joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Peeter Paul Lüdig

Peeter Paul Lüdig (11. juuli 1906 Kärdla – 25. aprill 1983 Buffalo) oli eesti pianist, organist ja dirigent.

Ta lõpetas aastal 1929 klaveri erialal (Sigrid Antropoff-Hörschelmanni klassis) Tallinna Konservatooriumi, täiendas end Viinis ja peamiselt dirigeerimise alal Berliinis Clemens Kraussi juures. Lüdig lõpetas aastal 1933 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta töötas aastatel 1929–1931 Tallinna Konservatooriumis ja aastatel 1931–1944 Estonias kontsertmeistrina, oli peamiselt operettide dirigent, esines kontsertidel Milvi Laidi, Lydia Aadre ja Eedo Karrisoo klaverisaatjana. Ta tegutses ka kontserdibüroo juures, olles Eesti solistide sagedaseks saatjaks välismaal ja saates külalissoliste Eestis. Aastatel 1938–1941 juhatas ta Tallinna Rahvaülikooli Seltsi segakoori.

Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale. Seal korraldas ta kontserte ja teatrietendusi ning oli aastatel 1946–1949 Geislingeni Eesti Rahvuskoondise Teatri muusikajuht. Aastal 1949 lahkus ta Saksamaalt USA-sse, kus tegutses alguses Wellsville'is ja aastast 1953 Buffalos organisti, koorijuhi ja klaveriõpetajana.

Eesti pianistid
Eesti organistid
Eesti dirigendid
Eestlased Saksamaal
Eestlased Ameerika Ühendriikides
Sündinud 1906
Surnud 1983
Järva-Jaani Vabadussõja matmispaik

Järva-Jaani Vabadussõja matmispaik on Järva maakonnas Järva vallas Järva-Jaani asulas asuv Vabadussõjas langenute matmispaik koos selle kohal oleva mälestusmärgiga.

Matmispaik on arvele võetud ajaloomälestisena.

Välislingid

Järva-Jaani kihelkonna kalmistud
Järva vald
Järva maakonna kalmistud
Järva maakonna kultuurimälestised
Gennadi Taniel

Gennadi Taniel (29. juuli 1940 Tallinn – 23. veebruar 2015) oli Eesti helilooja, muusik ja muusikategelane.

Haridustee
Gennadi Taniel lõpetas 1960. aastal Tallinna Muusikakooli fagoti erialal õpetajate Sergei Prohhorovi ja Rein Olsperti juhendamisel ning 1966. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi Villem ja Eugen Kapi kompositsiooniklassis.

Töökäik
Gennadi Taniel töötas Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadiorkestri kunstilise juhi ja direktorina (1967–1971) ning Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadiosakonna toimetajana, Heliloojate Maja direktorina, pedagoogina ja helirežissöörina. 1971. aastast tegutses Taniel vabakutselise heliloojana. 
Ta oli Eesti Heliloojate Liidu liige alates 1977. aastast.

Muusikukarjäär
Gennadi Taniel mängis saksofoni Tallinna Tuletõrjujate estraadiorkestris (dirigent Rein Ploom), Tallinna Muusikakooli eksperimentaalansamblis (juhendaja Uno Naissoo), bigbändis Mickeys ning ansamblites Elektron ja Eksprompt 5. Lisaks ta musitseeris mitmes ansamblis koos Emil Laansoo, Peeter Sauli, Tiit Vartsi jt muusikutega (restoranides Gloria ja Pirita).

Helilooming
Gennadi Taniel komponeeris muusikat paljudes žanrites, väikepaladest suurvormideni. 
Tema loomingu arvukaima osa moodustavad levilaulud, mida on kokku üle 400 (kirjutatud aastatel 1965–1978). Nende hulgast on populaarsemad "Koduküla, kodumaa", "Laul verelilledest", "Sind otsides" jt. 

