Vastsündinu

Vastsündinuks nimetatakse last sünnist kuni nelja nädala vanuseni. (Imikuks nimetatakse last kogu esimesel eluaastal.)

Vastsündinute jaotus 
Raseduse kestust arvutatakse ema viimase menstruatsiooni esimese päeva ning esimese kolme raseduskuu jooksul tehtud ultraheliuuringu alusel. Tavaliselt arvutatakse oletatav sünnituse tähtaeg, võttes raseduse kestuseks 40 nädalat (ja 0 päeva). Laps ei sünni enamasti täpselt sellel päeval.

Vastsündinud jaotatakse sünnil olnud raseduskestuse ehk gestatsioonivanuse (GV) järgi järgmiselt:
 enneaegne vastsündinu (vt allpool) GV 22 nädalat 0 päeva – 36 nädalat 6 päeva;
 ajaline vastsündinu GV 37 nädalat 0 päeva – 41 nädalat 6 päeva;
 ülekantud GV > 41 nädalat 6 päeva.

Küpsuse hindamine Assessments for Newborn Babies [Internet]. Stanford Children's Health - Lucile Packard Children's Hospital Stanford. 2020 [cited 2020Jan28]. Available from: https://www.stanfordchildrens.org/en/topic/default?id=assessments-for-newborn-babies-90-P02336 
Imiku küpsuse hindamiseks (GV-le vastavuse hindamiseks) kasutatakse Dubowitzi/Ballardi läbivaatustehnikat. 

Füüsilise küpsuse hindamine tehakse üldjuhul 2 esimese elutunni jooksul, mil hinnatakse imiku välimust:
 naha tekstuuri, keha karvade olemasolu, tallavolte, rinnanibusid, silmi, kõrvu, genitaale.

Neuromuskulaarne hindamine tehakse esimese elupäeva jooksul ning keskendutakse järgmisele:

 kehahoiak, lihastoonus, liigeste/jäsemete liikuvus.

Sünnikaalu kategooriad  
Väike sünnikaal ja enneaegsus on peamised vastsündinute suremust mõjutavad tegurid. Mida varasem enneaegne, seda suurem suremus.

Sünnikaalu kõrvutatakse statistiliste kasvukõveratega ning selle järgi selgitatakse, kas sünnikaal on vastavuses raseduse kestusega.

Vastsündinud jaotatakse vastavalt kaalu-kasvukõverale kolme kategooriasse:
 Väike kaal gestatsioonivanuse kohta. Kaal alla 10. protsentiili. Indikaator üsasisese kasvupeetuse osas. Vastavalt pikkusele ja pea ümbermõõdule eristatakse sümmeetrilist ja asümmeetrilist kasvupeetust. Põhjuseks võimalik geneetiline defekt, loote infektsioon või puudulik toitainetega varustatus. Vastsündinud kehakaaluga alla 2500 g (väike sünnikaal) vajavad esimestel elupäevadel sageli lisasoojendust ja veenikaudset toitmist, kuni nad ise on suutelised kehatemperatuuri normis hoidma ja sööma sellises koguses, et tagada keha vedeliku- ja energiavajadus.
 Keskmine kaal gestatsioonivanuse kohta (normaalne vastsündinu). Kaal 10–90 protsentiili vahel.
 Suur kaal gestatsioonivanuse kohta. Kaal üle 90 protsentiili. Makrosoomia, üldiselt sünnikaaluga üle 4 kg. Sagedasti ülekantud rasedusest. Tugevas seoses ema kaalutõusuga raseduse ajal ning gestatsioonidiabeedi esinemisega. Suure sünnikaaluga vastsündinutel on suurem oht sünnitraumaks ja hapnikunälguseks sünnil. Nii väikese kui ka suure kaaluga vastsündinutel võib veresuhkur langeda alla normi, mistõttu neil veresuhkrut jälgitakse esimestel elupäevadel regulaarselt.

Enneaegsus  
Enneaegseks peetakse sünnitust enne 37. rasedusnädalat. Enneaegselt sünnib maailmas ligikaudu 11% lastest, Eestis 5,5–6%.

70–80% enneaegsetest sünnitustest käivitub spontaanselt, ülejäänud juhtudel lõpetatakse rasedus varem emal või lootel esinevate tüsistuste tõttu (preeklampsia, platsenta irdumine jms) e tekitatakse nn iatrogeenne enneaegsus, mis samas võib päästa nii ema kui lapse elu ja tervise.

Enneaegse sünnituse riskiteguriks on (korduva) varasema enneaegse sünnituse esinemine anamneesis, ema ekstreemne vanus, suitsetamine, emakakaela kirurgiline protseduur anamneesis, geneetilised tegurid, emaka malformatsioonid. Lootepoolseteks riskiteguriteks peetakse meessugu, kongenitaalseid anomaaliaid ja kasvupeetust. 2/3 juhtudest esineb enneaegset sünnitust varasemate riskitegurite puudumisel. Kausaalsust erinevate riskiteguritega on olnud raske leida.

Biokeemilistest markeritest kasutatakse skriininguna enneaegsuse riski hindamiseks fetaalse fibronektiini määramist.

Enneaegsete vastsündinute klassifikatsioon kaalu järgi:
 väikese sünnikaaluga (alla 2500 g)
 väga väikese sünnikaaluga (alla 1500 g)
 erakordselt väikese sünnikaaluga (alla 1000 g)

Enneaegsete vastsündinute klassifikatsioon gestatsioonivanuse järgi:
 hilised enneaegsed (GV 34 n – 36 n 6 p)
 väga enneaegsed (GV alla 32 n)
 erakordselt enneaegsed (GV alla 28 nädala)

Vastsündinu seisundi hindamine (Apgari skaala)  
Vastsündinu tervist hinnatakse Apgari skaalal. Hinnatakse vastsündinu kliinilist seisundit esimesel ja viiendal eluminutil. 

Skoor koosneb viiest komponendist: nahavärvus, südame löögisagedus, refleksid, lihastoonus, hingamine. Iga komponenti hinnatakse hindega 0–2. Kui summaarne koor on alla 7, tehakse lisahindamisi viieminutiliste intervallidega 20 minuti jooksul. Madal Apgari hinne (<7) peegeldab enamasti seda, et laps vajas pärast sündi meditsiinilist abi hingamise vallandumiseks, südame töö ja vere hapnikusisalduse ning edasise kohanemise jälgimist.

Apgari skoor iseseisvalt ei oma prediktiivset tähendust ega ole indikaatoriks asfüksia esinemisele, kuid on täheldatud madala skooringu (0–3 palli) seost hilisemate neuroloogiliste tüsistustega.

Vastsündinu sünnijärgse kohanemise iseärasused

 Kaalulangus – kõik lapsed võtavad kaalus alla esimesel 2–3 elupäeval keskmiselt 4–8%, mis on seotud nahalt ja limaskestadelt niiskuse aurumise, looterooja ehk mekooniumi eritumise ja vähese rinnapiima kogusega esimestel päevadel.
 Toksiline erüteem – nahale tekivad tavaliselt 2. elupäeval mõned laigud ja punnid, mis ei vaja ravi.
 Füsioloogiline kollasus – alates 2. elupäevast muutub ka tervete laste jume kollakaks, kõige kollasem on nahk 5. elupäeval, seejärel hakkab jume jällegi roosakaks muutuma. Seotud on maksa ensüümide ebaküpsusega ümber töödelda kollast ainet e bilirubiini. Kui laps on kollaka jumega veel kahe nädala vanuses, tuleks lapsel teha vereproovid.

Viited

Ämmaemandus
Pediaatria
Inimese areng