joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Cesvaine kihelkond

Cesvaine kihelkond (saksa keeles Sesswegen Kirchspiel, läti keeles Cesvaines draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Rootsi Liivimaal ja Võnnu kreisis.

Ajalugu
Cesvaine kihelkonda mainitakse allikais esimest korda 1429. aastal. 1456. aastani kuulus selle koosseisu ka Bērzaune, ajuti oli selle osa Liezēre kihelkond. 1845−1847 läks õigeusku üle umbes 2000 lätlast, kellele ehitati kirikud Bučauskasse ja Kārzdabasse. Kirikut ja preestrit nimetatakse esmakordselt 1417. aastal. Kirikut on mainitud veel 1643. aastal, kuid hiljem see hävis. 1680−1758 asus Cesvaines puidust kirik, mis 1765. aastal kivikirikuks ümber ehitati. 1879. aastal ehitati uus ja suurem, 1000-kohaline kirik.

Cesvaine kihelkonna mõisad
Aizkuja (Aiskuje) rüütlimõis
Apeltiene (Appelthen) rüütlimõis
Biksēre (Libbien) rüütlimõis
Bučauska (Butzkowsky) rüütlimõis
Cesvaine (Pastorat Sesswegen) kirikumõis
Cesvaine (Schloß Sesswegen) rüütlimõis
Dzelzava (Selsau) rüütlimõis
Graši (Alt-Geistershof, varem Geistershof) rüütlimõis
Kārkli (Neu-Geistershof) rüütlimõis, hiljem Graši karjamõis
Kārzdaba (Kerstenbehm) riigimõis
Kraukļi (Gravendahl) rüütlimõis
Kroņamuiža (Kronenhof) rüütlimõis, hiljem Dzelzava karjamõis
Kūrēni (Engelhardtshof) rüütlimõis, hiljem Graši karjamõis
Kusa (Kussen) rüütlimõis
Lode (Lohdenhof, ka Thielen) rüütlimõis
Oļi (Ohlenhof) rüütlimõis

Viited

Kirjandus
Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 588.
Tervise tänav (täpsustus)

Tervise tänav on tänav mitmes asulas:

 Tervise tänav Iisakul
 Tervise tänav Keilas
 Tervise tänav Kohtla-Järvel
 Tervise tänav Kosel
 Tervise tänav Sillamäel
 Tervise tänav Tallinnas
 Tervise tänav Tartus
 Tervise tänav Võhmas

Eesti tänavate täpsustusleheküljed
Tihase tänav

Tihase tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.

Tihase tänav algab Kotka tänavalt ja lõpeb Mooni tänaval.

Tihase tänav on idakagu–lääneloodesuunaline ja ligikaudu 1070 meetri pikkune.

Tihase tänav on nime saanud 27. augustil 1930. Tänava kohal oli enne seda 1653. aastal rajatud heinamaatee.

Viited

Kristiine linnaosa tänavad
Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing

Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing (ka Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlike Ühingute Liit; lühend NNKÜ-NMKÜ) on praegusel kujul aastast 1994 tegutsev organisatsioon.

Ajalugu
Organisatsiooni ajalugu ulatub 1920ndate algusse. Aastal 1925 asutati Noorte Meeste Kristlik Ühing (lühend: NMKÜ). Aastal 1931 registreeriti Noorte Naiste Kristlik Ühing (lühend: NNKÜ) põhikiri.

Aastal 1940 sulges nõukogude okupatsioonivõim need kaks organisatsiooni.

Aastal 1994 need kaks organisatsiooni ühinesid ja moodustati: Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing.

Vaata ka
Saaremaa Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing

Viited

Välislingid
Organisatsiooni koduleht

Eesti noorteorganisatsioonid
Kristlus Eestis
Eesti usulised ühendused
Jürgen Fogel

Jürgen Fogel (sündinud 10. juunil 1979 Pärnus) on eesti teleajakirjanik.

Jürgen Fogel oli Kanal 2 uudistesaate "Reporter" saatejuht ja reporter kuni 7. juulini 2022, mil vallandati Postimehe 165. sünnipäeva peol toimunud skandaali tõttu. Peale seda asus reporterina tööle telekanalis TV3.

Ta on olnud raadio Star FM hommikuprogrammi uudistediktor.

2007. aastal sai Jürgen Fogel tuntuks kui ainus telereporter, kes Tallinnas lahvatanud pronksiöö ajal märatsenud kampade keskel reportaaži tegi.

Välislingid

Jürgen Fogel rabab unistuste nimel, Postimees Arter, 15. detsember 2007
Jürgen Fogel sai telekanalist sule sappa, Õhtuleht Elu, 8. juuli 2022

Eesti teleajakirjanikud
Eesti saatejuhid
Sündinud 1979
YFU Eesti

YFU Eesti on rahvusvahelise organisatsiooni YFU (inglise keeles Youth For Understanding) Eesti haru. Organisatsioon loodi 1992. aastal.

YFU Eestiga on võimalik minna vahetusõpilaseks ligi 42 sihtriiki. Organistsioonil on tugivõrgustik, mis toetab nii vahetusõpilast kui ka tema perekonda, valmistades neid ette eesootavaks. Iga aasta annab YFU Eesti välja ligi 15 stipendiumit, et anda vahetusaasta ja sellega kaasnev enesearenguvõimalus ka majanduslikult keerulisemates olukordades olevatele õpilastele. Pärast vahetusaastat otsustab ligi 75% vahetusõpilastest astuda organisatsiooni vabatahtlikuks.  

Iga aasta saabub Eestisse ligi 40 vahetusõpilast, kes otsivad endale vahetusperet.

Alates 2020. aastast teeb YFU Eesti koostööd Haridus- ja Teadusministeeriumiga.

YFU Eesti kaudu on võimalik tellida koolidesse tasuta haridusalaseid töötube. Töötoad sisaldavad interaktiivseid tegevusi õpilaste kaasamiseks ja nende aktiivsemalt kaasa mõtlema innustamiseks.

Viited

Välislingid
Organisatsiooni koduleht

Eesti noorteorganisatsioonid
Eesti mittetulundusühingud
Eesti Rahvuskultuuri Fondi eristipendium

Eesti Rahvuskultuuri Fondi eristipendium (aastatel 1993-2013 elutöö tänuauhind) on sihtasutuse Eesti Rahvuskultuuri Fond välja antav stipendium, millega tunnustatakse isiku panust Eesti kultuurilukku. 

Aastatel 1993-2013 nimetati Eesti Rahvuskultuuri Fondi eristipendiumi elutöö tänuauhinnaks.