Tekstidena kasutas Taniel põhiliselt Eesti poeetide luulet (Hando Runnel, Juhan Smuul, Arvi Siig, Juhan Viiding), aga ka omaenda tekste. Tanieli laulud on kuulunud paljude Eesti lauljate, sh Heli Läätse, Vello Orumetsa, Els Himma, Marju Kuudi, Jaak Joala ja Tõnis Mäe repertuaari, neid on salvestatud Eesti Raadios ning mitmetele kogumikplaatidele.

Levilaulude kõrval kirjutas Taniel teoseid mitmesugustele orkestrikoosseisudele, soolopillile orkestriga (sh Eesti esimene kandlekontsert), vokaalsümfoonilisi suurvorme (sh kantaadid ja oratoorium), koorimuusikat, soololaule, instrumentaalkammermuusikat (sh 4 puhkpillikvintetti ja 3 keelpillikvartetti) ning muusikat lavateostele ja filmidele. 
Mitmed vokaalteosed on komponeeritud Tanieli enda tekstidele. Gennadi Tanieli looming (põhiliselt soolo-, koori- ja levilaulud) on võitnud 51 auhinda loomingukonkurssidel. Tema teoseid on esitanud Urve Tauts, Teo Maiste, Eesti Rahvusmeeskoor jpt.

Tunnustus
Gennadi Taniel pälvis ELKNÜ kirjandus- ja kunstipreemia (1978).

Allikad
 Elulugu Eesti Muusika Infokeskuse lehel

Eesti heliloojad
Sündinud 1940
Surnud 2015
Kõuk

Kõuk on inimese iga mees- või naissoost esivanem (isa ja ema, vanaemad ja vanaisad jne).

Vaata ka
kõugutabel
kõugukadu
sugupuu

Viited

Genealoogia
Sinine Äratus

Sinine Äratus on Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna noorteühendus, Mittetulundusühing Sinine Äratus, mis registreeriti 17. jaanuaril 2014. Ühenduse sõnul on selle eesmärk aidata kaasa elujõulise rahvusluse taassünnile, viia ellu eestimeelset poliitikat ning sütitada Eesti uus rahvuslik ärkamine.

EKRE noorte koondamisega alustati juba 2011. aastal ühe erakonna asutajaliikme Sten-Hans Vihmari ja EKRE juhatuse liikme Tarmo Kase eestvedamisel. Sinine Äratus loodi 30. novembril 2012 Tartus ja kandis alguses nime Konservatiivsed Noored. 2013. aastal valiti ühenduse esimeheks Ruuben Kaalep

Koos Läti Rahvusliku Ühenduse ja Leedu Rahvuslike Noorte Liiduga allkirjastasid kolm noorteorganisatsiooni 18. novembril 2013 Riias ühisdeklaratsiooni võitluseks Euroopa poliitilise globaliseerumise ja multikultuursuse vastu.

2014. aastal korraldas Sinine Äratus mitu protesti sõlmitava Eesti–Vene piirilepingu vastu. Rahvuslastest noorte teatel ei ole Eesti valitsusel õigust loovutada Venemaale Eesti ajaloolist territooriumi, mis on Venemaa poolt okupeeritud.

2015. aasta alguses oli ühenduse esimees Jaak Madison. Aprillis ja mais 2015 korraldas Sinine Äratus Tallinnas ja Tartus meeleavaldused Taavi Rõivase valitsuse plaanitava kütuseaktsiisi tõstmise vastu. Tallinna meeleavaldus tõi kokku tuhatkond inimest, Tartu meeleavaldus umbes 1500.
  	
Ühenduse teatel tegeletakse Sinises Äratuses lisaks poliitikale muusika, kunsti ja parempoolsete filosoofide teoste lugemisega.

26. juulil 2019 valiti ühenduse esimeheks Helen Rebane.

5. septembril 2020 valiti ühenduse esimeheks Karl Juhan Bahovski.

