises Instituudis biokeemiat.

Töö
Potisepp töötas aastatel 1995–1999 aastast ASi Remedia kommertsdirektorina ja 1999–2005 ASi Remedia juhatuse liikmena. 2004–2005 oli ta Põhja-Tallinna linnaosavanem. Alates 2005. aastast on ta Eesti Toiduainetööstuse Liidu juhataja. 

Aastatel 2006–2007 oli Sirje Potisepp ASi Remedia nõukogu liige. Aastatel 2007–2.... oli ta ka Maaelu Edendamise Sihtasutuse nõukogu liige.

Rallisõit
Teda kutsus autoralli juurde Priit Uus. 2010. aastal nimetati ta Eesti parimaks naisrallisõitjaks.

Poliitiline karjäär 
Sirje Potisepp oli aastatel 2003-2017 IRLi liige.

Tunnustus
2012 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja III klassi aumärk
2018 Valgetähe V klassi teenetemärk

Isiklikku
Potisepp on abielus, kahe lapse ema.

Viited

Eesti autorallisõitjad
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1961
Make müür

Make müür (ka Möldre müür) on kuni 12 meetri kõrgusele ulatuv liivakivipaljand Piusa jõe kaldal, kalda kõrgus on kuni 17 meetrit. 

Make müür on Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala üks kaitstavatest loodusobjektidest. Paljand asub Vastseliina vallas Möldri külas asuvast Make veskist 300 meetrit allavoolu. Make veski on oma nime saanud Hendrik Make järgi, kes 1883. aastal rajas selle vesiveski ja saekaatri. Aastast 1900 töötas veski teisel korrusel ka villatööstus. Make müür on üks kõrgemaid ja kaunimaid paljandeid kaitseala lõunapoolses osas .

Make müür on ülemdevoni liivakivi, Gauja lademe paljand. Gauja lademe paksus on kuni 183 meetrit ja see koosneb kvartsliivast, kirjudest savidest ja peeneteralistest kobedatest purdkivimitest, milles leidub ka kala- ja taimejäänuseid. Gauja lademe liivad settisid 50–70 miljoni aasta jooksul Devoni ajastul (algas 410 miljonit aastat tagasi) toonasesse madalmerre. Kuna devoni liivakivi on suhteliselt mureda struktuuriga, alluvad liivakivi paljandid kergesti erosioonile.

Vaata ka 
Piusa liivakivipaljandid
Härma Mäemine müür
Devoni liivakivi
Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala

Viited

Võru maakonna paljandid
Setomaa vald
Marinova dolokivikarjäär

Marinova dolokivikarjäär  on kaevandus ligikaudu kümne meetri paksuse Pskovi kihistu dolokivi lasundil asuvas maardlas Võru maakonnas Setomaa vallas.

Marinova karjääris kaevandatakse ja purustatakse ehituslikku dolomiiti. Valdavalt asuvad Kagu-Eestis pinnakattesetete all Ülem-Devoni ladestu purd- ja karbonaatkivimid, karbonaatkivimite paljandeid tuleb siin ette aga väga harva. Paljandeid võib näha Mõniste vallas Peetri jõe kaldapaljandites ja väikesel astangul Meremäe külast põhja pool. Sama kihistu kivimite paljandid asuvad Meremäe vallas Tiirhanna vanas paemurrus ja Marinova dolokivikarjääris. Marinova maardla geoloogiliste uuringute järgi on ligikaudu kümne meetri paksuse Pskovi kihistu dolokivi lasundi ülemine pool väga tugevalt purustatud ja karstunud. Karjääris on kaevandatud kuni kümne meetri paksust dolokivikihti, millest pool asub põhjavee tasemest kõrgemal, pool madalamal. Karjäärist põhjavett välja ei pumbata ning veepiirist allpool olevat kivi kaevandatakse vee alt lõhkamise teel. Põhjavee tasemest kõrgemal asuvat dolokivi iseloomustab väga tugev purustatus ja lasundi ülaosa murenemine. Põhjavee tasemest madalamal paiknev dolokivi on vähem purustunud.
Paelasundis lasub ligikaudu meetrikõrgusi ja -laiusi karstikoopaid. Karjääri lõunapoolses osas võib kaevanduse seintes jälgida arvukaid lokaalseid paindeid, mida saab seostada karstikoobaste kohal asunud kivimikihtide läbivajumisega.Vee voolamist lõhelistes kivimites ja seega ulatuslike karstinähtuste kujunemist on soodustanud lähedal asuv Belka jõe org. Oru lääneveerul on arvukalt allikaid, mis toituvad ka Marinova karjääri dolokive läbivast veest. Samas pole täpselt teada, miks dolokivide ülemine osa on Marinova karjääri piirkonnas sedavõrd lõheline. Pole välistatud, et Marinova karjääris avatud dolokividele võisid purustavat mõju avaldada ka tektoonilised protsessid.

Viited 

Setomaa vald
Eesti karjäärid
Kaksvarvaslaisik

Kaksvarvaslaisik (Choloepus hoffmanni) on perekonda Choloepus kuuluv loomaliik.

Klassifikatsioon
Kaksvarvaslaisikul tunnistatakse 5 alamliiki:
Choloepus hoffmanni capitalis, Allen, 1913
Choloepus hoffmanni florenciae, Allen, 1913
Choloepus hoffmanni hoffmanni, Peters, 1858
Choloepus hoffmanni juruanus, Lönnberg, 1942 
Choloepus hoffmanni pallescens, Lönnberg, 1928.

Viited

Välislingid 
Sissekanne AWD-s
Sissekanne ITIS-es
Sissekanne IUCN-is
Sissekanne NCBI-s
Sissekanne saidil Wikispecies
Don E. Wilson, DeeAnn M. Reeder. Mammal Species of the World, 3. trükk.  Veebiversioon (vaadatud 22.11.2013) (inglise keeles)
Piret Pappel, Laiskloomad pole armukadedad, 23.07.2012 14:16, Veebiversioon (vaadatud 22.11.2013)

Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Unau d'Hoffmann seisuga 22.11.2013.
 
Imetajad
Valgemiao keel

Valgemiao keel ehk hmong-dau keel (inglise keeles Hmong Daw) ehk valge hmong on miao-jao keelte hulka kuuluv keel. Seda kõnelevad valged hmongid.