Laureaadid
1993 Eugen Kapp, Velda Otsus, Villem Raam
1994 Mari Adamson, Hugo Lepnurm, Debora Vaarandi, Ferdinand Eisen (15 000 krooni)
1995 Leida Laius, Eduard Leppik, Roman Matsov, Salme Reek, Olga Terri
1996 Ain Kaalep, Voldemar Miller, Kirill Raudsepp, Bruno Tomberg
1997 Valter Ojakäär, Aarne Vinkel, Helend Peep (50 000 krooni)
1998 Veljo Tormis, Ants Viires (50 000 krooni)
1999 Ilmar Laaban, Ester Mägi, Helmi Puur (50 000 krooni)
2000 Eino Baskin, Evald Okas, Elbert Tuganov (50 000 krooni)
2001 Ita Ever, Mai Murdmaa, Edgar Valter (50 000 krooni)
2002 Linda Rummo, Madis Kõiv, Erich Kõlar (50 000 krooni)
2003 Ellen Niit, Jaan Eilart, Emil Laansoo, Mikk Mikiver (50 000 krooni)
2004 Jaan Kross, Jaan Tooming, Andres Sööt, Heli Lääts (50 000 krooni)
2005 Mati Hint, Harald Keres, Kaljo Kiisk, Kaljo Põllu (50 000 krooni)
2006 Mall Hiiemäe, Arne Mikk, Toomas Paul, Hando Runnel, Aarne Üksküla (50 000 krooni)
2007 Jüri Arrak, Endel Lippmaa, Teo Maiste, Kalju Suur (50 000 krooni)
2008 Helvi Jürisson, Eino Tamberg, Vive Tolli, Ferdinand Veike (50 000 krooni)
2009 Kuno Areng, Raimo Pullat, Mats Traat (50 000 krooni)
2010 Jaan Kaplinski, Vello Salo, Endel Eduard Taniloo (50 000 krooni)
2011 Valli Lember-Bogatkina, Leila Pärtelpoeg, Jaan Rääts (3500 eurot)
2012 Anu Raud, Arvo Kruusement, Laine Leichter (3500 eurot)
2013 Harri Jõgisalu, Enn Säde, Siima Škop (3500 eurot)

 2014 Fred Jüssi, Ottilie-Olga (Olli) Kõiva, Arvo Valton, Enn Vetemaa (4000 eurot, eristipendiumid)
2015 Heino Pedusaar, Arvo Pärt, Urve Tauts (eristipendiumid)
2016 Tõnu Aav, Ene Mihkelson, Rein Raamat, Ants Üleoja (eristipendiumid)
2017 Enn Tarvel, Viivi Luik, Olev Oja (eristipendiumid)
2018 Jaan Rannap, Lea Tormis, Igor Tõnurist (eristipendiumid)
2019 Mall Jõgi-Kaevats, Leida-Tiia Järg, Tiit Pääsuke (eristipendiumid)

Viited 

Eesti auhinnad
Hea Teatri Auhind

Hea Teatri Auhind on Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühenduse välja antav teatriauhind. Auhind antakse loominguliste saavutuste eest, mida Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühendus peab eesti teatripildis, vastavas loominguvaldkonnas või konkreetses loomeloos tähelepanuväärseks. Ilmtingimata ei pea olema tegemist viimase hooaja tipplavastuse või -rolliga. Selle auhinnaga tunnustatakse teatritegijat või -kollektiivi, kelle loomingulised põhimõtted ja saavutused kõnelevad tõsisest suhtumisest teatrikunsti pikema aja vältel.

Hea Teatri Auhinna andmist alustas Eesti Teatrikriitikute Ühendus 2002. aastal. 2012. aastast annab auhinda välja Eesti Teatriuurijate Ühenduse ja Eesti Teatrikriitikute Ühenduse liitmise tulemusena sündinud Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühendus.

Auhinnaks on eesti kunstniku teos. Varasematel aastatel on selleks olnud konkreetsele auhinnasaajale tehtud Ave Nahkuri maal, mis on tehtud konk­reet­se­le auhinnasaajale.

Laureaadid
2002 Guido Kangur
2003 Andres Noormets
2004 Aleksander Eelmaa
2005 Marika Vaarik
2006 Aare Toikka
2007 Võru Teatriateljee
2008 Priit Raud
2009 Katariina Lauk
2010 Raimo Pass
2011 Piret Rauk
2012 Anne Türnpu
2013 Ingomar Vihmar
2014 Lauri Lagle
2015 Ardo Ran Varres
2016 Juhan Ulfsak
2017 Helle Laas
2018 Aarne Soro
2019 Ester Pajusoo
2020 ZUGA Ühendatud Tantsijad
2021 Margus Vaigur

Viited 

Eesti teatriauhinnad
Romaanivõistlus

Romaanivõistlus on kirjandusvõistlus, kus tunnustatakse parimaid romaane.

Eesti romaanivõistlused
Eesti romaanivõistlused on aastast 1927 ebaregulaarselt toimuvad kirjandusvõistlused, kus tunnustatakse parimaid Eesti romaane.

Esimese romaanivõistluse algatas 1927. aastal kirjastus Loodus.

Väliseesti romaanivõistlused
Nõukogude ajal toimus kirjastuse Orto eestvõttel kolm väliseesti romaanivõistlust: aastatel 1950, 1952 ja 1956.

Romaanivõistlused taasiseseisvunud Eestis
Aastast 2002 hindab Eesti romaane 7-liikmeline žürii, kes 10 parima välja valitud romaani hulgast määrab I, II ja III auhinna saajad. Žürii võib välja anda ka eriauhindu.
Kirjastus Tänapäev on korraldanud romaanivõistlusi alates aastast 2008.

Viited

Välislingid
Romaanivõistlusest ja auhinna saanud romaanid/kirjanikud
Kirjanike liidu romaanivõistlusele laekus üle 80 käsikirja, err, 3. veebruar 2015

Eesti kirjandus
Eesti ajalookirjanduse aastapreemia

Eesti ajalookirjanduse aastapreemia on aastast 1995 välja antav preemia.

Auhinna väljaandmise algatasid Eesti Ajalooarhiiv ja TA Ajaloo Instituut.

Preemia väljaandmise eesmärk on muu hulgas tunnustada Eesti parimate ajalooraamatute autoreid, tõsta ajaloo ja ajaloolaste tööde suhtes avalikkuse huvi.

Viited

Välislingid
Aastapreemiast ja laureaadid

Eesti ajalugu
Eesti auhinnad
Kindral Kurvits

Kindral Kurvits on Eesti piirivalve mitmeotstarbeline reostustõrje- ja päästelaev. On Politsei- ja Piirivalveameti merepiirivalve lipulaev pardanumbriga PVL-101.

Kirjeldus 
Laeva ehitus ja merekindlus võimaldab pääste- ja reostustõrjetöid teha rasketes ilmastikutingimustes ja ka jääoludes. Samuti suudab laev liikuda keemiaõnnetuse piirkonnas. Reostuse kogumise võime on 200 m³/h, reostustank 100 m³, avamere-õlitõrjepoomi pikkus on 200 m. Liigendkraana tööraadius on 17,5 m ja tõstejõud 3,2 t. Laeval on 2 paati: RIB kiirpaat otsingu- ja päästetöödeks ning alumiiniumist tööpaat.

Sõjaolukorraks on võimalik paigaldada laevale enesekaitseks mõned pardarelvad.

Ajalugu 
Mitmeotstarbeline reostustõrjelaev Kindral Kurvits telliti 2010. aastal ja see valmis 2012. aastal Soomes. Laevakere valmistas alltöövõtjana Riia Laevatehas. Laeva maksumus oli 33 miljonit eurot, millest 28 miljonit tuli Euroopa Liidu toetusest. See sai nime Eesti piirivalve ülema Ants Kurvitsa järgi. Laeva ristiema on Evelin Ilves.

24.-25. septembril 2012 osales PVL-101 Kindral Kurvits Aegna saare juures madalale sattunud tankeri Kyeema Spirit päästeoperatsioonis.

9. märtsil 2014 kell 9.42 sõitis laev Soome lahel patrullsõidu ajal Vaindloo saare juures koordinaatidel 59º 49΄,5 N ja 026°21΄,0 E üle merekaartidel tähistamata madala ehk kivihunniku. Peatati sõukruvid (automaatika oli parema sõukruvi pöörlemise juba välja lülitanud) ja jäädi triivi. Kui prooviti sõukruvid uuesti pöörlema panna, parema parda asimuutkäitur ei reageerinud. Vasaku sõukruviga probleeme ei olnud ja saanud kaldalt loa, suunduti Tallinna Piirivalvesadamasse. Tuukriülevaatus tuvastas parempoolses asimuutkäituris 2 kivi, sõukruvide labaotste vigastusi, suures ulatuses kiilu ja põhjaplaadistuse kraapejälgi ning kraapejälgi ka kimmiplaadistusel.  Pärast dokkimist ja remonti jätkas laev teenistust.