Tõrvikurongkäigud

Alates 2014. aastast on Sinine Äratus korraldanud tõrvikurongkäike Eesti Vabariigi aastapäeva tähistamiseks.

Viited

Välislingid 
 Sinise Äratuse kodulehekülg
 "EKRE noortekogu Sinine Äratus hakkab looma salku ja valima laule" Postimees, 24. aprill 2015
 Trollid manipuleerisid ka päevalehe arvamusrubriigis

Eesti erakondade noorteorganisatsioonid
Eesti Konservatiivne Rahvaerakond
Paremäärmuslus
Sēlpilsi kihelkond

Sēlpilsi kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Selburg, läti keeles Sēlpils draudzes novads) oli haldusüksus Jaunjelgava kreisis Kuramaa kubermangus, Lätimaal.

Sēlpilsi kihelkonna mõisad
(saksa keeles Dannenfeld, läti keeles Danpeltes muiža),
(Ewalden, Ēvaldes muiža),
(Linden-Birsgallen, Linde–Birzgale),
(Menkenhof, Meņķes muiža),
(Schmieden, Smidene, Smides),
(Klein-Sonnaxt, Lielsunākstes muiža),
(Stabben, Vīgantes muiža),
(Stablieten, Stabliten, Likuma muiža),
(Steinfeld, Šīriņu muiža),
Vārenbroka mõis (Wahrenbrock, Vārenbrokas muiža),
Zasa mõis (Weessen, Zasas muiža),
(Zirulischek, Cīruļu muiža),
Nereta kihelkond

Nereta kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Nerst, läti keeles Neretas draudzes novads) oli haldusüksus Jaunjelgava kreisis Kuramaa kubermangus, Lätimaal.

Nereta kihelkonna mõisad
(Daudsewas und Gross-Salwen, Daudzevas muiža, Lielzalves muiža),
Eķengrāve mõis(Eckengraf, Ieķengrāves muiža),
(Gritzgaln, Gridzgales muiža),
Ērberģe mõis (Herbergen, Ērberģes muiža),
(Ilsenberg, Ilzes muiža),
(Kurmen, Kurmene),
Vecmēmele mõis (Alt-Memelhof, Vecmēmeles muiža),
Nereta mõis (Nerft, Neretas muiža),
(Neuhof, Laimes muiža),
(Pillkaln, Pilkalnes muiža),
(Gross-Sussen, Zusani).

Viited

Kirjandus
Gruberi geneetikaauhind

Gruberi geneetikaauhind on Peter ja Patricia Gruberi sihtasutuse poolt välja antav Gruberi auhind geneetika valdkonnas.

2001. aastal asutatud Gruberi geneetikaauhinnaga kaasneb 500 000-dollariline auhinnaraha. Lisaks rahale saab iga laureaat kuldse nimelise laureaadimedali ja tunnustusteksti.

