Elukeskkonna rikastamine

Elukeskkonna rikastamine ehk käitumise rikastamine on loomakasvatuses kasutatav põhimõte, mille eesmärk on optimeerida vangistuses elavate loomade elukvaliteeti ning võimaldada neile elukeskkond, mis sarnaneb vaba loodusega. Selle saavutamiseks kasutatakse mitmesuguseid tehnikaid ning pakutakse loomadele stiimuleid, mis peaksid mõjuma positiivselt nii nende füsioloogilisele kui ka vaimsele tervisele. Olemas on aktiivsed ja passiivsed elukeskkonna rikastamise viisid.

Elukeskkonna rikastamist kasutatakse näiteks loomaaedades, varjupaikades ja laborites katsealustena elavate loomade, aga ka teiste vangistuses elavate isendite puhul. Samuti kasutatakse rikastamistehnikaid emotsionaalsete tugiloomade puhul.

Olulisus 
Rikas elukeskkond on vangistuses elavate loomade puhul väga oluline, sest see mõjutab otseselt nende tervist. Vangistuses elavatel loomadel on tõenäosus kogeda stressi, kui nad on sunnitud elama halvas elukeskkonnas ning aja möödudes viib stress nii füsioloogiliste kui vaimse tervisega seotud probleemideni.
Tegurid, mis looma käitumist ja tervist negatiivselt mõjutavad, on liigiti erinevad. Stressireaktsiooni võivad esile kutsuda valjud hääled, kemikaalide või teiste loomade lõhnad ja vähene eluruum. Samuti võivad stressoriteks olla suur hulk loomi ühes puuris, võimaluse puudumine varjuda ning sunnitud lähedus külastajatele. Pidevate stressorite esinemise tagajärjeks võivad olla sellised bioloogilised probleemid nagu immuunpuudulikkus, haigused, kudede atroofia, väike reproduktsioon, ebakohane käitumine. 
Rikastamise meetodeid kasutatakse, et luua elukeskkond, mis sarnaneb vaba loodusega. Samuti võimaldab rikastamine naturaalset liigispetsiifilist käitumist ja aitab vangistuses elavatel loomadel oma elukeskkonda positiivselt suhtuda.

Passiivne rikastamine 
Passiivsed rikastamise viisid võimaldavad sensoorset stimulatsiooni ilma otsese kontakti või kontrollita. Sensoorse stimulatsiooni eesmärgiks on ajendada ühte või mitut looma meelt.

Visuaalne rikastamine 
Visuaalse rikastamise alla läheb näiteks looma hoiupuuri ümber tõstmine vahelduse pakkumiseks või televisiooni lisamine hoiupuuri, mis võib positiivselt mõjuda just üksinda puuris elavatele loomadele. Uuringud on näidanud, et televisiooni või videote puhul ei ole niivõrd oluline sisu, vaid sisu pidev vahetumine ehk uudsus. 
Samuti kasutatakse visuaalse rikastamise puhul peegleid või erinevaid värve, mis on näidanud positiivset mõju loomade käitumises.

Auditoorne rikastamine 
Muusika on tuntud psühholoogiline stiimul inimeste puhul, mistõttu on auditoorseid rikastamise viise uurima hakatud ka loomade puhul. Helide lisamine, millega loomad puutuvad kokku vabas looduses, vangistuse keskkonda on üks auditoorse rikastamise viise, mis võib esile kutsuda liigispetsiifilist naturaalset käitumist. Samal ajal on helide lisamine looma elukeskkonda esile kutsunud ka negatiivseid reaktsioone. Teine viis on helide lisamine, millega loomad üldiselt kokku ei puutu, näiteks muusika või raadiosaated. Uuringud on näidanud, et klassikalise, kantri- või džässmuusika lisamine loomade elukeskkonda on toonud esile positiivseid reaktsioone, mis viitavad loomade heaolule. 

Väljastatud on ka CD-sid, mille eesmärgiks on leevendada emotsionaalsete tugiloomade stressi, kuid mitte ühelgi nendest ei ole teaduslikku alust, mistõttu nende tõhusus on teadmata. 

Kuigi auditoorne rikastamine on näidanud positiivseid tulemusi, siis on see rikastamisviis suhteliselt uus ja vajab veel põhjalikumat uurimist.

Aktiivne rikastamine 
Aktiivse rikastamise puhul on tihti vajalik füüsiline aktiivsus ja otsene kontakt stiimuliga. Selle positiivne tulemus on tihti lühiajaline, kuna stiimuli kadudes või tegevuse lõppedes positiivne efekt taandub.