Vaata ka 
 PVL-101
 EVA-316

Viited

Välislingid 

Pilte ja asukoht Marinetrafficus
Kipper.ee foorumi postitus ja pildid laeva kohta

Eesti piirivalvelaevad
J. Oro nimeline lastekirjanduse preemia

J. Oro nimeline lastekirjanduse preemia on alates 1999. aastast välja antav lastekirjandusauhind, mille eesmärk on jäädvustada Vasalemma kauaaegse kooliõpetaja, eesti õppe- ja lastekirjanduse autori, luuletaja, ajakirja Laste Rõõm tegevtoimetaja, isamaalise kasvatuse toetaja Julius Oengo mälestust ning edendada ja toetada eesti lastekirjandust.

Preemiat on välja andnud Vasalemma vallavalitsus. Esialgu tehti seda iga kahe aasta tagant. Preemia statuuti muudeti 2005. aastal ja siis otsustati hakata preemiat välja andma viie aasta tagant (Julius Oengu 0 ja 5-ga lõppevatel sünniaastapäevadel).

Preemia koosneb tänukirjast, rahalisest auhinnast ja Stina Valgma loodud keraamilisest kujust. Preemia omanikuks võib saada eesti lastekirjanik või illustraator viimase viie aasta jooksul ilmunud raamatute põhjal, keda seob loomelähedus J. Oro ja lastekirjandusega.

Võistlevaid autoreid tutvustab Vasalemma raamatukogu näitustega, vallalehes ja veebis. Lemmikkirjaniku valivad valla lapsed.

Laureaadid
1999 – Leelo Tungal
2001 – Jaan Rannap
2003 – Heljo Mänd
2006 – Aino Pervik
2011 – Aidi Vallik
2016 – Mika Keränen

Viited

Välislingid
J. Oro nimeline lastekirjanduse preemia. Eesti Lastekirjanduse Keskuse veebisait.

Eesti kirjandusauhinnad
Eesti lastekirjandus
Roided

Roided (ladina keeles costae) on selgroogsete kehaõõne seinas paiknevad paarilised skeletiosad.

Roiete anatoomia, asend ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Kaladel
Kaladel ja paljudel kahepaiksetel on roided arenenud pea kogu selgroo ulatuses.

Roomajatel

Madudel
Madudel on roided skeleti osa ja igale selgroolülile (välja arvatud sabalülid) on kinnitunud üks paar roideid. Roided on väga liikuvad – et rinnaluu puudub, võivad need külje suunas laiali venida, lubades mao seedekulglal mahutada ka väga suurt saaki.

Imetajad

Inimesel
Inimesel on roided arenenud rindkere ulatuses, moodustades rinnakorvi külgosa, ning kujutavad endast eri pikkuse ja kaarega kõverdunud luid.  

Roidel eristatakse sise- ja välispinda ning ülemist ja alumist serva, lisaks pind-, serv- ja keermikkõverust. Roide eesmine osa on roidekõhr ning tagumine pikem osa on roideluu. 

Roideid on 24 (12 paari). Nende eesmised otsad on ühendatud 1.–7. roidel rinnakuga ja tagumised otsad rinnalülidega.

Roiete liigitus
Roided liigitatakse ehituse järgi: 
pärisroieteks (costae verae) – 7 ülemist paari
ebaroieteks (costae spuriae) – 3 järgmist paari (kinnituvad kõik 7. roidele)
vallasroieteks (costae fluitantes) – 11. ja 12. roidepaar.

Trauma ja patoloogia
Levinuimad vigastused on rindekere kergemad vigastused (traumad) – kas kukkumise või vägivallaakti tagajärjel tekkinud roidemurrud.
Patoloogilise roidemurru korral võib olla tegemist kas osteoporoosi või ka pahaloomulise kasvajaga.

Kardiokirurgia
Mitmed tänapäevased operatiivse ravi meetodid võimaldavad näiteks südant opereerida rinnakut avamata.

Vaata ka 

 kaelaroie
 nimmeroided
 pneumotooraks

Viited

Kirjandus 
Meeli Roosalu. Inimese anatoomia, Kirjastus Koolibri, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6. trükk, 2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, 5. peatükk, Tugi-ja liikumiselundid, lk 112-113, ISBN 9985-829-36-0.
 Terminologia Anatomica : A02.3.01: Costae [I - XII]. Roided. 

Luud
Lasse Lehis

Lasse Lehis (sündinud 15. augustil 1972) on Eesti õigusteadlane.

2001. aastal sai Lehis Tartu Ülikoolis doktorikraadi majandusteaduses väitekirjaga "Eesti tulumaksureform" (juhendaja Kalle Merusk). Ta on kirjutanud majandusteemalisi artikleid ja maksundust käsitlevaid raamatuid (sh õigusaktide kommenteeritud väljaandeid).

2001. aastast on ta Rahvusvahelise Maksuõiguse Ühingu IFA-Eesti juhatuse esimees, 2007. aastast Eesti Maksumaksjate Liidu juhatuse liige, 1999. aastast Eesti Maksuteadlaste Seltsi juhatuse esimees, 1998. aastast Riigikohtu halduskolleegiumi nõunik.

EVEA nimetas Lehise (koos Indrek Tederiga) 2009. aasta ettevõtluse sõbraks.

Välislingid
 Lasse Lehis "Maksuguru näitlikustab, kuidas Jürgen Ligi manipuleerib maksumaksjatega" Delfi, 1. detsember 2013
 

Eesti majandusteadlased
Tartu Ülikooli õppejõud
Sündinud 1972
Priit Turk

Priit Turk (sündinud 27. mail 1976 Kuressaares) on Eesti diplomaat, Eesti suursaadik Singapuris. 

Turk on lõpetanud Saaremaa Ühisgümnaasiumi, kuid vahepeal põhikoolis käinud Kihelkonnal.

Turk on lõpetanud Tartu Ülikooli politoloogina ning 
töötanud Tartu linnavalitsuses pressiesindajana. 

Hiljem on ta täiendanud end Suurbritannias Birminghami Ülikoolis kus tema erialaks sai arengumaade majandus.  

Alates 2003. aastast on Turk töötanud Eesti välisministeeriumi arengukoostööbüroos, Eesti esinduses ÜRO juures New Yorgis ning juhtinud välisministeeriumi arengukoostöö ja humanitaarabi bürood. 

Alates 1. septembrist 2012 oli ta Eesti suursaadik Gruusias ja Armeenias, ta resideeris Gruusia pealinnas Thbilisis.  

14. juunil 2021 nimetas president Kersti Kaljulaid Priit Turki Eesti Vabariigi erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Singapuri Vabariigis. 

Priit Turk on abielus ja tal on kaks poega.

Viited

Välislingid
 "Eesti suursaadik Armeenias andis üle volikirja" Välisministeeriumi pressiteade, 12. detsember 2012
 Rita Loel. "Saarlasest saab suursaadik Gruusias" Saarte Hääl, 18. juuli 2012
 "Mees, lapsevanker ja töö. Ja isaduspuhkus. Kuidas sellesse õieti nüüd suhtudagi?" Director, veebruar 2012

Eesti suursaadikud
Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna vilistlased
Sündinud 1976
Collorhabdium

Collorhabdium on maoperekond.