Seda kõneleb umbes 4 miljonit inimest. Keele kõnelejad elavad Lõuna- ja Edela-Guizhous, loode Guangxis ning Yunnani provintsi kagu- ja edelaosas. Samuti Prantsusmaal, Laoses, Tais, Ameerika Ühendriikides, Vietnamis ja Itaalias.

Klassifitseerimine
Miao-jao, Chuangiandiani miao keeled

Kirjaviis 
Lao kiri, esmane kirjutusviis- ladina kiri, Miao (Pollard) kiri, mida kasutatakse Hiinas. Phahau-hmongi kiri. Tai kiri, mida kasutatakse Tais.

Tähestik 
Latiniseeritud tähestik (RPA): 

Phahau-hmongi tähestik:

Konsonandid:

Vokaalid:

Sõnajärg 
SVO

Tüüp
Toonikeel, esineb 7 tooni.

Murded
Sarnaneb Hmong Njua'ga, mida nimetatakse veel Blue Hmong (Sinine hmong). Need keele ja hõimu nimetused (Sinised ja Valged hmongid) tulevad naiste riietuste värvidelt. Valged hmongi naised kannavad pidulistel päevadel tumedat jakki ja valget seelikut, aga sinised hmongi naised tumedat jakki ja helesinist seelikut.

Keelenäited
“Koj ua dabtsi?”- mida sa teed?

“Kuv pub npua.”- ma söödan sigu

“Kuv pub qaib.”- ma söödan tibusid

"Kuv pub nees."- ma söödan hobust

"Kuv tsis ua dabtsi."- ma ei tee mitte midagi.

Esimeses lauses sõna „dabtsi“ tähendab „mida?“, viimases aga „mitte midagi“.

Arvsõnad 1-10 
1 - ia

2 - ɔa

3 - pea

4 - plaua

5 - tʂia

6 - ʈaua

7 - ɕaa

8 - yia

9 - cuaa

10- kau

Arvsõnad Phahau-hmongi kirjas: 

Arvsõnad Tai kirjas:

Asesõnad
Valge hmongi keeles on kolm grammatilist isikut:

Huvitavat
Hmongid elavad mägedes, 1000-1200 meetri kõrgusel.

Vietnami sõja ajal olid paljud hmongid ameeriklaste liitlased. Paljud hmongid said siis surma, aga nende ellu jäänud peredele anti USA kodakondsus. Praegu elavad paljud hmongid USA-s.

Kagu-Aasias elavad hmongi hõimud ei pruugi teineteisest aru saada, kuna nad elavad väga kaugel ning ei suhtle omavahel. 

Hmongide peredes on patriarhaalsus; tööd on kindlalt meeste ja naiste vahel jaotatud, kõik füüsiliselt rasked tööd teeb mees. Pered on peamiselt monogaamsed, kuigi polügaamia ei ole keelatud.

Viited

Allikad:
http://www.ethnologue.com/language/mww

http://www.eki.ee/cgi-bin/mkn8.cgi?form=lg&lang=et&kohanimi=98004645&f2v=Y&f3v=Y&nimeliik=&maakond=&vald=&kihelkond=&asum=&f10v=Y&f14v=Y&of=tb 

http://de.wikipedia.org/wiki/Hmong-Mien-Sprachen

http://www.jseals.org/seals17/Ratliff_handout_SEALS17.pdf

http://www.omniglot.com/writing/pahawhhmong.htm

http://www.omniglot.com/writing/thai.htm

http://www.omniglot.com/writing/hmong.htm

http://www.omniglot.com/writing/pahawhhmong.htm

http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%BC%D0%BE%D0%BD%D0%B3_(%D1%8F%D0%B7%D1%8B%D0%BA)

http://www.ethnologue.com/language/hnj

http://lingvoforum.net/index.php?topic=10742.125

http://www.thailander.ru/about/hilltribes/hmong.html

http://www.jefflindsay.com/hmong-clash.html

http://www.topasia.ru/dikarem/4497/

http://en.wikipedia.org/wiki/Hmong_Daw#Grammar

Välislingid 
 Film Valge hmongi keeles

Miao-jao keeled
Hiina keeled
AgustaWestland

AgustaWestland NV on inglise-itaalia hargmaine ettevõte, Leonardo (varem Finmeccanica) tütarettevõte. Ettevõtte peamiseks tegevusalaks on kopterite projekteerimine ja tootmine.

AgustaWestland moodustati 2000. aasta juulis, kui Finmeccanica ja GKN ühendasid oma vastavad koptereid tootvad haruettevõtted (Agusta ja Westland Helicopters). Finmeccanica omandas GKNi osa AugustaWestlandis 2004. aastal.

Tooted
 Agusta A129 Mangusta
 TAI/AgustaWestland T-129
 AgustaWestland EH101/AW101
 AgustaWestland CH-149 Cormorant
 Lockheed Martin VH-71 Kestrel
 AgustaWestland AW109
 AgustaWestland AW119
 AgustaWestland AW139 (algselt Bell/Agusta Aerospace Company ühisettevõte, praegu kuulub täielikult AgustaWestlandile; endine tähistus AB139)
 AgustaWestland AW149
 AgustaWestland AW169
 AgustaWestland AW189
 AgustaWestland AW609 (algselt Bell/Agusta Aerospace Company ühisettevõte, praegu kuulub täielikult AgustaWestlandile, Bell Helicopter jätkab osalemist komponentide kavandamisel ja sertifitseerimisel; endine tähistus BA609)
 Westland Lynx
 AgustaWestland AW159
 AgustaWestland Project Zero
 NHI NH90 (tootjaks on ettevõte NHIndustries – Eurocopteri (62.5%), AgustaWestlandi (32%) ja Fokkeri (5.5%) ühisettevõte
 PZL Swidnik tooted:
 PZL W-3 Sokól
 PZL SW-4

 Litsentsitud toodang:
 Agusta-Bell AB412
 AgustaWestland Apache – Boeing AH-64 Apache'i modifikatsiooni (67 kopterit ehitatud Briti armeele) tootmine algas GKN-Westlandi all

Galerii

Viited

Välislingid
 Koduleht
 AgustaWestland section of helis.com Helicopter History site
 AgustaWestland AW109 Power Light Multirole Helicopter

Helikopteritootjad
Maxima kaupluse varing Riias

Maxima kaupluse varing toimus 21. novembril 2013 Riias, kui õhtusel tipptunnil kukkus vähemalt 500 ruutmeetri suurusel alal ootamatult alla Riia läänepoolses magalalinnajaos Zolitūdes asunud Maxima poe katus. 