Laureaadid
 
 
2001 – Rudolf Jaenisch, molekulaarbioloog ja geneetik, transgeneetika rajajaid. Lõi 1974. aastal esimese geneetiliselt muundatud looma.
2002 – H. Robert Horvitz, geneetik, kasutanud katseloomana varbussi (C. elegans) määratles ja uuris võtmegeene, mis kontrollivad rakusurma. Nobeli auhinna laureaat (2002)
2003 – David Botstein, geneetik, koos kolleegidega, sealhulgas Ronald W. Davisega, arendanud biotehnoloogilisi meetodeid. 
2004 – Mary Claire King, geneetik, kes avastas, et teatud variatsioonid BRCA1 geenis võivad suurendada rinnavähi tekke riski. Uurinud ka geeni BRCA2 ja kurtuse geneetilisi põhjuseid. King tõestas paarkümmend aastat enne massilisi genoomide sekveneerimisi, et geneetiliselt on inimesed ja šimpansid 99% ulatuses identsed (1975).
2005 – Robert Hugh Waterston, geneetik, kes koos John Sulstoniga kaardistas ja seejärel sekveneeris esimese hulkrakse organismina varbussi (C. elegans).
2006 – Elizabeth Blackburn, molekulaarbioloog ja tsütogeneetik, telomeeride avastajaid, Nobeli auhinna laureaat (2009).
2007 – Maynard Olson, geneetik – "panuse eest genoomikasse".
2008 – Allan C. Spradling, embrüoloog ja geneetik – "tööde eest puuviljakärbse (Drosophila) genoomikas." 
2009 – Janet Rowley, geneetik, kes esimese teadlasena identifitseeris kromosomaalse translokatsiooni leukeemia ja teiste kasvajate põhjustajana.
2010 – Gerald Fink, juhtivaid geneetikuid pärmigeneetika alal.  
2011 – Ronald W. Davis, geneetik, juhtivaid biotehnoloogiliste meetodite väljatöötajaid.  
2012 – Douglas C. Wallace, geneetik ja evolutsioonibioloog, juurutas metoodikasse inimese mitokondriaalse DNA kasutamise molekulaarse markerina.
2013 – Svante Pääbo, paleogeneetik, molekulaarse paleontoloogia rajajaid. Teinud teedrajavaid uurimistöid evolutsioonilises geneetikas. 
2014 – Victor Ambros (arengubioloog), David Baulcombe (botaanik ja geneetik) ja Gary Ruvkun (molekulaarbioloog ja geneetik), teinud pioneerlikke uurimusi mikro-RNA ja väikese interfereeruva RNA kohta.
2015 – Emmanuelle Charpentier, Helmholtzi nakkusuuringute keskus ja Jennifer Doudna, California Ülikool, Berkeley
2016 – Michael Grunstein, California Ülikool, Los Angeles (UCLA) ja C. David Allis, Rockefeller Foundation
2017 – Stephen Elledge, geneetik, Harvardi Meditsiinikool
2018 – Joanne Chory, taimebioloog ja geneetik, Elliot Meyerowitz, bioloog

Viited

Välislingid
Search All Gruber Prize Laureates By Year Gruber Foundation (inglise keeles)

Teadusauhinnad
Talsi kihelkond

Talsi kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Talsen) oli haldusüksus Talsi kreisis Kuramaa kubermangus ja Riia kreisis Liivimaa kubermangus Lätimaal.

Talsi kihelkonna mõisad
 (Althof, Vecmuiža),
 (Gargeln, Garlenes muiža),
 (Iggen, Iģenes muiža),
 (Kargadden, Kārgadu muiža),
 (Klahnen, Klāņu muiža),
 (Laidsen, Laidzes muiža),
Nurmuiža mõis (Normhusen, Nurmhusen, Nurmuižas),
 (Odern, Odres muiža),
 (Postenden, Pastendes muiža),
 (Rothsehden, Rocežu muiža),
 (Zirkel, Cirkales muiža),
 (Sahrzen, Sārcenes muiža),
 (Scheden, Šķēdes muiža),
 (Sehnjen, Sēņu muiža),
 (Spahren, Spāres muiža),
 Stende mõis (Stenden, Stendes muiža),
 (Strasden, Strazdes muiža),
 (Bizehden, Bicēdes muiža),
 (Waldegahlen, Valdegāles muiža),
 (Wandsen, Vandzenes muiža).

Viited

Kirjandus

Välislingid
Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912), seite 425–474
Ārlava kihelkond

Ārlava kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Erwahlen) oli haldusüksus Talsi kreisis Kuramaa kubermangus ja Riia kreisis Liivimaa kubermangus Lätimaal.