Klassifikatsioon
Perekonda Collorhabdium klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis üks maoliik:
 Collorhabdium williamsoni (Smedley, 1931).

Viited

Välislingid 
Sissekanne AWD-s
Sissekanne ReptileDB-s
Smedley, Amphibians and reptiles from the Cameron Highlands, Malay Peninsula, Bulletin of the Raffles Museum, Singapore, vol. 6, p. 119-120, 1931, Veebiversioon (vaadatud 02.12.2013) (inglise keeles)   
  
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Collorhabdium williamsoni seisuga 02.12.2013.

Colubridae
Calamorhabdium

Calamorhabdium on maoperekond.

Klassifikatsioon
Perekonda Calamorhabdium klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
 Calamorhabdium acuticeps Ahl, 1933
 Calamorhabdium kuekenthali Boettger, 1898.

Viited

Välislingid 
Sissekanne AWD-s
Sissekanne ReptileDB-s
  
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Calamorhabdium seisuga 02.12.2013.

Colubridae
Salme Reegi nimeline auhind

Salme Reegi nimeline auhind (harvemini Salme Reegi (nimeline) lastelavastuse auhind) on üks Eesti teatri aastaauhindadest, mida antakse alates 1997. aastast kunstiliselt silmapaistva ja lastepärase töö eest lavastajale, näitlejale, kunstnikule või muule lastelavastuse osalisele. Auhind on asutatud Rein Oja ettepanekul ja see kinnitati Eesti Teatriliidu juhatuse otsusega 1997. aastal. Auhinnaga kaasneb Vaike Pääsukese kujundatud auaadress ja Eesti Kultuurkapitali rahaline preemia.

Laureaadid

Viited 

Eesti teatriauhinnad
Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium

Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium on aastast 1987 välja antav auhind eesti rahvatantsu ja autoritantsu valdkonnas silmapaistnud inimesele.

Stipendiumi annab välja Eesti Rahvuskultuuri Fondi allfondina tegutsev Ullo Toomi Fond. Laureaadid kuulutatakse välja Ullo Toomi sünnipäeval 14. septembril.

Laureaadid
1987 Maie Orav
1988 Heino Aassalu
1989 Salme ja Ott Valgemäe
1990 Lille-Astra Arraste
1991 Helju Mikkel
1992 Virve Kurbel
1993 Richard Tõnnus
1995 Mait Agu
1996 Enn Madi
1997 Ilma Adamson, Pill Luht ja Ülo Luht
1998 Maido Saar
1999 Liina Teose
2000 Angela Arraste
2001 Ene Jakobson
2002 Niina Raadik
2003 Henn Tiivel
2003 Ilmar Moss
2004 Maie Orav
2005 Erika Põlendik
2006 Urve Kilk
2007 Külli Tüli
2008 Airi Rütter
2009 Juris Žigurs
2010 Kadri Valner ja Anneli Ammas
2011 Maie Pau
2012 Helle-Mare Kõmmus
2013 Vaike Rajaste
2014 Natalja Rasskazova
2015 Linda Pihu
2016 Kadri Tiis
2017 Maire Udras
2018 Jaanus Randma
2019 Kaja Tammik
2020 Marina Kuznetsova

Viited 

Eesti tants
Eesti auhinnad
Dean Kamen

Dean Lawrence Kamen (sündinud 5. aprill 1951 New York Long Island) on Ameerika ettevõtja ja leiutaja.

Viited

Välislingid
 TED – Dean Kamen: Inventor
 Bio of Dean Kamen – from Wired Magazine
 Listen to the Dean Kamen interview on Radiophiles.org
 TED Talks: Dean Kamen on inventing and giving at TED in 2003
 Kamen's biography at FIRST
 "Segway creator unveils his next act" – Dean Kamen aligning with Iqbal Quadir, the founder of Grameen Phone to bring remote villages electricity and cell phones
 Inventor Profile at National Inventors Hall of Fame
 Dean Kamen's US patents
 Speech by Dean Kamen at Bates College Commencement 2007
 TED Talks: Dean Kamen previews a new prosthetic arm at TED in 2007
 D:All Things Digital, May, 2008, video of Kamen on the topic of robotic prosthetics
UK Daily Telegraph profile of Kamen by Adam Higginbotham
Interview and profile of Dean Kamen in The Guardian, 22 July 2009, Mark Harris
Interview with Dean Kamen in Engineering & Technology, 30 November 2009, Mark Harris
Dean Kamen: The emotion behind invention at TED in 2010 
Dina Kraft. Segway inventor Dean Kamen brings his high-tech vision to Israel

Ameerika Ühendriikide leiutajad
Ameerika Ühendriikide ettevõtjad
Sündinud 1951
Brüsseli II Euroopa Kool

Brüsseli II Euroopa Kool (prantsuse keeles École Européenne Bruxelles II) on Brüsselis tegutsev Euroopa Kool, kus õpivad Euroopa Liidu institutsioonides töötavate vanemate lapsed.

Eesti Haridus- ja Teadusministeerium on kooli saatnud õpetama ka noorema ja vanema kooliastme eesti keele õpetaja. 2015/2016. õppeaastal õppis Brüsseli II Euroopa Kooli nooremas kooliastmes eesti keelt emakeelena 107 ja vanemas kooliastmes 50 õpilast.

Vaata ka 

 Brüsseli IV Euroopa Kool
 Eesti Kool Belgias

Viited

Välislingid
Koolist Eesti Instituudi kodulehel

Välismaa eesti koolid
Euroopa Liit
Brüssel
Eesti Kool Londonis

Eesti Kool Londonis (inglise keeles Estonian School in London) on aastast 2009 Londonis tegutsev eesti kool.

Koolis õpetatakse muu hulgas eesti keelt, muusikat, käsitööd ja kunstiõpetust.

Kool toimub kaks korda kuus laupäeviti.

Viited

Välislingid
Koolist Eesti Instituudi kodulehel

Välismaa eesti koolid
London
2014. aasta Euroopa Parlamendi valimised

2014. aasta Euroopa Parlamendi valimised olid 22. maist 25. maini 2014 toimunud valimised Euroopa Parlamenti. Vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu ühehäälsele otsusele toimusid valimised kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides samal nädalal igas riigis traditsiooniliselt välja kujunenud valimispäeval. 2014. aasta valimised olid kaheksandad üleeuroopaliidulised, alates esimestest otsestest valimistest 1979. aastal, ning kolmandad Euroopa Parlamendi valimised Eestis.

Valimised toimusid tavapärase juuni alguse asemel mai lõpul. Valimised otsustati ettepoole tuua, et anda rohkem aega Euroopa Komisjoni presidendi valimisteks ning kuna need oleks muidu langenud nelipühade nädalavahetusele, mil mitmes liikmesriigis on koolivaheaeg.

Kohtade jaotus

Valimispäevad
 Elektrooniline hääletamine 15.–21. mai

 Eelhääletamine 19.–21. mai

Valimistulemused

Valmised võitis Euroopa Rahvapartei, mis sai esialgsetel andmetel 212 kohta, sotsiaaldemokraadid tulid 186 saadikukohaga teiseks.

Vaata ka
2014. aasta Euroopa Parlamendi valimised Eestis

Viited

Välislingid 
 Vabariigi Valimiskomisjon – Euroopa Parlamendi valimised 2014
Euroopa Parlament – Euroopa Parlamendi valimised

 
2014. aasta valimised
Armeeniakeelne Vikipeedia

Armeeniakeelne Vikipeedia on vaba sisuga veebipõhise entsüklopeedia Vikipeedia armeeniakeelne versioon. 

