Noodikirja märkide loend

Siin on alfabeetilises järjekorras loetletud noodikirja märke.

0–9
15va: esitada kirjutatust kaks oktavit kõrgemal
15vb: esitada kirjutatust kaks oktavit madalamal
8va: esitada kirjutatust üks oktav kõrgemal
8vb: esitada kirjutatust üks oktav madalamal

A
a: (ka ad ja alla) ... moodi
a 2: (vt a due)
a battuta: pöörduda tagasi eelnevasse temposse pärast aeglustust või kiirendust. Ei ole soovitatav kasutada keelpillipartiides, sest on segamini aetav sõnaga battuto. Rohkem kasutatakse väljendit a tempo, mis tähendab sama.
ab (sks k): ära, kasutatakse orelipartiides kohas, kus orel peab vaikima.
abafando (portugali k) summutatud
abbandonatamente, con abbandono: (pinge)vabalt
aber (sks k): aga 
a bene placito: vastavalt esitaja soovile
abijoon: noodipeast veidi pikem joon, mida kasutatakse nootide märkimiseks väljaspool noodijoonestikku.
a cappella: laulmine a cappella, st ilma instrumentaalsaateta. Renessanssmuusika tähenduses kasutatakse seda mõistet ka pilli poolt dubleeritava või asendatud laulupartii tähistamiseks.
a capriccio: kapriisselt
accarezzévole: väljendusrikkalt või hellitavalt
accelerando, accel., acc.: kiirendades, järk-järgult tempot tõstes
accelerato: järsku tempot tõstes
 accentato, accentuato: rõhutatud
 acceso: süüdatud, põlev
 acciaccato: murtud; akordi noodid ei kõla täpselt samaaegselt vaid järjest alates madalamast.
 acciaccatura: lühike eellöök
 accompagnato: saates, st saadetavat solisti järgides, kui solist võib endale lubada tempolisi vabadusi.
 accompanimento, accomp.: saatepartii
 accuratezza: täpsus; con accuratezza: täpselt, täpsusega
 adagietto: pigem aeglaselt, (aga kiiremini kui adagio)
 adagio: rahulikult, st tuleb mängida aeglaselt
 adagissimo: väga aeglaselt
 ad libitum (tavaliselt kasutatakse lühendit ad lib; lad k): soovi kohaselt, see tähendab näiteks, et tempovalik on esitaja otsustada. Kasutatakse ka märgistamaks partiid, mille esitamine ei ole tingimata vajalik.
 addolorato: valuliselt
 a due, prantsuse keeles a deux: kahele
 affannato, affannoso: meeleheitlikult, ahastuses
 affetto, con affetto, affetuoso, affettuosamente, affectueusement (pr k): emotsionaalselt, kirglikult
 affrettando: kiirendades, kiirustades, rutates, edasi surudes
 agiato: mugavalt, rahulikult
 agile: väledalt
 agitato: erutatult
 akolaad: klamber, mis ühendab omavahel ühe pillirühma erinevad partiid või ühe partii erinevad noodiread.
 aktsent (ingl k accent): rõhu märk
 al, alla: nagu, millegi stiilis (al on enne meessoost sõna, alla enne naissoost sõna), kuni
 alla breve: lühidalt; kahe peale (kaks lööki taktis); meetrum, kus löögiühikuks on poolnoot
 alla marcia: nagu marss, marsi stiilis
 alla polacca: nagu polonees
 alla zingarese: mustlasmuusika stiilis
 allargando: laienedes, järjest aeglasemaks muutudes
 allegretto: pisut elavalt, mõõdukalt kiiresti, pisut aeglasemalt kui allegro
 allegretto vivace: mõõdukalt väle tempo
 allegrezza: rõõmsameelselt
 allegro: kiiresti, rõõmsalt
 allegrissimo: väga kiiresti, kuid mitte nii kiiresti kui presto
 all' ottava: oktav kõrgemalt
 all' ottava bassa: oktav madalamalt
 als (sks k): kui (võrdluses)
 alt (it k alto): madal naishääl või laiemalt hääleulatus, mis on tenorist kõrgem ja sopranist madalam