Õnnetuses hukkus 54 ja vigastada sai 39 inimest. Hukkunute hulgas oli ka kolm päästjat, kes jäid päästetööde ajal kokku varisenud seina alla ning kaks Venemaa kodanikku ja üks Armeenia kodanik. Varing on Läti iseseisvusaja ohvriterohkeim katastroof. 

2015. aastal avaldatud uurimisraporti kohaselt põhjustas varingu ehitusviga.

Hukkunute mälestuseks kuulutati Lätis välja kolmepäevane lein (23.–25. november).

Viited

Välislingid

Riia
Varingud
21. sajand Lätis
2013
Ainu keel

Ainu (Ainu: , Aynu itak) on ainus säilinud ainu keel, mida kõneldakse Jaapanis Hokkaidō saare lõunaosas.

Kuni 20. sajandini räägiti ainu keelt ka Sahhalini saare lõunaosas Venemaal ning vähesed inimesed ka Kuriilidel. Viimane teadaolev ainu keele kõneleja Sahhalinil suri aastal 1994.

Ainu keel on isolaatkeel, jaapani ja korea keelest kaugem kui need kaks keelt teineteisest. Selle päritolu on problemaatiline; on oletatud, et see on eraldunud altai keel, mida jaapani ja korea keelest lahutab vähemalt 10 000 aastat.

Kõnelejad 

Ainu keel on kriitiliselt ohustatud keel. Enamik 15 000 ainust räägib ainult jaapani keelt. Tänapäeval on alles vaid umbes 15 ainu keelt kõnelevat inimest, kellest suur osa on vähemalt 60 aastat vanad.

Põhiarvsõnad 1–10 
sinep
tup
rep
inep
asiknep
iwanpe
arwanpe
tupesanpe
sinepesanpe
wanpe
Ainu keeles puudub sõna "null".

Vokaalfoneemid 
Ainu keeles on 5 vokaalfoneemi:

Konsonantfoneemid 
Ainu keeles on 11 konsonantfoneemi:

Sõnajärg 
Tüpoloogiliselt on ainu keeles sõnajärg sarnane jaapani keelele. 
Kanooniline sõnajärg on subjekt-objekt-verb (SOV).

Kiri 
Ainu keelt kirjutatakse Jaapanis kahel viisil. Foneetilise jaapani keele silptähestiku katakana (カタカナ) abil või ladina tähtedega. Ainu keelt kirjutatakse vasakult paremale ja kirjutatuna katakanas on アイヌ・イタㇰ[Aynu itak] , kus ア - a, イ - i, ヌ - nu, タ - ta ja ㇰ - ku. Sõna lõpusilbis vokaali ei hääldata.

Keelenäited 
Ma lähen. - クアニ　クオマン。 Kuani kuoman.
Ma käin palju. - クアニ　ポロンノ　クアプカシ。 Kuani poronno kuapkas.
Sa said kala kätte. - エアニ　チエプ　エコイキ。 Eani cep ekoyki.
Sina oled teadaandja. - エアニ　アナク　アナウンサー　エネ。 Eani anak Anaunsa ene.
Siin ja seal oli nagu relvalasku kuulda. -  Episkanne teppo pus hum neno hum as.
Eelmine öö kõige külmem tundub. - Ukuran iyotta mean humi ne nankor.

Viited

Kirjandust 
Peter Austin. "Tuhat keelt. Elavad, ohustatud ja hääbuvad", Koolibri 2009
Raymond Gordon. Ethnologue. Languages of the World, (SIL International, 2005)

Välislingid 

Ainudest
Ainu keel algajatele

Jaapan
Keeled
Sugulaskeelteta keeled
Trikāta kihelkond

Trikāta kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Trikaten, läti keeles Trikātas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Võnnu ja Valga kreisis. Kihelkonda on esmakordselt mainitud aastal 1483. Aastal 1613 ühendati see ajutiselt Smiltene kihelkonnaga. Aastal 1852 rajati kihelkonna maadele Vijciemsi kirik.

Trikāta kihelkonna mõisad
Cempi (Zempen) rüütlimõis
Dutka (Dutkenhof) rüütlimõis
Jaunbrenguļi (Neu-Wrangelshof) rüütlimõis
Jaunvāle (Neu-Sackenhof) rüütlimõis
Lipšukalns (Lipskaln) Liivimaa rüütelkonnamõis
Lubi (Lubbenhof) Liivimaa rüütelkonnamõis
Plāņi (Planhof) rüütlimõis, hiljem Liivimaa rüütelkonnamõis
Tiepole (Wittkop) rüütlimõis
Trikāta (Trikaten Pastorat) kirikumõis
Trikāta (Schloß Trikaten) Liivimaa rüütelkonnamõis
Vecbrenguļi (Alt-Wrangelshof) rüütlimõis, hiljem Liivimaa rüütelkonnamõis
Vecvāle (Alt-Sackenhof) riigimõis
Vījciems (Wiezemhof) Liivimaa rüütelkonnamõis

Pildid

Vaata ka
Trikāta (ajalooline piirkond)
Trikata ordulinnus
Talava

Viited

Kirjandus
Futuna-aniva keel

Futuna-aniva keel (vahel nimetatud ka lääne-futuna-aniva keeleks) kuulub Austroneesia hõimkonda, Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda ja Polüneesia keelte hulka. 

Keelt kõneldakse Lääne-Futuna ja Aniva saartel ja Tanna saare idaosas. Futuna ja Aniva saarel räägitakse selle erinevaid murdeid. 2001. aasta seisuga on futuna-aniva keelel ligikaudu 1500 kõnelejat.