Veebruaris 2003 alustatud võrguentsüklopeedias oli 1. detsembril 2014 kokku 140 087 artiklit, 3. oktoobril 2015 kokku 187 111 artiklit ja 22. veebruaril 2019 kokku 252 217 artiklit. 2019. aasta veebruari seisuga on armeeniakeelne Vikipeedia artiklite arvult 35. keeleversioon.

Praegu on seal  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

Artiklite arvu statistika

10 000 artiklit täitus 3. augustil 2010
50 000 artiklit täitus 1. augustil 2013
100 000 artiklit täitus 2. detsembril 2013
150 000 artiklit täitus 16. märtsil 2015
200 000 artiklit täitus 1. juunil 2016
250 000 artiklit täitus 5. jaanuaril 2019

Viited

Välislingid 

 Armeeniakeelne Vikipeedia

Vikipeedia keeleversioonid
Putuktoidulised taimed

Putuktoidulised taimed on taimed, kes kasutavad toiduks putukaid, teisi väikesi selgrootuid loomi ja protiste.

Eesti pärismaiste taimede seas on putuktoidulised 
huulheinad, 
võipätakad ja
vesiherned.

Putuktoiduliste taimede hulka kuuluvad veel näiteks
Byblis – kleephein,
Dionaea – kärbsepüünis,
Heliamphora – õgikann,
Nepenthes – kanntaim, jt.

Maailmas on putuktoidulisi taimi umbes 630 liiki.

Putuktoidulised taimed on fakultatiivsed heterotroofid, erinevalt enamikust taimedest, kes on obligaatsed autotroofid. Loomade püüdmiseks kasutavad taimed tavaliselt püünislehti.

Taimed
Botaanika
Toomas Luhats

Toomas Luhats (sündinud 27. veebruaril 1979) on eesti ajakirjanik, meediajuht ja filmindusekspert.

Toomas Luhats on õppinud Tallinna 4. Keskkoolis. Kõrghariduse on Luhats omandanud Concordia Rahvusvahelises Ülikoolis meedia erialal. Ta on end täiendanud Diplomaatide koolis ning Balti Filmi- ja Meediakoolis.

Eesti Rahvusringhäälingus on Toomas Luhats juhtinud hommikuprogramme nii Eesti Televisioonis kui ka Raadio 2-s ja Vikerraadios. Ta on teinud muusikasaateid ja olnud otseülekannete saatejuht. Ta on olnud Eesti Televisiooni pressiesindaja ja töötanud ERR-i hanketoimetuses.

2013. aastal asus Luhats televisiooni ja multimeedia hankejuhina tööle Elionis, 2016. aastast oli kinoketi Cinamon Holding kommertsdirektor ja juhatuse liige. 2019. aastal naasis ta Eesti Rahvusringhäälingusse, kus hakkas tegelema järelvaatamiskeskkonna arendamisega. Tema töö üks väljund on 2020. aastal avatud ERR-i veebikanal Jupiter, ta ise on Jupiteri peatoimetaja. 

17. mail 2022 valis ERR-i nõukogu Toomas Luhatsi ERR-i  juhatuse liikmeks, tema ametiaeg algas 1. juunil.

Isiklikku
Toomas Luhatsi isa on Toivo Luhats.

Tema abikaasa on teleprodutsent Triin Luhats, peres kasvab kaks last.

Viited

Eesti teleajakirjanikud
Eesti saatejuhid
Tallinna Kristiine Gümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1979
Eesti raadioajakirjanikud
Vardenis

Vardenis (armeenia keeles Վարդենիս) on linn Armeenia Gegharkhunikhi maakonna kagunurgas. Linn asub Masriki jõe orus. Vardenis paikneb pealinnast Jerevanist 170 km kaugusel ja maakonnakeskusest Gavarist 75 kilomeetri kaugusel. Linna haldusala on 3006 hektarit, millest linn ise hõlmab 736 hektarit. Linnastaatuse sai Vardenis 1995. aastal.

Armeenia linnad
Gegharkhunikhi maakond
Fanta

Fanta on karboniseeritud karastusjook, mille omanik on USA ettevõte The Coca-Cola Company. Nimi Fanta on tuletatud saksakeelsest sõnast fantastisch ('fantastiline').

Ajalugu 
Teise maailmasõja puhkedes kehtestas USA Saksamaa-vastase kaubandusblokaadi, mistõttu The Coca-Cola Company tehastel tekkisid Saksamaal raskused Coca-Cola siirupi impordiga. Et vältida sellest tulenevat tehaste sulgemist, otsustas ettevõte muuta Saksamaa tehased iseseisvaks. Max Keith, kellele oli usaldatud vastloodud Coca-Cola Deutschlandi juhtimine, asus looma uut jooki ameeriklaste Coca-Cola asendamiseks, kasutades vaid kohalikke tooraineid. 1940. aastaks jõutigi toonase peakeemiku dr Scheteligi juhtimisel uue joogini. Jook oli apelsinimaitseline ning selle ühe põhikomponendina kasutati vadakut. Tootmiseni jõuti 1941. aastal, aastatel 1942–1949 lõpetati Coca-Cola tootmine Saksamaal täielikult ning selle asemel toodeti Fantat.

Fanta nime pakkus välja ettevõtte kauaaegne müügimees Joe Knipp. Idee tekkis sellest, et Max Keith korraldas nime leidmiseks ajurünnaku ning õhutas fantaasiat kasutama, mispeale Joe Knipp oligi pakkunud nime Fanta!

Pärast sõda taastas The Coca-Cola Company oma õigused ning sai sellega kaasa tehased, retseptid ja ka Fanta kaubamärgi koos sõja ajal teenitud kasumiga, kuid joogi tootmine lõpetati.

1955. aastal hakkas The Coca-Cola Company taas Fantat tootma, et konkureerida 1950. aastail edukalt uute toodetega turule tulnud Pepsiga.

Koostis 
Apelsini Fanta: vesi, suhkur, apelsinimahl kontsentraadist (5%), apelsiniekstrakt, süsihappegaas, happesuse regulaator, sidrunhape E330, antioksüdant, askorbiinhape (L-) E300, stabilisaator guarkummi E412, toiduvärv, karoteenide segud E160a.

Joogid
August Georg Wilhelm Pezold

August Georg Wilhelm Pezold (5. august 1794 Rakvere – 12. märts 1859 Peterburi) oli baltisaksa maalikunstnik ja graafik.

Elulugu
August Georg Wilhelm Pezold sündis Rakveres maakonnaarsti viielapselises peres. Ta sai pärast vanemate surma esialgu krahv Karl von Rehbinderi juures Virumaal Udriku mõisas koduõpetust, seejärel õppis alates 1808. aastast Tallinna toomkoolis ja aastatel 1812–1814 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ülikooliajal avastas Pezold aga oma tõelise kutsumuse – kunsti ning 1814. aastal siirduski koos Otto Friedrich Ignatiusega Berliini kunsti õppima. Seal tegid nad Johann Gottfried Schadowi õpetamisel tutvust tollase Berliini klassitsismiga. Aastatel 1815–1816 elas Pezold Viinis, kus õppis põgusalt Viini Kunstiakadeemias ja Caroline Pichleri ateljees. Aastatel 1817–1818 rändas ta koos Ignatiuse ja Gustav Adolf Hippiusega Itaalias ning 1819–1820 Saksamaal ja Šveitsis, seejärel viibis veel Prantsusmaal, Inglismaal ja jälle Saksamaal. 