Toiduga seotud rikastamine 
Toidulise rikastamismeetodi eesmärgiks on pakkuda loomadele toidu saamiseks samu võimalusi, mis neil on looduses. Vabas looduses kulutavad loomad palju energiat toidu saamisele ja leidmisele, inimese kontrolli all olevas keskkonnas nad seda tihti tegema ei pea. Selleks, et vältida igavust ja stereotüüpse käitumise esinemist, peidetakse toit looma hoiupuuri ära või jaotatakse see puuri peal laiali. Samuti sunnib see looma olema aktiivsem. Kasutatakse ka mänguasju või objekte, kuhu on toit sisse pandud, mis teeb loomale toidu kätte saamise stimuleerivamaks.

Struktuurne rikastamine 
Struktuurne rikastamine tähendab objektide lisamist hoiupuuri, millega loom vabas looduses kokku puutub, näiteks ronimispuud või kiigud. Oluline on objektide vahetamine ning hoiupuuri muutmine ja ümbertõstmine, kuna liiga familiaarne keskkond kutsub loomades esile igavust ja stereotüüpset käitumist ega paku stimulatsiooni.

Lõhnade lisamine 
Kuigi primaadid kasutavad rohkem oma nägemis- kui lõhnameelt, mängivad lõhnad siiski looduses suurt rolli, mistõttu on hakatud uurima lõhnade lisamise mõju vangistuses elavate loomade heaolule. Eri lõhnade lisamine hoiupuuri aitab matkida looduslikku keskkonda ning võib muuta loomad aktiivsemaks. Näiteks saaklooma lõhna lisamine kiskjaliste puuri võib mõjuda positiivse stiimulina. Samal ajal kiskjalise lõhna lisamine saaklooma puuri võib loomale olla pigem stressor. Lisaks looduses kohatavatele lõhnadele on loomade hoiupuuri lisatud ka näiteks piparmündi, muskuse, nelkpipra, mandli, rosmariini või muskaatpähkli aroomi, mis on mõjunud positiivselt loomade käitumisele.

Kognitiivne rikastamine 
Kognitiivne rikastamine pakub vangistuses elavatele loomadele võimalust kasutada oma kognitiivseid oskusi probleemide lahendamisel ja aitab muuta elukeskkonna vähem kontrollituks. Selle eesmärgiks on pakkuda loomale väljakutseid, millest üle saades ootab neid mingit tüüpi preemia. Kognitiivne rikastamine aitab vähendada igavust ja vältida stereotüüpset käitumist.

Kognitiivse rikastamise meetodid kattuvad tihti ka teiste rikastamise meetoditega, näiteks struktuurse rikastamise või inimkontakti puhul kasutatava treenimisega, kus loomad on tihti sunnitud oma kognitiivseid oskusi kasutama, et treeningülesandeid sooritada.

Arvutipõhised ja puuteekraani sisaldavad ülesanded on viimasel ajal populaarsust kogunud, sest need annavad tagasisidet selle põhjal, kas loom oli ülesannete ajal kognitiivselt stimuleeritud või kas ülesanne oli looma jaoks keeruline või vastupidi liiga lihtne, mille puhul võib efekt olla pigem negatiivne. 

Kognitiivse rikastamise mõju on uuritud nii labori- ja farmiloomade kui ka loomaaias elavate loomade puhul. Kognitiivset rikastamist peaks vangistuses elavatele loomadele pakkuma lisaks juba olemasolevale mitmekülgsele keskkonnale, mis on struktuurselt ja sotsiaalselt rikastatud.

Sotsiaalne rikastamine 
Sotsiaalne rikastamise hulka kuulub nii liigikaaslaste kui ka eri loomaliikide kokkuviimine, kes omavahel ka vabas looduses kokku puutuvad. Sotsiaalsel rikastamisel on positiivne mõju just karjas elavatele loomadele. See kutsub esile naturaalset käitumist nagu toidu otsimine, territoriaalsus, reproduktsioon, kurameerimine.

Inimkontakt 
Inimkontakti teel loomade elukeskkonna rikastamise põhiline vorm on treenimine. See aitab kasvatada looma usaldust inimeste vastu ning aitab lihtsustada meditsiiniliste või kliiniliste protseduuride puhul loomaga tegelemist.

Probleemid elukeskkonna rikastamisel 
Vangistuses peetavate loomade elukeskkonna rikastamisel on palju positiivseid efekte, kuid tihti on need lühiajalised, kui rikastamismeetodid ei ole pidevas muutmises ja vahetuses. Rikastamise peamine eesmärk on muuta looma elurutiin vähem kontrollituks ja ettearvamatumaks, kuid seda eesmärki ei saavutata, kui rikastamisega ei tegeleta piisavalt ja pidevalt.
Elukeskkonna rikastamise meetodite jaoks on vaja ressursse, aega ja oskusi, millest võib vangistuses peetavate loomade ülalpidamisel puudust olla. Oluline on luua sobivad rikastamise programmid, mis võimaldaksid loomadele pikaajalist rikast elukeskkonda.

Vaata ka
Stereotüüpia

Viited 

Loomakasvatus