Arvsõnad
1 – tasi, tahi
2 – rua
3 – toru
4 – fa
5 – rima
6 – ono
7 – fitu
8 – varo
9 – iva
10 – tagafuru, taragafuru, rogafuru, rogofuru

Häälikud

Silpide paigutus

Silpide paigutus sõnas on (C) V (C). Esineb ka paigutusi CCV ja CCVV, kuid need on palju haruldasemad.

(C – konsonant, V – vokaal)

Sõnajärg

Futuna-aniva keel kasutab SVO (subjekt-verb-objekt) ja VB (verb-subjekt) sõnajärge.

Grammatika

Sõnamoodustus

 Selleks, et futuna-aniva keeles moodustada tegusõnast nimisõna, lisatakse tegusõnale lõpp -ga.

Näiteks:
1) fijikau – töötama, fijikauga – töö
2) fakatupu – kohtuma, fakatupuga – kohtumine
3) maki – haige olema, makiga – haigus
4) forau – reisima, forauga – reis

 Selleks, et ainsusest moodustada mitmust, lisatakse nimisõnale lõpp -nea

Näiteks:
1) rau – leht, raunea – lehed/ lehestik
2) se – lill, senea – lilled
3) fua – puuvili, fuanea – puuviljad
 
 Nimisõnadest tervikliku mitmuse vormi moodustamiseks lisatakse sõna algusesse ga-/hga-liide.

Näiteks
a one – liivaterad 

gaone – rand

Artiklid

Nimisõnadele eelnevad futuna-aniva keeles artiklid.

 Määravad artiklid

Ainsuses: ta/ te/ ti

duaalartikkel: ru

triaalartikkel: taka

Mitmuses: a

 Umbmäärased artiklid

Ainsuses: sa

mitmuses: puudub

Adjektiivid

Adjektiiv võib

a) järgneda nimisõnale, mille kohta ta käib
Näiteks
1) Ta fatu sore

Ta – määrav artikkel (nagu "the" inglise keeles)
fatu – kivi
sore – suur
tõlge: Suur kivi

b) järgneda tegusõnale
Näiteks
1)Ta fatu e sore
Ta – artikkel
fatu – kivi
e – on
sore – suur
tõlge: Kivi on suur.

2) E sore ta fatu
e – on
sore – suur
ta – artikkel
fatu – kivi
tõlge: Kivi on suur (otsetõlge: on suur (see) kivi)

Hääldus

Tähestik

Futuna-aniva keeles on kasutusel ladina tähestik. 

Tähtede tähestikuline järjekord on järgmine:
a , e, f, h, i, k, l, m, n, g, o, p, r, s, j, t, u, v

Keelenäited

1. Ta tai e marino – meri on rahulik

2. Roroveka nei toua ta fare nei – Roroveka ehitas selle maja

3. Avau kan sitokina akoe – ma aitan sind

4. Pupusi i tagk ifia – ma ei oska seda mängida

Viited

Polüneesia keeled
Vanuatu keeled
Timukas

Timukas ehk hukkaja on isik, kes viib täide surmanuhtluste teostamist.

Timukatesse on ajalooliselt suhtutud eelarvamusega ja nad on sageli seisnud ühiskonnast väljaspool, erinevalt kohtunikest, kelle teenistuses nad seisid.

Poomist kasutav timukas on pooja.

Välislingid
Tallinna timukad
Sri Lanka otsib hukkajaid. Postimees 13.2.2019

 
Ajalugu
Ivan Sikorski

Ivan Sikorski (vene Иван Алексеевич Сикорский; 7. juuni (vkj 26. mai) 1842 Kiievi kubermang – 1. veebruar 1919 Kiiev) oli vene psühhiaater ja psühholoog, Kiievi ülikooli professor.

Ta sündis Antonovo asulas Skvira maakonnas Kiievi kubermangus (tänapäevase haldusjaotuse järgi Skvira rajoonis Kiievi oblastis). Ta lõpetas Kiievi vaimuliku kooli ja Kiievi vaimuliku seminari. Aastal 1862 sooritas ta eksternina gümnaasiumi lõpueksamid Esimese Kiievi Gümnaasiumi juures ja astus seejärel Kiievi Ülikooli loodusteaduskonda; aastal 1863 läks ta üle arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1869 kiitusega. 6. märtsil 1872 kaitses ta tööga "О лимфатических сосудах лёгких" doktoriväitekirja.

Isiklikku 
Tema poeg Igor Sikorski oli lennukite ja helikopterite konstruktor.

Psühhiaatrid
Sündinud 1842
Surnud 1919
Põrnatõvebatsill

Põrnatõvebatsill (Bacillus anthracis) on aeroobne grampositiivne, eoseid moodustav bakteriliik. Looduslikult on nad pinnases levinud. Põrnatõvebatsill on loomadel (sh inimesel) põrnatõve tekitaja.

Morfoloogia
Suurus: pikkus 3–10 µm, laius 1–1,5 µm 
grampositiivsed
kepp-pisikud
liikumatud
moodustavad eoseid
hästi kultiveeritavad ja vähenõudlikud
vastupidav erinevatele keskkonnateguritele (miinuskraadid, keetmine, radiatsioon jt)
 hävivad kuivas kuumuses (150 °C, 60 minutit).

Tüved

Põrnatõvebatsillil on teada 89 tüve, tuntuimad neist: Sterne strain,Vollum strain, Vollum 1B, Vollum-14578, V770-NP1-R, Ames strain, Ames Ancestor, Ames Florida, H9401 jpt.

Kasutusalad 
Põrnatõvebatsilli spoore võib in vitro toota. Neid on lihtne säilitada, kuna nad on väga vähenõudlikud ja vastupidavad. Tootmise eesmärgiks on ilmselt võimalik kasutamine bioloogilise relvana või ka teaduslike uuringute läbiviimiseks.

Õnnetused

Ameerika Ühendriikide sõjavägi saatis 29. aprillil 2015 FedExiga mitme osariigi ettevõtetesse ja Lõuna-Koreasse elavad põrnatõvebatsillid. Elavad bakterid saadeti surnute pähe seega vallandus väike paanika. Kuid koostöös Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskusega on välja selgitatud, et oht tsiviilelanikele on väike ja 4 laboritöötajat USA-s ja 22 mujal maades saavad kokkupuutejärgse profülaktika raames, vastavalt vajadusele, kas arstlikku kontrolli, antibiootikume või antraksivaktsiini.