Aastast 1821 töötas Eesti- ja Liivimaal, sealhulgas Tartus ja Riias portretistina. Aastatel 1824–1830 oli ta õpetaja Smolnõi instituudis Peterburis, hiljem tegutses jälle Baltimail. 1837. aastal reisis ta Soomes ja Kesk-Euroopas, 1839. aastal sai Peterburi Kunstiakadeemialt vabakunstniku nimetuse. Pezold osales 1842. aastal Eestimaa Kirjanduse Ühingu asutamises, samast aastast töötas ta Peterburi Ülikooli ning mere- ja pedagoogilise instituudi joonistusõpetajana.

Looming

Viinis ja Itaalias tegi Pezold peamiselt maastikuvisandeid ja portreid, 1820. aastaist on teada mitmesuguseid rahvatüüpe kujutavad portreejoonistused. Ka õlimaalidest ja litograafiatest on tuntuimad portreed. Tõi ühena esimestest baltisaksa kunsti eesti, liivi ja ka soome ainestiku. Pezoldi väheste religiooniteemaliste maalide hulka kuuluvad Türi Püha Martini kiriku altarimaalid „Kolgata“ ja "Püha õhtusöömaaeg" (1856). Teema poolest on „Kolgata“ tüüpiline näide historitsismiperioodi altarimaalist.

Viited

Allikas
 Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon, Tallinn, 1996

Välislingid 
 August Pezoldi looming EKM Digikogus

Eestimaa Kirjanduse Ühingu liikmed
Baltisaksa kunstnikud
Sündinud 1794
Surnud 1859
Vanemõde

Vanemõde on Andrus Kerstenbecki loodud Eesti diskorocki ansambel. Ansambli eripära on, et nii salvestustel kui ka kontsertidel on lisaks põhikooosseisule osalenud külalisena paljud tuntud Eesti muusikud.

Algselt hakati esitama Päratrusti repertuaari ja lindistama, siis tulid Nõukogude laulu töötlused ja muud koopiad nii välismaa kui ka Eesti hittidest läbi aegade.

Sal-Salleri ajal hakati ka oma lugusid tegema, tekste tegid Hardi Volmer, Ivan Makarov, Henno Käo ja Jüri Leesment, saavutati küllaltki suur edu just tänu Modern Talkingi loo "Brother Louie" eestindamisega, millele kirjutas sõnad Hardi Volmer.

Sal-Salleri Soome elama siirdumisega jäi ka bänd soiku, esineti harva, aga samas lindistati erinevate solistidega uut materjali. 80-ndate lõpus ja 90-ndate algul muutus koosseis täiesti venekeelseks ning esineti põhiliselt Nõukogude Liidu avarustel.

Uuel Eesti ajal on tegutsemine olnud küllaltki kaootiline.

Vennad Urbid ehk Tarmo Urb ja Toomas Urb ei ole mitte kunagi olnud ansambli Vanemõde solistid. Küll aga kasutasid nad ansambli Vanemõde muusikuid oma laulu "Välgud Peeglis" (tekst Artur Alliksaar) lindistamisel.

Koosseis
 Andrus Kerstenbeck – trummid, ansambli juht
 Hendrik Sal-Saller – laul, kitarr
 Jaak Arro – laul
 Mihkel Raud – kitarr
 Ivar Liinev – kitarr
 Margus Minn – basskitarr
 Alo Puustak – basskitarr
 Roald Jürlau – kitarr,laul
 Angela Aak/Andres Aak – kitarr 
 Urmas Podnek – laul 
 Ülari Tõkke – laul
 Juhan Tiik (Kojamees) – laul
 Artur Talvik – laul
 Indrek Patte – laul
 Jaan-Willem Sibul – laul
 Aigar Kõrgessaar – laul
 Peeter Saar – laul
 Hardi Volmer – laul
 Urmas Alender – laul,kitarr
 Tõnu Kõrvits – basskitarr
 Raul Sepper – basskitarr
 Raul Ukareda – kitarr
 Jaanus Raudkats – basskitarr
 Riho Kuub – laul
 Yoko Alender – laul
 Ranele Raudsoo – laul
 Õnnela Vaarik – laul
 Elmu Värk – kitarr
 Tiit Aunaste – klahvpillid, programmeerimine
 Vello Väärtnõu – klahvpillid
Ivan Makarov – laul, tekstikirjutaja
 Rustam Ivanovich – laul, kitarr
 Ivan Sepenko – laul, basskitarr
 Elina Gerodes – laul
 Tarmo Urb – laul
 Toomas Urb – laul
 Tõnu Trubetsky – laul
 Madis Arro – laul
 Erkki Reimann – kitarr
 Are Kangus – kitarr, bass, heli
 Erik Olle – bass
 Avo Ulvik – saksofon, klahvpillid
 Sergei Ivanov – laul
 Andres Teppor – laul
 Freddy Tomingas – laul
 Jüri Roosa – basskitarr
 Veljo Vingissar – vokaal, kitarr
 Hannes Agur Vellend – basskitarr

Eesti ansamblid
Masis

Masis (armeenia keeles Մասիս) on linn Armeenias Ararati maakonnas  Jerevanist 9 km kagu pool. 

Linn paikneb Hrazdani jõe vasakkaldal. Ta asub Jerevani ja Ararati vahel ning on üks Araratile lähemaid asulaid.

Linna pindala on 5,7 km² ja elanike arv 22 200 (2009). Asustustihedus on umbes 3900 in/km².

Armeenia linnad
Ararati maakond
OÜ Juveel

OÜ Juveel on Eesti ja Soome kapitalile põhinev ettevõte, mis tegeleb väärismetall- ja metallesemete ning vääriskividega ehete tootmise ja turustamisega.

Ajalugu 
Ettevõtte eelkäija on 1923. aastal asutatud ettevõte Roman Tavast. Teise maailmasõja järgsetel aastakümnetel kujunes ettevõte endise Nõukogude Liidu üheks suuremaks hõbeda- ja juveelitoodete valmistajaks, kus kõrgajal oli üle 800 töötaja. 1990. aastate algus avas lauanõudele, märkidele ja ehetele uued turud Läänes, Rootsis loodi müügifirma Estonian Juveel AB. OÜ Juveelile pandi alus aastal 1994, kui varem Nõukogude ajal ümber nimetatud Tallinna Juveelivabrik erastati. Erastamisel moodustati kaks ettevõtet: OÜ Juveel ja OÜ Roman Tavast.

Tänapäev 
Ettevõte jätkab traditsioonilist tegevussuunda, eksportides toodangut nii Ida- kui ka Lääne-Euroopasse, samuti SRÜ riikidesse. OÜ Juveel meistritekoda asub Tallinnas (Kadaka tee 36). Seal toodetakse suurem osa tootevalikust, ka lauahõbe. Saaremaal asuvas tütarettevõttes Sarmet valmistatakse peamiselt uushõbedast söögiriistad. 

OÜ Juveel alla kuulub ka neli kauplust nimega Eesti Juveel või Juveel: Kadaka tee 36, Kristiine Keskuses, Rocca al Mare keskuses ja Järve Keskuses. 

OÜ Juveel loodud ehteid müüvad ka paljude edasimüüjad üle Eesti.

Bränd LUMMUS 
Ettevõte tõi aastal 2015 turule aksessuaaridebrändi Lummus, mille ehete disaineriteks on Krista Lehari, Gvido Valickis, Birgit Skolimowski. Lummus on Eestis tööstuslikult toodetud disainehete bränd, mis sisaldab erinevaid, Eestist inspireeritud kollektsioone, mida aja jooksul lisandub.  