 alt (ingl k) (ka alt dom või altered dominant – "altereeritud dominant"): džässmuusikas noodikirja märk, mis võimaldab harmooniapilli mängijal (nt pianistil või kitarristil) mängida dominantakordi nii, et mõni septimist kõrgem noot on altereeritud (nt madaldatud undeetsim või kõrgendatud tertsdeetsim)
 altissimo: väga kõrge
 alto: kõrge; alt 
 alzate sordini: eemaldada sordiin
 am Steg (sks k): roobi juures; see tähendab, et keelpilli tuleb mängida poognaga võimalikult roobi lähedalt, mistõttu kõlab see raskepärasema ja tugevama tooniga. Vaata ka sul ponticello
 amabile: meeldivalt
 amore, mõnikord ka amor (it k, hisp k): armastus; con amore: armastusega, õrnalt
 amoroso: armastav, südamlik
 anacrusis (kr k): eeltakt, noot või noodid, mis eelnevad esimesele taktile.
 andamento: fuugateema, mis on tavapärasest pikem.
 andante: kõndimise tempos
 andantino: pisut kiiremini kui andante (varem kasutati ka märkimaks tempot, mis pisut andante'st aeglasem)
 a nessuna cosa: tühjuseni; tähistab fermaati, mida hoitakse senikaua, kuni heli kustub.
 Anhang (sks k): kooda, lõpp, lisand, 
 a niente: tühjuseni; tähistab diminuendo't, mis lõppeb vaikuses.
 animandosi: elavalt, liikuvalt
 animato ehk con anima: elavalt, liikuvalt, tundega
 animoso (it k, pr k animé): vaimustunult, õhinal
 antreibend: edasiviivalt, energiliselt
 apaisé (pr k): rahulikult
 a piacere: nautides; kasutatakse, kui esitaja ei pea järgima rütmi rangelt, näiteks kadentsides
 a piacimento: sama, mis a piacere
 appassionato: kirglikult
 appoggiatura: pikk eellöök
 arco: poogen, mida kasutatakse keelpilli mängimiseks; sõna kasutatakse märkimaks, et lõiku tuleb mängida poognaga, vastandudes mõistele pizzicato ("sõrmitsedes"). Enamjaolt kasutataksegi sõna pärast pizzicato-lõigu lõppu.
Aria, saksa keeles Arie: sõnaga tähistatakse aariat
Arietta: sõnaga tähistatakse lühikest aariat
Arioso: sõnaga tähistatakse osa ooperist, oratooriumist või kantaadist, mida esitab üks laulja tavaliselt orkestrisaatel. Arioso on meloodilisem ja mitte nii dramaatiline kui retsitatiiv, aga lühem ja vabama vormiga kui aaria. Arioso'ks nimetatakse vahel ka laululist instrumentaalteost.
 arioso: laulvalt
armonioso: harmooniliselt
 arpedžo (it k arpeggio): otsetõlkes: "nagu harf"; see tähendab, akordinoote tuleb mängida üksteise järel (tavaliselt järjest alustades madalaimast), mitte korraga. Klaverimuusikas mängitakse arpedžodena mõnikord laia ulatusega akorde, mida muidu käe väiksuse tõttu mängida ei saaks. Vaata ka murtud akord.
 arpeggiato: viis, kuidas mängida akordi: alustades madalaimast noodist mängida kiiresti kõik noodid üksteise järel kuni kõrgeima noodini. Mõnikord tehakse sama asja tagurpidi – alustatakse kõrgeimast noodist. 
 articulato: selgelt
 assai: väga, näiteks allegro assai – väga kiiresti
 assez (pr k): piisavalt
 a tempo: tempos; see tähendab, et tuleb tagasi pöörduda eelnevasse temposse, mis oli enne kiirendust või aeglustust (accelerando, ritardando, ritenuto vms); võib esineda ka koos teiste mõistetega, mistõttu ka selle tähendus muutub, näiteks a tempo giusto – kindlas tempos või a tempo di menuetto – menueti tempos. 
 attacca: kohe edasi, kasutatakse osade lõpus, näitamaks, et järgmist osa tuleb alustada kohe, ilma pausi või vaheta kahe osa vahel. 
 ausdrucksvoll, ka mit Ausdruck (sks k): väljendusrikkalt
 avec (pr k): koos
avec abandon (pr k): vabalt, vaoshoidmatult, kirglikult