Patogeensus 

Põrnatõvebatsill võib loomadel põhjustada mitut liiki nakkushaigusi.

Ajaloolist 
Põrnatõvebatsilli avastas 1849. aastal Aloys Pollender.

Nimi 
Liigi nimi tuleneb kreekakeelsest sõnast ἄνθραξ 'süsi' – mustade karbunkulite järgi, mida põrnatõvebatsilli põhjustatud haigus nahale jätab.

Viited

Välislingid 

JULIE STEENHUYSEN, Exclusive: U.S. says 75 government scientists possibly exposed to anthrax, veebiversioon (vaadatud 22.06.2014) (inglise keeles)
Matti Aivar Lind, USA teaduskeskuses pääses lahti siberi katk, www.DELFI.ee 22. juuni 2014 11:28, veebiversioon (vaadatud 22.06.2014)
Official: U.S. CDC says 84 lab workers possibly exposed to live anthrax bacteria, 20. juuni 2014, veebiversioon (vaadatud 22.06.2014) (inglise keeles)

Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit :en:Bacillus anthracis seisuga 23.11.2013.

Firmicutes
Pühendusnimi

Pühendusnimi on kohanimi, mis on mingile objektile antud mingi isiku mälestuseks või austuseks. Pühendusnimi sisaldab eesnime(sid) ja perekonnanime (nt Lydia Koidula tänav) või täieliku varjunime (nt A. H. Tammsaare tee).

Pühendusnimesid annab välja kohalik omavalitsus ja neid nimesid ei anta isiku eluajal, vaid pärast tema surma.

Viited  

Onomastika
Korku keel

Korku keel (varem eesti keeles kurku keel) on Austroneesia hõimkonna munda keelkonda kuuluv keel. Seda kõnelevad korkud India keskosas Madhya Pradeshi ja Mahārāshtra osariigis. Kõnelejate arv oli 2001. aasta rahvaloenduse andmetel umbes 574 000. ISO 639-3 keelekood on kfq.

Keele nimetus tuleb korkukeelsest sõnast koroku ('inimesed'). Keele korkukeelne nimetus on nawasi. Ingliskeelne nimetus on Korku, on kasutatud ka nimetusi Bondeya, Bopchi, Korki, Kuri, Kurku, Kurku-Ruma ja Ramekhera.

Viited

Välislingid
Korku, Ethnologue

Munda keeled
Gerardo Martino

Gerardo Daniel Martino (ka Tata Martino; sündinud 20. novembril 1962 Rosarios) on Argentina jalgpallitreener ja endine jalgpallur (ründav poolkaitsja).

Jalgpallurikarjääri jooksul (1980–1996) mängis ta peamiselt Argentina klubis Newell's Old Boys, kellega tuli kolm korda Argentina meistriks, lisaks lühikest aega Hispaania klubis Tenerife, Argentina klubis Lanús, Tšiili klubis O'Higgins ja Ecuadori klubis Barcelona S.C.. 1991. aastal mängis ta ühel korral ka Argentina jalgpallikoondises.

Alates 2019. aastast on Martino Mehhiko jalgpallikoondise peatreener.

Ta on varem juhendanud muuhulgas Hispaania kõrgliiga klubi Barcelonat (2013–2014), Major League Socceri (MLS) klubi Atlanta Unitedi (2016–2018) ning Argentina (2014–2016) ja Paraguay jalgpallikoondist (2007–2011). 2007. aastal valiti Martino Paraguay koondise peatreenerina Lõuna-Ameerika aasta jalgpallitreeneriks. 2018. aastal valiti ta Atlanta Unitedi peatreenerina MLS-i aasta parimaks peatreeneriks.

Välislingid 

Argentina jalgpallitreenerid
CD Tenerife mängijad
FC Barcelona peatreenerid
La Liga mängijad
Sündinud 1962
Kausatiivtarind

Kausatiivtarind on lausekonstruktsioon, mille liht- või liitöeldis väljendab ühtaegu nii põhjustamist kui ka selle tulemust. Kausatiivtarindi saab moodustada verbidest panema, ajama, jätma, laskma, lööma, vajutama, keerama vmt ja ma-tegevusnimest.

Lausetes Ema kiigutas last ja Ema pani lapse kiikuma kannavad vastavalt lihtöeldis kiigutama ja liitöeldis pani kiikuma tähendust 'põhjustas kiikumise'. Lauses Ta laskis koera sisse seisneb kausatiivsus tulemussündmuse toimumise lubamises, mittetakistamises.

Kausatiivse öeldise vormistus võib olla perifrastiline, kus täistähenduslikule lekseemile lisandub üldise põhjustamistähendusega poolabiverb, mis koos moodustavad lause keskmena toimiva liitöeldise: kiikuma (täistähenduslik lekseem) + panema (poolabiverb) – kiikuma panema (liitöeldis)

Kausatiivtarind seob kahte sündmust, mis on sellisel kujul ühes lekseemis ja (elementaar)lauses: kauseerivat ehk põhjustavat sündmust ja kauseeritavat ehk tulemussündmust.

Komplekslauset ei käsitleta põhjusliku sisuga kausatiivtarindina. Komplekslauses väljendatakse põhjustavat tegevust ja selle tegevuse tulemust kahe leksikaalselt sisuka ja süntaktiliselt iseseisva öeldisega. Näiteks verbid käskima, paluma, lubama väljendavad konkreetset põhjustamistegevust, näiteks Ma käskisin tal oma toa ära koristada.

Eesti keeles on üksikuid ebapüsivaid kausatiivverbe, nt ehmatama ja vihastama, mis esinevad samakujulistena nii kausatiivses kui ka mittekausatiivses tähenduses. Näiteks Laps ehmatas kassi. on kausatiivne ja Kass ehmatas. mittekausatiivne.

Derivatiivne kausatiiv 
Kõige kindlamalt seovad tulemusprotsessi või -seisundi ja selle põhjustamise üheks tegevuseks verbile, käändsõnale või määrsõnale liituvad kausatiivsed tuletusliited: -ta-, -da-, -t-, -sta-, -nda-, -lda-.