Ārlava kihelkonna mõisad
 (Berghof, Kalna muiža),
 (Erwahlen, Ārlavas muiža),
 (Lubb-Essern, Lubezeres muiža),
 (Iwen und Hoheneichen, Īves muiža),
 (Limbuschen, Limbuža muiža),
 (Lubben-Oschen, Lubošu muiža),
 (Poperwahlen, Popervāles muiža),
 Nogale mõis (Nogallen, Nogales muiža),
 (Okten, Oktes muiža),
 (Peecken),
 (Pobuschen, Pobuža muiža),
 (Puhnien, Pūņu muiža),
 (Sarkasten, Sarkaste),
 (Satzmacken, Sassmacken, Sasmakas muiža),
 (Setzlancken, Seßlauken, Saslaukas muiža),
 (Sillen, Siles muiža),
 (Sillendorf, Silenes muiža),
 (Tingern, Tiņģeres muiža),
 (Zunzen, Cunces muiža).

Viited

Kirjandus

Välislingid
Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912), seite 425-474
Auce kihelkond

Auce kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Auz) oli haldusüksus Tukumsi kreisis Kuramaa kubermangus, Lätimaal.

Auce kihelkonna mõisad
20. sajandi alguses olid kihelkonnas mõisad:
Vana-Auce loss  (Alt-Autz, Vecauces pils),
 (Gross-Autz, Lielauces muiža),
 (Neu-Autz, Jaunauces muiža),
 (Behnen, Bēnes muiža),
 (Dselsen, Dzelžu muiža),
 (Ihlen, Īles muiža),
 (Keweln, Ķēveles muiža),
 (Krewingen, Krievu muiža),
 (Kruschkaln, Krūškalna muiža),
 (Sirmeln, Sirmeles muiža),
 (Waddax, Vadakstes muiža),
 (Weitenfeld, Vītiņa muiža),
 (Zirohlem, Ciroles muiža).

Viited

Kirjandus

Välislingid

Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912), seite 388-426
Euroopa Roheline Pealinn

Euroopa Roheline Pealinn on Euroopa linnale antav auhind selle keskkonnahoiu alaste saavutuste eest. 

Auhinna algatas 2006. aasta 15. mail Tallinnas toimunud konverentsil tollane Tallinna linnapea Jüri Ratas. See ettepanek esitati kui Tallinna memorandum 15 Euroopa linna (Tallinn, Helsingi, Riia, Vilnius, Berliin, Varssavi, Madrid, Ljubljana, Praha, Viin, Kiel, Kotka, Dartford, Tartu ja Glasgow) ning Eesti Linnade Liidu ettepanekul Euroopa Komisjonile. Euroopa Komisjon kuulutas auhinna välja 2008. aasta mais. 

Tallinn on Euroopa Roheline Pealinn 2023. aastal.

Laureaadid
Euroopa Rohelisteks Pealinnadeks on nimetatud järgmised linnad:  

 2010 Stockholm, Rootsi
 2011 Hamburg, Saksamaa
 2012 Vitoria-Gasteiz, Hispaania
 2013 Nantes, Prantsusmaa
 2014 Kopenhaagen, Taani
 2015 Bristol, Inglismaa
 2016 Ljubljana, Sloveenia
 2017 Essen, Saksamaa 
 2018 Nijmegen, Holland 
 2019 Oslo, Norra
 2020 Lissabon, Portugal
 2021 Lahti, Soome
 2022 Grenoble, Prantsusmaa
 2023 Tallinn, Eesti

Vaata ka
linnaökoloogia
ökoasum

Viited

Välislingid
European Commission. European Green Capital
Jüri Ratas. Roheline Tallinn

Auhinnad
Linnad
Keskkonnakaitse
Maakri 23a

Maakri tänav 23a on aastatel 1999–2000 rajatud 14-korruseline ärihoone Tallinnas Tornimäel Maakri tänaval.

Maja projekteeris Arhitektuuribüroo Urbel ja Peil, ehitasid AS Faretex, Merko Ehitus ja Kandur AS.

52 meetri kõrgune büroomaja oli koduks Postimees Grupi (endine Eesti Meedia) ettevõtetele. Sellest lähtuvalt oli hoone tuntud ka kui Postimehe Maja.