B
ballabile (it k "tantsuline"). Balletitrupi esitatud tants, ka tantsuepisood ooperis. Mõistet Gran ballabile kasutatakse siis, kui mingi stseeni peaaegu kõik osatäitjad (ka peaosatäitjad) esitavad ulatusliku tantsu.
barbaro: barbaarselt, metsikult, ohjeldamatult. Tuntuim näide on Béla Bartóki "Allegro barbaro".
Bartóki pizzicato: Pizzicato, kus keel tõmmatakse keelpilli sõrmlauast eemale, tekitades terava paugu, kui keel lahti lastes vastu sõrmlauda puutub.
bass: Madalaim neljast põhiliselt hääleliigist, teose madalaim meloodialiin. 
basso continuo, ka generaalbass, nummerdatud bass: bassipartii, mida esitatakse katkematult kogu teose vältel ja millel põhineb harmoonia. Levinud eelkõige barokkmuusikas.
battement (pr k): üldnimetus kaunistavatele elementidele, mis koosnevad kahest kõrvutiasetsevast noodist, näiteks triller või mordent. Mõistet kasutati 17. sajandil.
battuta col legno: keelpilli keeli poogna puidust osaga lüües, rohkem kasutatakse väljendit #col legno.
battuto: keelpilli keeli poognaga lüües.
beat (ingl k): löök, lööma
beherzt: vaimustunult
bekaar, ka bekarr: alteratsioonimärk, mis tühistab võtmemärgi või juhusliku alteratsioonimärgi.
belebt (sks k): elavalt
bellicoso: sõjakalt, agressiivselt
ben või bene: hästi, väga; näiteks ben marcato – väga markeerides
bend (ingl k "painutama"): mõiste džässmuusikas, mille kohaselt madaldatakse nooti libistades poole tooni võrra ja taastatakse siis endine noodikõrgus või kõrgendatakse nooti libistades poole tooni võrra.
beruhigend (sks k): rahunedes
beschleunigen (sks k): kiirendades, järk-järgult tempot tõstes
beschleunigte (sks k): kiirendatud, mit beschleunigter Geschwindigkeit – kiirendatud tempos.
beseelt (sks k): elavalt
bewegt (sks k): liikuvalt
binary (ingl k), binaire (pr k): kaheosaline vorm, AB-vorm
bird’s eye (ingl k "linnu silm") – slängilik sünonüüm fermaadile
bis (ldn k, it k, pr k) – kaks korda, korrata
bis (sks k) – kuni
bisbigliando – sosistades, harfipartiides nooti või akordi järku vaikselt korrates
bocca chiusa – kinnise suuga
bracket (ingl k): akolaad ehk klamber
bravura (it k, pr k bravoure): vaprus, julgus, bravuursus; con bravura – vapralt, julgelt, bravuurselt
breit (sks k): laialt
bridge (ingl k "sild"): üleminekulõik teose kahe osa vahel. Ka roop – keelpilli osa, mis hoiab keeled sõrmlauast eemal ja kannab keelte vibreerimise edasi resoneerivale kõlakastile.
brillante (it k, pr k brillant): säravalt
brio: elujõud, elavus, lõbusus, sära; con brio – elujõuliselt, särvavalt, elavalt, lõbusalt
brioso: elujõuliselt, elavalt
bruscamente: järsult, otsesõnu, toorelt