Tuletuslik kausatiiv moodustatakse peamiselt sihitust lähtetarindist.

Laps kiigub. – Ema kiigutab last.

Transitiivtarinditest võivad tuletusliku kausatiivtarindi lähtetarindina toimida üksnes mitteagentiivsed tarindid.

Ma nägin tema uut kleiti. – Ta näitas mulle oma uut kleiti.

Perifrastiline kausatiiv 
Perifrastiline moodustus on derivatiivse kausatiivigaga võrreldes palju produktiivsem. Perifrastiliselt on võimalik moodustada nii otsest kui ka kaudset põhjustamist väljendavaid kausatiive, kui tuletised väljendavad ainult otsest põhjustamist.

Otsese põhjustamise puhul on põhjustaja tulemussündmuse vahetu, sageli füüsiline tekitaja ja toimib kogu tulemussündmuse toimumisaja jooksul.

Ta käivitas autot.

Kaudne põhjustamine on omaette protsess, mis üksnes käivitab tulemusprotsessi ega mõjuta oluliselt selle edasist kulgu.

Ta pani auto käima'.
Kasutatud kirjandus 
Argus, R. (2012). Kausatiivsuse omandamisest eesti keeles. Eesti Rakenduslingvistika Ühingu Aastaraamat, 8.
Erelt, M., R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare (1993). Eesti keele grammatika II. Süntaks. Tallinn: Eesti TA Keele ja Kirjanduse Instituut.
Erelt, M (2013). Eesti keele süntaks: Sissejuhatus. Öeldis''. Tartu.

Morfoloogia
Süntaks
Vao ürgorg

Vao ürgorg ehk Vao-Porkuni ürgorg on ürgorg Väike-Maarja valla lääneosas ning Tapa valla kaguosas. 

Ürgorg on umbes 3 km pikk ja 100–200 m lai ning metsamaastiku või luhtadega. Vao ürgoru lõunas asuvad allikad, mis on Põltsamaa jõe lätteiks. Keset Pandivere kõrgustikku on säärased allikad haruldased. Kõik allikad ei ole aasta ringi püsivad ja "töötavad" vaid suurvee aegadel.  

Ürgorus võib kohata suurtest kaitsealustest lindudest sookurge, kassikakku, väike-konnakotkast ja must-toonekurge; pesitseb kanakull; toiduotsinguil käib merikotkas. 
Suurimetajatest leiduvad põtra, pruunkaru ja metssiga. 

Ürgorg ei ole kaitse all. 2018 aasta kevadel loodud MTÜ "Uus Ürgorg" on loodud Vao ürgoru kaitse alla viimiseks ja tema paremaks tutvustamiseks. 

Marek Vahula eestvõttel on seal avatud matkamarsruut (koos giid-matkajuhiga) "Tunnid Vao Ürgorus". Viimane sobib läbimiseks eelkõige kevadise suurvee aegadel. Väike-Maarja - Tamsalu teest põhja suunas, Ilumäelt alates, tuntakse ürgorgu Porkuni ürgoru nime all. Selle põhjaosas avanevad omakorda Valgejõe lätted, seda Porkunist ning need suunduvad põhja suunas.

Eesti ürgorud
Väike-Maarja vald
Tapa vald
Kohir Rasulzoda

Kohir Rasulzoda (tadžiki keeles Қоҳир Расулзода; sündinud 8. märtsil 1961) on Tadžikistani poliitik, alates 23. novembrist 2013 Tadžikistani peaminister.

Ta kuulub valitsevasse Tadžikistani Rahvademokraatlikku Parteisse. Ta on muu hulgas juhtinud Sugdi vilajetti.

Välislingid
 Longtime Tajik Prime Minister Dismissed

Tadžikistani poliitikud
Sündinud 1961
Kazimirvāle

Kazimirvāle (vanasti ka Kazimirvalde) on küla Lätis Ilūkste piirkonnas Eglaine vallas Kazimirvāle järve kaldal.

Kazimirvāles asub endise Kazimirvāle mõisa (Kasimiriswahl) keskus.

Läti külad
Ilūkste piirkond
Kazimiriški

Kazimiriški (vanasti ka Kazimirišķi) on küla Lätis Augšdaugava piirkonnas Pilskalne vallas.

Kazimiriškis asub endise Kazimiriški mõisa (Kasimirischek) keskus.

Läti külad
Augšdaugava piirkond
Kazimiriški mõis

Kazimiriški mõis (läti keeles Kazimirišķu muiža, saksa keeles Kasimirischek) on mõis Lätis Ilūkste piirkonnas Pilskalne vallas Kazimiriškis.

Kazimiriški mõis kuulus võõrandamiseni aastal 1920 Plater-Zyberkide suguvõsale. Mõisa uusgooti stiilis peahoone rajati aastal 1878. Mõisakompleks sai esimese maailmasõja ajal rängalt kannatada, hävisid kõik hooned. Säilinud on vaid mõisa park.

Välislingid
Sissekanne Läti mõisate saidil; fotod (läti keeles)

Läti mõisad
Ilūkste kreis
Sēlija
Aizkraukle kihelkond
Jaunborne

Jaunborne (vanasti ka Neiborna) on asula Lätis Daugavpilsi piirkonnas Saliena vallas.

Asulas asub Jaunborne mõisa (Neu-Born) süda. Lisaks asub Jaunbornes veel katoliku kirik.

Läti külad
Daugavpilsi piirkond
Jaunborne mõis

Jaunborne mõis (läti keeles Jaunbornes muiža, saksa keeles Neu-Born) on mõis Lätis Daugavpilsi piirkonnas Saliena vallas Jaunbornes. 

Jaunborne mõis sai alguse aastal 1753. Aastast 1838 kuni võõrandamiseni aastal 1920 kuulus mõis Dermont-Siwickide perekonnale. Peahoone ehitas K.J.J Dermont-Siwicki XIX sajandi alguses, XIX sajandi lõpus ehitati mõisakompleksis hooned ümber uusgooti stiilis ehitisteks. 