Senised kollektsioonid: 
 "Aastasada"
 "Võsailu"
 "Võilill"
 "Aovalgus"
 "Suvemaja"
 "Pühendusega Pärdile"
 "Aovalgus"
 "Rannarahvas"

Viited

Välislingid
Ettevõtte koduleht
Brändi LUMMUS koduleht 

Eesti ettevõtted
Luminor Bank

Luminor Bank AS on pangandusettevõte Eestis, Lätis ja Leedus.

Luminor panga peakontor asub Eestis ning Lätis ja Leedus osutatakse teenust filiaalide kaudu. 2018. aasta veebruarist kuulub Luminor Bank AS kui oluline krediidiasutus Euroopa Keskpanga otsese järelevalve alla.

Ajalugu
Nordea Pank Eesti alustas Eestis tegevust 1995. aastal Nordea Bank Finland PIc (see ettevõte on osa Nordea Bank AB kontsernist) filiaalina. 

1. oktoobril 2017 ühendati Baltikumis Nordea ja DNB pangad Eestis, Lätis ja Leedus ja krediidiasutuse AS DNB Bank uus ärinimi oli pärast Nordea Bank AB Eesti filiaaliga ühinemist Luminor Bank AS, ettevõtte endised ärinimed: AS DNB NORD LIISING (16.11.2006–22.11.2011), AS DNB LIISING (22.11.2011–31.08.2012), Aktsiaselts DNB Pank (31.08.2012–04.10.2017). 

2. juulil 2018 andis Euroopa Keskpank loa Luminor Bank ASi (Eesti), Luminor Bank ASi (Läti) ja Luminor Bank AB (Leedu) ühinemiseks. Ühinemine näeb ette pankade täielikku integreerimist peakontoriga Eestis ja filiaalidega Lätis ja Leedus. Piiriülene ühinemine toimus 2. jaanuaril 2019. 

13. septembril 2018 teavitas Luminor, et USA päritolu finantsasutuse Blackstone poolt juhitud fondid kavatsevad omandada enamusosaluse Luminori grupis.

100% Luminor Bankast kuulub Luminor Holding ASile, millest 80,05% kuulub läbi soodsa maksupoliitikaga Jersey  Kanalisaartel registreeritud ettevõtte Braavos BidCo Limited Ameerika Ühendriikide investeerimisfirma Blackstone’ile ja ülejäänud 19,95% DNB-le.

Viited

Välislingid
Filiaali koduleht

Eesti pangad
Hüvitusfond

Hüvitusfond on Eesti Rahandusministeeriumi alluvuses töötanud asutus, mis tegutses aastatel 1993–2003.

Ettevõtte eesmärk oli rahuldada erastamisväärtpaberite ehk EVP-de omanike rahalisi nõudeid õigusvastaselt võõrandatud vara kompenseerimise teel. 

Alates 1996. aastast tegutses ettevõte avalik-õigusliku juriidilise isikuna. Asutust juhtis seitsmeliikmeline nõukogu.

Viited

Rahandusministeerium
Fondid
Konkurentsiamet

Konkurentsiamet on Justiitsministeeriumi valitsemisalas olev valitsusasutus, mis teostab riiklikku järelevalvet ja kohaldab riiklikku sundi järgmistes valdkondades:
 konkurentsi valdkond;
 elektri, maagaasi ja kaugkütte valdkond;
 postside valdkond;
 raudteevaldkond (tegevuslubade väljastamisel, konkurentsiolukorra jälgimisel, ebaõiglase kohtlemise kõrvaldamisel ja raudteeinfrastruktuuri kasutustingimuste kohta esitatud kaebuste menetlemisel);
 ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni valdkond;
 lennundustegevuse valdkond (lennujaamatasudega seotud vaidluste lahendamisel ja lennujaama kasutajate kaebuste menetlemisel).

Viited

Välislingid
Konkurentsiameti koduleht

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
Eesti riigiametid
Lazdona

Lazdona on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas ja Lazdona valla halduskeskus. Lazdona asub merepinnast 145 meetri kõrgusel. Külas on kool, kultuurimaja ja raamatukogu.

Lazdona asub 3 km kaugusel Madona linnast, küla lähedal asuvad Lazdona järv ja Rāceņi järv.

Aastal 2015 oli külas 577 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 526.

Viited

Madona piirkonna külad
Ļaudona

Ļaudona (kuni 1926. aastani Liograde) on küla (lielciems) Lätis Madona piirkonnas,  Ļaudona valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 90 meetri kõrgusel.

Ļaudona asub 19 km kaugusel Madona linnast. Külas asub Teiči looduskaitseala administratsioon, lisaks on seal veel keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Esimest korda mainiti Ļaudonat aastal 1457.

Aastal 2015 oli külas 583 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 557.

Viited

Vaata ka
 Ļaudona piiskopilinnus

Madona piirkonna külad
Robert Kurvitz

Robert Kurvitz (kodanikunimega Robert Kurvits; sündinud 8. oktoobril 1984) on karjala-eesti romaanikirjanik ja ansambli Ultramelanhool (2001) solist-sõnadekirjutaja. 2022. aasta oktoobrini oli üks kultuurirühmituse ZA/UM juhtfiguure (asutatud 2010 koos samanimelise veebiajakirjaga). Robert Kurvitz on kirjutanud ka esseistikat, filmistsenaariume ("Free Range. Ballaad maailma heakskiitmisest") ja üldist kultuurikriitikat. Ta on kunstnike Raoul Kurvitza ja Lilian Mosolaineni järeltulija.

Kurvitz on ettevõtte Telomer OÜ omanik.

Looming

Kirjandus

Muusika

Ultramelanhooli on nimetatud rokkbändiks, mis loob silda 1970ndate progeroki ja kaasaegse attitude’ilise popmuusika vahel, samuti on kiidetud nende albumite kõrget kontseptuaalsust.  Žanrilises mõttes on neid peetud Metro Luminali ja Vennaskonna traditsiooni jätkajateks. 

Videomängud

Kurvits on videomängu Disco Elysium peadisainer.

Meediaskandaalid

2013. aasta lõpus oli Robert Kurvitz “Sirbi-skandaaliks” ristitud sündmuse käigus lühikest aega Sirbi toimetaja ning lahkus sellelt ametikohalt omal soovil pärast Andres Aule protesti (Aule väitis, et tema luuletus avaldati loata, Kurvitz ja Kender võtsid vastutuse ning astusid tagasi).

Viited

Eesti kirjanikud
Eesti stsenaristid
Eesti muusikud
Sündinud 1984
Eesti kultuuriminister

Kultuuriminister on Vabariigi Valitsuse liige, kes juhib Kultuuriministeeriumi. Kultuuriminister koordineerib Eesti kultuuripoliitika väljatöötamist ja elluviimist.

Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Alates 18. juulist 2022 on Eesti kultuuriminister Piret Hartman.

Ajalugu 
Aastatel 1992–1995 oli Kultuuriministeerium ühendatud Haridusministeeriumiga ning seda valdkonda kureeriv minister kandis kultuuri- ja haridusministri ametinimetust.

Eesti kultuuriministrite loend
Parteid

Kultuuriministeerium
AS Restor

AS Restor on aastast 1990 tegutsev Eesti ettevõte, mis teeb ehitamis-, rekonstrueerimis- ja restaureerimistöid.

Ettevõte on näiteks Tallinnas teinud ehitustöid mitme ehitusmälestise juures, näiteks Demini kaubamaja ja Raeapteek.

Ettevõtte käive 2015. aastal oli 4,46 miljonit eurot.

Viited

Välislingid 
 Kodulehekülg

Eesti ehitusettevõtted
Tallinna ettevõtted
Loore Aaslav-Kaasik

Loore Aaslav-Kaasik (varem Loore Martma; sündinud 15. septembril 1985) on eesti koolitaja ning endine näitleja ja lavastaja. 