C
cadenza, lühendatult cad.: kadents, soololõik instrumentaalkontserdis või muus sarnases teoses, mis näitab solisti tehnilist võimekust. Mõnikord on lõik märkimisväärselt pikk.
calando, lühendatult cal.: rahunedes, kahanedes, see tähendab aeglustus koos diminuendo'ga 
calore: soojus; con calore – soojalt
cambiare: vahetada, näiteks instrumenti
cantabile, cantando: laulvalt
capo: barreevõti, seade, mis muudab keelpillide (nt kitarr või bandžo) helistikku; algus
capriccioso: kapriisselt 
cesura (it k; ldn k caesura; pr k césure): tsesuur, paus, peatus; see tähendab, et heli vaikib hetkeks, katkestades ka meetrumi.
chiuso: käega suletud toon – mänguvõte metsasarvel või sellega sarnaneval instrumendil
coda: kooda, saba, teose või osa lõppu lisatud lõik
codetta: väike kooda, mis lisatakse tavaliselt lõigu, mitte terve osa või teose lõppu.
col, colla: millegagi – eessõna, mis paneb järgneva sõna kaasaütlevasse käändesse. (col on enne meessoost sõna, colla enne naissoost sõna)
colla parte, c.p.: saata solisti järgi, see tähendab, et järgida tuleb solisti tempo- ja rütmivabadust. Mõistet kasutatakse nii orkestripartituuris, orkestripartiides kui ka saatepartiides.
colla voce: saata hääle järgi, see tähendab, et järgida tulaeb laulja tempo- ja rütmivabadust.
coll'ottava, lühendatult col 8, coll' 8 ja c. 8va: tuleb lisada noodid oktav kõrgemale või madalamale. Erinevalt märgist "8va" tuleb "c. 8va" korral mängida ka noodis kirjas olev noot. 
col legno: otsetõlkes "puuga"; keelpillipoogna puidust osaga.
coloratura: värving, jume, värvimine. Vokaalmeloodia kaunistamine rohkete fiorituuride ja passaažidega. Koloratuur
colossale: üüratult, kohutavalt
col pugno: rusikaga (klaverit lüües)
come prima: nagu alguses. Tavaliselt tähendab see, et tuleb mängida loo alguse tempos, mistõttu on ta mõiste "Tempo I" sünonüüm.
come sopra: nagu eelnevalt. Tavaliselt tähendab see, et tuleb mängida aeglustusele või kiirendusele eelnenud tempos, mistõttu on ta mõiste "a tempo" sünonüüm.
common time (ingl k "tavaline taktimõõt"): taktimõõt 4/4, kus taktis on neli lööki ja ühele löögile vastab veerandnoot. Nootides kasutatakse märki "", mis ei ole lühend sõnast "common", vaid tähistab poolikut ringi, mida kasutati selle taktimõõdu määramiseks 14.–16. sajandil (täisring tähistas 3/4 või 2/4 taktimõõtu).
con anima: liikuvalt 
con brio
con fuoco (it.k, sks.k mit Feuer): tuliselt 
con grazia (it.k, sks.k mit Anmut): graatsiliselt 
con moto (it.k, sks.k mit Bewegung, bewegt): liikuvalt 
con sordino, con sord., c. sord. (it.k, sks.k mit Dämpfer): sordiiniga 
con, col, col', colla, c. (it.k, sks.k mit): -ga 
corda (it.k, sks.k Saite): pillikeel 
corno alto (it.k): kõrge metsasarv
corno basso (it.k): madal metsasarv
crescendo, cresc. (it.k, sks.k lauter werdend): valjenedes

D
D.C. ehk Da Capo (it.k, sks.k noch einmal ("vom Kopfe")): algusest 
da Capo al Fine(it.k): algusest peale lõpuni
dal segno, D.S. (it.k, vom Zeichen an): alates senjomärgist 
decrescendo, decresc. (it.k, sks.k leiser werdend): vaiksemaks jäädes 
delectissimente (it.k, sks.k fein, zärtlich):
diees
diminuendo, dim. (it.k, sks.k verringernd, abnehmend): vaiksemaks jäädes
divisi
dolce (it.k, sks.k "süß", sanft, zart): õrnalt 
dünaamikamärk

E
eellöök (i.k upbeat) 
eeltakt (i.k pick-up bar)
eilend (sks k): kiirustades
energico (it.k, sks.k nachdrücklich): energiliselt
ergriffen (sks k):espressivo, espr., espress. (it.k, sks.k ausdrucksvoll): väljendusrikkalt 

FfermaatFine, FINE (it.k, sks.k Ende): lõpp forte (it.k, sks.k laut): valjusti fortepiano (it.k, sks.k “laut, dann plötzlich leise”): fortissimo (it.k, sks.k sehr laut): väga valjultfraasikaarfunebro (it.k, sks.k traurig): fuoco (it.k, sks.k Feuer): tuli furioso (it.k, sks.k wild): metsik

Ggehend (sks k): käies, kõndimise temposgesanglich: laulvaltgiocoso (it.k, sks.k tändelnd):giusto (it.k, sks.k richtig, angemessen): täpselt Glanzgliss. (it.k glissando, sks.k gleitend): esmases tähenduses ühest helikõrgusest teise libisedes, võimalik ka “libisemine” muudes muusikalistes parameetrites: rütmiglissando, tämbriglissando  grandioso, grand. (it.k, sks.k prächtig, großartig): grave (it.k, sks.k schwer, ernst): raskelt grazioso (it.k, sks.k anmutig, leicht beschwingt): graatsiliselt 