Pärast võõrandamist kasutas mõisakompleksi Läti sõjavägi. 1990. aastatel ehitati peahoone tundmatuseni ümber. Esialgsel kujul on säilinud mõisa maakividest ja punastest tellistest teenijate maja, samuti mõisa ait. Mõisakompleksi juurde kuulub huvipakkuva objektina veel Jaunborne maakividest ja tellistest krutsifiks.

Välislingid
Sissekanne Läti mõisate saidil (läti keeles)

Läti mõisad
Daugavpilsi piirkond
Aizlauce kihelkond
Sēlija
Ilga

Ilga on asula Lätis Daugavpilsi piirkonnas Skrudaliena vallas.

Asulas asub endise Ilga mõisa (Ilgen) süda.  Mõisa peahoones asub Daugavpilsi ülikooli katsebaas.

Läti külad
Daugavpilsi piirkond
Ilga mõis

Ilga mõis (läti keeles Ilgas muiža, saksa keeles Ilgen) on mõis Lätis Daugavpilsi piirkonnas Skrudaliena vallas Ilgas. 

Ilga mõisa peahoone ehitati aastal 1890, arhitekt oli Wilhelm Neumann. Historitsistlik peahoone oli praktiliselt kasutusel vaid jahilossina, mõis oli praktiliselt suvemõis. Tänapäeval asub mõisa peahoones Daugavpilsi ülikooli katsebaas, varem asus seal aastal 1977 asutatud Silene looduspargi keskus. Mõisa pargis kasvab kaks põlist tammepuud.

Välislingid
Sissekanne Läti mõisate saidil; fotod (läti keeles)

Läti mõisad
Daugavpilsi piirkond
Aizlauce kihelkond
Sēlija
Tõld

Tõld on endisaegne neljarattaline vedrustusega ja üleni kinnine hobuveok. 

Tõldasid tuntakse alates 15. sajandist.

Vaata ka

Postitõld
Tõllakuur
Sõjavanker

Viited

Sõidukid
AgustaWestland Project Zero

AgustaWestland Project Zero on tiivasiseste pööratavate turboventilaatormootoritega mehitamata õhusõiduki katseeksemplar, mille loomist alustati 2010. aasta detsembris.

Esmalend toimus Itaalias Cascina Costas 2011. aasta juunis. Ettevõtte teatel ei kasuta õhusõiduk "hüdraulikat ega põleta fossiilkütust." Õhusõiduki süsteemid on elektrilised, toiteallikaiks on akud.
 

Programm avalikustati 4. märtsil 2013 Helicopter Association Internationali (HAI) poolt Las Vegases korraldatud Heli-Expol. AgustaWestland on avaldanud õhusõiduki kohta kaks pressiteadet.

Viited

Galerii

Välislingid

“Project Zero” All-Electric Tilt Rotor Technology Demonstrator International Collaboration

Lennundus
Mehitamata õhusõidukid‎
Tšokto keel

Tšokto keel (inglise keeles Choctaw language) on maskogi keelkonda kuuluv keel, mida kõneldakse USA kaguosas, kõige enam Oklahoma osariigis, McCurtaini maakonnas, vähem Mississippis ning mõnel pool Louisianas ja Tennessees.

Tšokto keelt kõneleb emakeelena 10 400 inimest, kuid see arv kahaneb (2010. aasta loendus). Keelt püütakse säilitada ja selleks rõhutatakse kaugõpet. Keelekasutus on eriti silmapaistev kirikus.

Tähestik

Arvsõnad

Silbistruktuur

 Nagu ülal toodud jooniselt näha, siis on tšokto keeles kolm silbistruktuuri tüüpi: kerge, raske ning üliraske. Kõigist võimalikes silpides peab sisalduma vähemalt üks vokaal.
 Silbid ei saa lõppeda konsonandiklastriga, CC. On olmas küll struktuur *(C)VCC, mis tekib siis kui sõnal on järelliide ehk sufiks.

Fonoloogia
Vokaalid

 Silbid " ɪ", " ʊ" ja " ə" võivad esineda kui allofoonid "i", "o" ja "a". Traditsiooniline õigekiri eristab lihtsaid allofoone keerukamatest vokaalidest, kuid ei suuda eristada heliliselt pikki vokaale foneemiliselt lühikestest.
 Ninahäälikuid ei eristata kestvuse järgi nii nagu suulisi vokaale. Kui ninahäälikud on kõlaliselt pikad, siis soovitatakse aluseks võtta foneem "n".

Konsonandid

 Ainuke heliline kaashäälik on "b". Helitud sulghäälikud "p", "t" ja "k" võivad muutuda osaliselt helilisteks täishäälikute vahel, eriti "k".
 Kõik sõnad peavad lõppema konsonandiga. Sõnadel, mis silmnähtavalt lõppevad vokaaliga, on kas kõrisulghäälik "ʔ" või hõõrdhäälik "h"viimase kaashäälikuna. 
 Häälikud "s" ja "ʃ" on neutraliseeritud sõnade lõpus.

Süntaks
Tšokto keele sõnajärg on SOV(subjekt-objekt-verb).

Keelenäited
Nädalapäevad: pühapäev- nitak hollo (püha päev); esmaspäev- monti; teisipäev- tusti; kolmapäev- winsti; neljapäev- hlusti; reede- flaiti; laupäev- satate.

Kas sa räägid tšokto keelt?- Chahta imanompa ish anompola hinla ho̱?
 
Mis su nimi on?- Chi hohchifo yat nanta?

Minu nimi on...- Sa hohchifo yat...

Lisaks
Tšokto keesles on reeglina nimisõna samal kujul nii ainsus kui mitmuses. Hattak, modifitseerimata, võib tõlkida kas mees või mehed. 
Mõnikord aga tahab kõneleja teha selgeks kas mõtleb üksikut indiviidi või rohkem kui ühte. Sellisel juhul lisatakse numbriline omadussõna nimisõna ette. Hattak achafa on üks mees. Hattak toklo on kaks meest. Hattaw lawa on palju mehi. Hattak momma- kõik mehed.

Viited

Maskogi keeled
Čašniki

Čašniki (transkribeerituna Tšašniki) on linn Valgevenes Viciebski oblastis, Čašniki rajooni halduskeskus. Leedu keeles Čašnikai, poola keeles Czaśniki. Linna lähedal asub Orša–Lepieli raudteel samanimeline jaam. Linn asub Uła jõe kaldal.