Ta lõpetas 2004. aastal Keila Gümnaasiumi ja 2007. aastal Tartu Ülikoolis muusika eriala. 2011. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias lavastaja eriala. Aastatel 2014–2016 õppis ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias teatripedagoogika magistriõppes, uurides ärevust, lavahirmu, tööstressi, depressiooni ja nendega seotud läbipõlemist Eesti näitlejate ning lavastajate hulgas ja kaitstes 2016. aastal sel teemal ka magistritöö, pealkirjaga "Läbipõlemiskunst". Jätkab õpinguid Tallinna Ülikooli doktoriõppes tervisekäitumise ja heaolu erialas. 

Pärast Viljandi Kultuuriakadeemia lõpetamist töötas ta aastatel 2011–2014 Von Krahli Teatris muusikajuhina. Oli ka näitleja ja 2012. aastal lavastuse "13" produtsent. Alates 2014. aastast on tegutsenud vabakutselisena.

Ta on mänginud telesarjades "Naabriplika" (alates 2013), "Kättemaksukontor" ja "Viimane võmm". 

Ta on mänginud mitmes filmis, muu hulgas "Väike puust linn" (2009), "Kõik muusikud on kaabakad" (2012), "Karikakramäng II: Hõbepulm" (2013),  "Free Range. Ballaad maailma heakskiitmisest" (2013), "Luuraja ja luuletaja" (2016).

Isiklikku
Ta on taimetoitlane. 

Eesti lavastajad
Eesti näitlejad
Keila Kooli vilistlased
Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia vilistlased
Sündinud 1985
Arsenal (Tallinna relvaladu)

Arsenal (saksa Rüsthaus, Arsenal, Büchsenhaus, Artileriehaus) oli Tallinnas aastatel 1544–1840 omaaegses Katariina kloostri viljaaidas olnud relvaladu. 

Peale kaasaegsete relvade säilitati laos ka vanaaegseid relvi, pidades neid vaatamisväärsusteks.

Lao järgi kandis praegune Vene tänav 19. sajandi lõpus nime "Rüststrasse".

Viited 

Tallinna ajaloolised ehitised
Tallinna ajalugu
Ljubomir Cuculovski

Ljubomir Cuculovski (sündinud 1. septembril 1948 Bitolas, Makedoonias) on Makedoonia filosoof, Skopje Püha Kyrillose ja Methodiose Ülikooli professor.

Cuculovski kaitses bakalaureusekraadi sama ülikooli filosoofiateaduskonna filosoofiaosakonnas väitekirjaga "The Sources of Bergson's Theory of Knowledge" ("Henri Bergsoni teadmisteooria allikad"). 1982. aastal kaitses ta magistrikraadi sotsioloogias Sotsioloogia, Politoloogia ja Õigusteaduse Instituudis Skopjes väitekirjaga religiooni ja eetika teemal. Filosoofiadoktori kraadi kaitses ta Kyrillose ja Methodiose Ülikooli filosoofiateaduskonnas väitekirjaga "Karl Marx: The Origin of Historical Materialism (1841–1849)" ("Karl Marx: Ajaloolise materialismi päritolu (1841–1849)").

Teoseid
 Marx's Concept of Man, Labor and Alienation, Komunist, Skopje, 1981.
 Testimonials and Comments, Kultura, Skopje, 1999.
 Different Narratives, Kultura, Skopje, 2002.
 Political Narratives, Kultura, Skopje, 2002.
 Marx's Anthropological Critique of Capital, Az-Buki, Skopje, 2007.
 Some Controversies Around Marx (LXVIII pages). Introduction to K. Marx and F. Engels: The Communist Manifesto, Az-Buki, Skopje, 2008.
 A Novel in One Night, ViG Zenica, Skopje, 2011, 179 p. ISBN 9786084587156

Viited

Välislingid
 Religious diversity: factor of disintegration or factor of integration
 Некои контроверзи околу Маркс
 Критика на идеологијата и на идеолошкото сфаќање на марксизмот
 Дилеми за социјализмот во Македонија
 Live Us Alone To Win The War

Sündinud 1948
Põhja-Makedoonia inimesed
Filosoofid
Adverbiaalne võrdlustarind

Adverbiaalne võrdlustarind on võrdluslause osa, mis väljendab intensiivsusastet määrsõna või selle laiendi abil.
Tiina elab kaugemal kui Riina.

Eesti keel
Võrdlustarindi liigid
 Keskvõrre ehk komparatiiv, mis väljendab mingi objekti suuremat või  väiksemat intensiivsust võrreldes teisega. Moodustatakse määraadverbide vähem, rohkem, palju jt abil. 
Tiina jõudis palju varem kui Riina.
 Ülivõrre ehk superlatiiv, mis väljendab kõrgeimat intensiivsusastet. Moodustatakse partikli kõige abil. 
Tiina sooritas ülesande kõige kiiremini.
 Ekvatiivtarind väljendab võrreldavate objektide määruste intensiivsusastmete samasust.
Tiina laulis sama valjult kui Riina.
 Liiga- ja küllalt-võrdlus, mille ülesandeks on näidata määra mingiks kindlaks otstarbeks.
Ta rääkis liiga vaikselt, et midagi oleks kuulnud.
 Erinevusele ning samasusele osutavad viisiadverbid teistmoodi, erinevalt; sarnaselt.
Seda käsitletakse nüüd teistmoodi kui aasta tagasi.
Nad rääkisid võrreldes isaga küllaltki sarnaselt.
 Natuke erandlikumad on seestütleva laiendiga kohamäärsõnad ning lokaalse tähendusega abimäärsõnad tagasi, üles, kõrvale. Nende eristamine võib olla keerulisem, kuid sisult on nad siiski võrdlevad.
Poiss jooksis uksest eemale.
Päev tagasi polnud seda veel siin.

Vaata ka
Adjektiivne võrdlustarind

Kasutatud kirjandus
Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut

Süntaks
Selgroog

Selgroog (ladina columna vertebralis) on paljude selgroogsete loomade kere skeleti osa. 
Inimese selgroo kohta kasutatakse ka terminit lülisammas. 

Selgroo areng, anatoomia, asend, kuju, luud, sellele kinnituvad lihased ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

Selgroo ülesandeks on seljaaju ja seljakeeliku kaitsmine. 

Selgroo külge kinnituvad pea, jäsemete, roiete ja kerelihased. 

Selgroog koosneb selgroolülidest.

Roomajad

Maolised 
Kõik maod on klassifitseeritud selgroogsete alamhõimkonda ja neil kõigil on selgroog. Madude selgroog on jäsemete kadumisega seoses nõrgalt liigendunud. Selgroolülisid on olenevalt liigist ja indiviidist  120–435 (30–40 selgroolüli kas rohkem või ka vähem) või isegi kuni viissada. 
Madude selgroog jaotatakse neljaks osaks :
 kaelalülid (cervical vertebrae),  
 kehalülid (trunk vertebrae),
 kloaagilülid (cloacal vertebrae),
 sabalülid (caudal vertebrae).

Imetajad

Inimestel 

Inimese lülisammas koosneb 33–34 selgroolülist: 7 kaela-, 12 rinna- ja 5 nimmelülist (kõik vabalülid) ning 5 ristluuks liitunud ristluu- ja 4–5 õndra- ehk sabaluuks liitunud õndralülist.

Viited 

Terminologia Anatomica A02.2: Columna vertebralis. Lülisammas.

Tugi- ja liikumiselundkond