HHurtigI... in ... (it.k): transponeeritava instrumendi tähis (näiteks Clarinetto in B, Cl.in B)incalzando (it.k, sks.k drängend):in freiem, beliebigem Zeitmaß (sks k): kapriisselt

Jjuhuslik alteratsioonimärk (i.k accidental)juhuslik alteratsioonimark sulgudes (i.k bracketed accidental): meeldetuletusmärk

Kkaarkahvel, harvem vuntsid : märk, mis näitab crescendot või diminuendotkatus (i.k ‘hat’)kitarritabulatuur (i.k guitar tab)klahvpilliakolaad (i.k bracket for keyboard music)klaster (i.k cluster)kolmnurk: triangli tähiskoma (i.k breath mark): hingamismärkkordamismärgidkõverjoonkustosLlaineline joon: kas triller või vibraatolaissez vibrer, laissez-vibrer-kaareke (i.k ’let ring’ tie, laissez vibrer tie): ”jätke kõlama”lamentoso (it.k, sks.k jammernd):langsam (sks k): aeglaseltlarghetto (it.k, sks.k “ein wenig schneller als largo”): largo (it.k, sks.k breit): laialtlaternlaunenhaft (sks k): kapriisseltlegato (it.k, sks.k gebunden): seotult legato-kaarlegg., leggiero (it.k, sks.k leicht, spielerisch): kergelt leidenschaftlich (sks k): kirglikult
lentando (it.k, sks.k schleppend): 
lento (it.k, sks.k langsam): 
lipuke (i.k flag):
lontano (it.k, sks.k entfernt): 
lustig (sks k): lõbusalt

M
m.d., mano destra (it.k, sks.k rechte Hand): parem käsi 
m.s., mano sinistra (it.k, sks.k linke Hand): vasem käsi 
ma (it.k, sks.k aber):”..., kuid ...” 
maestoso (it.k, sks.k majestätisch): majesteetlikult 
marcato, marc. (it.k, sks.k hervorgehoben): markaato, rõhutades
martellato, martell. (it.k, sks.k gehämmert): martellaato, vasardavalt 
melism
meno (it.k, sks.k weniger): vähem 
mezza voce, m.v., ka sotto voce, s.v. (it.k, mit halber Stimme): poolel häälel 
mezzo- (m-) (it.k, sks.k mittel-):
mit dem Holz (sks k): otsetõlkes "puuga"; keelpillipoogna puidust osaga
moderato (it.k, sks.k gemäßigt): mõõdukalt
molto (it.k, sks.k viel): palju, rohkem 
morendo, mor. (it.k, sks.k absterbend): 
mormorendo (it.k, sks.k murmelnd): 
mosso (it.k, sks.k bewegt): 
moto (it.k, sks.k Bewegung): 
munter

N
nach Art von (sks k): ... moodi
nach Belieben (sks k): soovi kohaselt, see tähendab näiteks, et tempovalik on esitaja otsustada. Kasutatakse ka märgistamaks partiid, mille esitamine ei ole tingimata vajalik.
neuma
non (it.k, sks.k nicht): “mitte ...”
noodijoon
noodijoonestik
noodipea
noodivars
noodivõti (i.k clef):
noot (i.k note)

O
oktavijoon -> 8va (i.k octave line) 
orientiir (i.k rehearsal letter)
ornament
ossia (it.k): variant
ostinato (it.k, sks.k beharrlich) 
ottoni (it.k, i.k brass): vaskpillid

P
palk
parlante, parlando (it.k, sks.k sprechend): kõneldes 
paus
pedalisatsioon
pesante (it.k, sks.k wuchtig, schwer): raskelt 
piacimento: rahulolupianissimo (it.k, sks.k sehr leise): väga vaikselt piano (it.k, sks.k leise): vaikseltPiano, P-no (it.k): klaverpidekaarpieno (it.k, sks.k voll, mit starkem, vollem Ton) più (it.k, sks.k mehr): enam pizz., pizzicato (it.k, sks.k gezupft):  poco a poco (it.k, sks.k nach und nach): järk-järgultpoco etwas poogna suundpoolnoot (i.k breve)poolpaus (i.k breve rest)portato (it.k portato, sks.k getragen) prestissimo (it.k, sks.k sehr schnell): väga kiiresti presto (it.k, sks.k schnell): kiiresti punktpunktiirjoonQquasi (it.k, sks.k fast): “justkui ...” 