Linna nime päritolu kohta on mitu teooriat. Ühe variandi kohaselt on aluseks valgevenekeelne sõna чашнік ehk 'kuninglik karikahoidja', ka on võimalik variant see, et linn asub madalikul otsekui karika põhjas. Kolmanda teooria kohaselt oli ajal, mil Čašniki oli veel käsitööliste asula, linnas palju katelseppi.

Linna piirides on neli keskkooli ja laste loomingu maja. Čašnikis asub ka koduloomuuseum. Linnas on kultuurimaja ja kolm raamatukogu. Čašnikis ilmub ajaleht Чырвоны прамень.

Linnas on toiduainetetööstus ja paberivabrik, töödeldakse lina. 

Linnas asus XVI sajandil rajatud linnus. Vaatamisväärsusteks on XIX sajandi lõpul ja XX sajandi algul rajatud ajalooline linnasüda, juudi kalmistu, õigeusu kirik aastaist 1843–1875. Linn jaguneb kolmeks – ajalooline linnasüda, paberivabriku ümbruse asum ja uus linnakeskus.

Ajalugu 
Čašnikit mainitakse esimest korda aastal 1504. Liivi sõja ajal püstitas Ivan Groznõi Uła jõe kaldale puidust kantsi. Aastal 1564 saavutasid Rzeczpospolita väed Mikołaj Radziwiłł Punase juhtimisel selle kindluse all suure võidu  Pjotr Šuiski vägede üle. Vene väejuht langes Čašniki lahingus. Aastal 1567 peeti seal uus lahing, kus taas olid võidukad leedukad. 

Aastast 1568 hakkas asula kuuluma Radziwillidele. Aastal 1580 mainitakse Čašnikit kui alevit. XVI sajandi lõpus said asula endale Kiszkad, XVII sajandi alguses Drucki-Sakalinskid, pärast neid Sapiehad. Andrzej Sapieha oli sellel ajal kuninglik karikahoidja. Omanikud vahetusid kiiresti, Sapiehade järel tulid Kazanovskid, seejärel Słuškid. Aastal 1664 rajati dominiiklaste klooster. Aastast 1722 kuulus alev Bõkovski-Lapotadele, aastast 1785 Vaładkovičitele. Aastal 1786 ehitati kloostri juurde katoliku kirik. 

Aastal 1793 läks alev teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu.  1812. aasta isamaasõja ajal peeti alevi all Čašniki lahing, mis lõppes Venemaa vägede võiduga. Aastal 1832 sulgesid Poola ülestõusu maha suruma tulnud väed kloostri. Aastal 1843 algas õigeusu kiriku ehitamine. XIX sajandi teisel poolel olid paljud alevi elanikud lootsid, kes juhtisid Riia poole minevaid pargaseid. Aastal 1868 sulgesid Poola ülestõusu maha suruma tulnud Vene väed katoliku kiriku ja andsid selle õigeusklike kasutusse. 

Aastal 1868 avati Čašnikis paberivabrik. 1924. aastal liideti  asula Valgevene NSV-ga, aastal 1925 avati raudtee. Čašnikist sai ametlikult alev aastal 1938, linn aastal 1966. Teise maailmasõja ajal tapeti asulas 3610 inimest.

Pilte

Čašniki elanikke 

Janka Žurba –  valgevene poeet
Ryhor Reles – juudi päritolu valgevene kirjanik 
S.M. Rubašoŭ – valgevene kirurg
Zinovi Rozenfeld – vene arhitekt
Vladimir Denisov – valgevene jäähokimängija
Semyon An-ski – juudi päritolu valgevene kirjanik

Viited

Välislingid 
 Čašniki 
 Čašniki rajooni koduleht
 Linn Valgevene fotoentsüklopeedias

Čašniki
Čašniki rajoon
Akavai keel

Akavai keel (Acahuayo, Acewaio, Akawai, Ingariko) on kariibi keelkonda kuuluv keel. 

Kariibi keelkonda kuuluvad keeled on omavahel tihedalt seotud, kuna naaberkeeled mõjutasid üksteist. Enamus keeli on tänapäevani eksisteerivad, kuid tihtipeale ulatub kõnelejate arv mõnesaja kõnelejani. Ainuke keel, mille kõnelejaid on üle mitme tuhande, on Makuši keel ligi 30 000 kõnelejaga. Akavai keele staatus on 6b ehk ohustatud.

Geograafiline jaotus 
Akavai keelt kõneldakse peamiselt Guyanas, vähemal määral ka Brasiilias ja Venezuelas. Akavai keele kõnelejaid on maailmas umbes 5400. 4500 nendest räägivad seda Guyanas.

Keele struktuur 
Akavai on aglutinatiivne keel, millel on keerukas verbimorfoloogia. Sõnade järjekord lauses on peamiselt SOV ehk alus – sihitis – öeldis. 
Akavai keeles on 7 täishäälikut: a, e, i, ï, o, ü, u. 
Diftonge on 4: ai, au, ei ,oi.
Konsonante on 20: b, ch, d, g, j, k, kw, m, n, ñ, ng, p, r, s, sh, t, w, y, z, zh. 
Ülakoma kasutatakse pausi väljendamiseks. Akavai keeles kasutatakse ladina tähestikku.

Arvsõnad 
1 – teginnö
2 – aza´rö
3 – ozorau
4 – azagoro'ne
Akavai keeles ei ole palju arvsõnu. Et lugeda suuremaid arve kui 4, kasutab enamik kõnelejaid hispaania keelt.

Keelenäited 
Juweyu morok – punane kala
i'kïrïng pero – must koer

Huvitavat 
Kuna akavai keeles on hästi vähe numbreid, tuleb suuremate numbrite jaoks kasutada sõnu nagu "käsi", "jalg", "sõrmed" ja "varbad" . Need sõnad tuleb ühendada numbritega 1–4. Näiteks arv 12 on akavai keeles "aza'rö emiya bona aza'rö pïda", mis sõna otseses mõttes tähendab "kaks kätt ja kaks jalga". Loogika seisneb selles, et käte hulka on arvestatud ka sõrmed, aga jalgade hulka varbaid ei arvestata.

Viited

Kariibi keeled