Maja renoveerimine aastatel 2020–2022

2020. aastal kolis Postimees uude hoonesse aadressil Tartu maantee 80 ning ettevõte Fausto Capital alustas sama aasta sügisel büroohoone ulatuslikku renoveerimist. 2021. juunis alustati maja kuni karkassini lammutamist. Endise hoone asemele ehitatakse 17-korruseline A-klassi büroohoone, mille nimeks saab Maakri HUB. Uus tornmaja peaks valmima 2022. aasta suveks.

Vaata ka
 Tallinna kesklinna kõrghoonestik
 Postimehe maja (Tartus)

Viited

Välislingid
 Postimehe Maja

Tallinna kõrghooned
Eesti ajakirjandus
Postimehe maja

Postimehe maja on Tartu kesklinnas paiknev 1780–1786 ehitatud kahekorruseline varaklassitsistlik kivimaja, milles tegutses kuni 2016. aastani päevalehe Postimees Tartu toimetus. Hoone asub aadressil Gildi 1 / Ülikooli 17, mis on ühtlasi Tartu Ülikooli peahoone vastas ja Gildi tänaval Tõnissoni platsi vastas, kus seisab Postimehe kunagise omaniku ja peatoimetaja Jaan Tõnissoni monument. 

1922–1999 asus majas Postimehe (Nõukogude ajal Edasi) toimetus. 

2006. aastal olid hoone omanikud Tartu Ülikool ja AS Eesti Meedia.

2016. aastal kolis toimetus Ülikooli tänavale uude hoonesse.

Viited

Välislingid
 Romeo Metsallik. Ajalehe "Postimees" trükikoda Tartu kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste registris
 Villu Päärt. Kuidas heeringaleivad Postimehe maja Läti prouade käest päästsid 21. jaanuar 2016

Tartu ehitised
Kesklinn (Tartu)
Eesti ajakirjandus
M. David Merrill

Marriner David Merrill (sündinud 27. märtsil 1937 Ameerika Ühendriikides Utah's) on Utah' Ülikooli emeriitprofessor, üks nüüdisaegse õppedisaini (ik instructional design) rajajaid.

Elulugu 
Merrill on lõpetanud Utah' Brigham Youngi Ülikooli (1961, bakalaureusekraad) ja Illinois' Ülikooli (1964, magistri- ja doktorikraad). Merrilli tegevus õppedisaini vallas algas 1959. aastal ja sellest ajast alates on ta välja töötanud mitu õppedisaini mudelit. Tuntuim neist on "Kivike tiigis" (inglise keeles Pebble in the Pond). Merrill on ka kahe õppimisteooria – Elaborational Theory (1980) ja Component Display Theory (1994) – autor. Merrill on üks väheseid tänapäeva angloameerika haridusteoreetikuid, kes on keskendunud pigem õpetamise kui õppimise uurimisele. Ta on sõnastanud õpetamise põhiprintsiibid (First Principles of Instruction, 2002)

Merrill on töötanud George Peabody Kolledžis, Brigham Youngi Ülikoolis, Stanfordi Ülikoolis, Lõuna-California Ülikoolis, Utah' Ülikoolis, Brigham Youngi Ülikoolis Havail ja Florida Ülikoolis.

Merrill on avaldanud 12 raamatut, üle 65 ajakirjaartikli, arvutialaseid juhendmaterjale, raamatuarvustusi jpm. Tema nimi seisab produktiivsemate hariduspsühholoogide, sagedamini tsiteeritud arvutialaste juhendmaterjalide autorite ja mõjukamate industriaaltehnoloogia asjatundjate nimistus. Ta on pälvinud AECT (Association for Educational Communications and Technology) elutöö preemia.