Rrallentando, rall. (it.k, sks.k verbreiternd, verlangsamend): rapidamente (it.k, sks.k rasch): kiiresti
rascher (sks k): kiirustadesrecitativo, recit., rec. (it.k, sks.k Redegesang): restitatiiv replica (it.k, sks.k Wiederholung): rinforzando, rinf. (it.k, sks.k “wieder stärker werdend oder mit anfangs”):risoluto (it.k, sks.k entschlossen): otsustavalt ritardando, ritard., rit. (it.k, sks.k verzögernd): ritenuto (it.k, sks.k zurückgehalten)rõhkrubato (it.k. sks.k frei im Vortrag): vabaltruvido (it.k, sks.k rauh): 

Ssangbar (sks k): laulvaltSchalltrichter hoch: "torud üles"scemando (it.k, sks.k schwindend, abnehmend): scherzando (it.k, sks.k scherzhaft): naljatlevalt schmerzlich (sks k): valuliselt
Schwung (sks k)
sehr (sks k): väga
semplice (it.k, sks.k einfach): lihtsalt 
sempre (it.k, sks.k immer): jätkuvalt
senjo (it.k senjo):
senza (it.k, sks.k ohne): -ta
serioso (it.k, sks.k ernst, würdig): tõsiselt
sforzato, sforz. (it.k. sks.k “mit plötzlicher Betonung”): sfortsaato, äkitselt rõhutades
sidekaar
simile, sim. (it.k, sks.k “in der Art weiter”): samal moel 
sirge joon
smorzando, smorz. (it.k, sks.k verlöschend): 
sofort weiter (sks k): kohe edasi
sonore (it.k, sks.k voll klingend) 
sopra (it.k, sks.k oben): 
sostenuto, sosten., sost. (it.k, sks.k gehalten): 
sotto (it.k, sks.k unten) 
sotto voce, s.v. , ka mezza voce, m.v. (it.k, sks.k mit halber Stimme): poolel häälel 
spiccato, spicc. (it.k, sks.k deutlich abgesetzt, klar artikuliert): spikaato
spirituoso (it.k, sks.k feurig, begeistert): 
staccatissimo (it.k, sks.k besonders kurz): eriti hakitult 
staccato, stacc. (it.k, sks.k abgehackt, kurz): hakitult
stretto (it.k, sks.k zum Schluss drängend): 
štrihh (i.k bowing mark):
stringendo, string.(it.k, sks.k eilend):  
subito, sub (it.k, sks.k plötzlich): äkki 
sussurando (it.k): sosistades

Z
ziemlich (sks k): üsna, küllalt, peaaegu, enam-vähem

T
tacet (it.k, sks.k schweigt): puudub, vakka 
taktijoon
taktimõõt
tühi takt (i.k bar rest)
tanto (it.k, sks.k zu sehr) 
tempo
tempo primo, a tempo, Tempo I (it.k, sks.k im vorherigen Tempo): algses (esimeses, eelmises) tempos 
teneramente (it.k, sks.k zart): õrnalt 
tenuto, ten. (it.k, sks.k gehalten): hoides
tervetaktipaus
tranquillo (it.k, sks.k ruhig): rahulikult 
tremolo (it.k, sks.k bebend): tremolo, värisedes
troppo zu sehr 
tsesuur (it.k caesura, i.k break):
tutti, TUTTI (it.k, sks.k alle, ganz): kõik koos

U
unisono, unis. (it.k, sks.k Einklang)

V
verbreitern
viiulivõti
vivace (it.k, sks.k lebhaft): elavalt, nobedalt 
vivacissimo (it.k, sks.k sehr lebhaft): väga elavalt, väga nobedalt 
Voce (it.k, sks.k Stimme): hääl 
volti subito ka VS (it.k, sks.k Wende um!): Pööra kiiresti (lehte)! 
VS -> volti subitovõti -> noodivõtivõtmemärgid: helistiku märk

Üülepressitud toon'''

Vaata ka
Graafilise noodikirja märgid
Schenkeri analüüsi noodikiri
Tabulatuur
Traditsioonilise noodikirja märgid

Viited

Muusika loendid
 Noodikirja märkide loend