Õpetamise põhiprintsiibid
 Demonstratsiooni printsiip: kui õppijad vaatlevad demonstratsioone (nt katseid, eluliste probleemide lahendusi, juhtumianalüüse), siis see edendab õppimist;
 rakendamise printsiip: kui õppijad rakendavad uusi teadmisi, siis see edendab õppimist;
 ülesandekesksuse printsiip: kui õpetamine on üles ehitatud ülesannetepõhiselt, siis see edendab õppimist;
 aktiveerimisprintsiip: kui õppijad aktiveerivad varasemaid teadmisi või kogemusi, siis see edendab õppimist;
 lõimimisprintsiip: kui õppijad lõimivad õpitut oma igapäevase eluga, siis see edendab õppimist.

Publikatsioonid 
 mdavidmerrill.com/Papers

Viited
 mdavidmerrill.com
 edutechwiki.unige.ch/en/Component_display_theory
 www.aect.org
 www.instructionaldesign.org/

Kasutatud kirjandus
 mdavidmerrill.com, vaadatud 4.10.2014; 
 http://lemill.net/content/webpages/merrilli-oppedisaini-mudel-kivike-tiigis, vaadatud 10.10.2014

Infotehnoloogia
Sündinud 1937
Gruberi neuroteaduse auhind

Gruberi neuroteaduse auhind on Peter ja Patricia Gruberi sihtasutuse välja antav Gruberi auhind neuroteaduse valdkonnas.

2004. aastal asutatud Gruberi neuroteaduse auhinnaga kaasneb 500 000-dollarine auhinnaraha. Lisaks rahalisele preemiale saab iga laureaat kuldse nimelise laureaadimedali ja tunnustusteksti.

Laureaadid
 
 
 2004 – Seymour Benzer, ameerika neuroteadlane, juhtivaid neurogeneetikuid ja käitumisgeneetikuid, kes on uurinud erinevate käitumisreakatsioonide, nagu fototaksise ja tsirkaadrütmi geneetilisi aluseid.
 2005 – Eric Knudsen ja Masakazu Konishi, neurobioloogid, kes on uurinud loomariigis ühe parima kuulmissüsteemiga esindaja – loorkaku – kuulmisteid ja ajukoores paiknevaid kuulmisalasid.
 2006 – Masao Ito ja Roger Nicoll, neuroteadlased, kes on andnud võtmelahendusi aru saamaks õppimis- ja mäluprotsessi tagamaid molekulaar- ja rakutasandil.
 2007 – Shigetada Nakanishi, molekulaarneurobioloog, Osaka Bioteaduste Instituudi direktor.
 2008 – John O’Keefe, neuroteadlane, kes avastas roti aju hipokampuses koharakud (place cells).
 2009 – Jeffrey Hall, Michael Rosbash ja Michael W. Young, neurogeneetikud ja kronobioloogid, kes tegid kindlaks puuviljakärbest (Drosophila melanogaster) molekulaarbioloogiliselt uurides otsese seose geenide ja käitumise vahel. Hiljem on nad uurinud bioloogiliste rütmide geneetilisi aluseid.
 2010 – Robert H. Wurtz, neuroteadlane, kes on tuntud oma töödega primaatide visuaalse süsteemi uurimisega ärkveloleku seisundis.
 2011 – Huda Zoghbi, arstiteadlane, kes tegi 1999. aastal koos kolleegidega kindlaks, et neuroloogiline haigus Retti sündroom tuleneb X-kromosoomis paikneva MECP2-geeni mutatsioonist.
 2012 – Lily Jan ja Yuh Nung Jan, neurofüsioloogid, kes on tulemuslikult uurinud kaaliumikanalite valkude perekonda, mis etendavad olulist rolli närvi- ja lihasrakkude töös.
 2013 – Eve Marder, neurobioloog, kes on uurinud muuhulgas neuronite ahelate homöostaasi ajaliselt pikemal perioodil.
 2014 – Thomas Jessell, neurobioloog, kes on uurinud keemilisi signaale, mis mängivad rolli neuronite ahelate moodustamisel närvirakkudest.
 2015 – Carla Shatz, Michael Greenberg
 2016 – Mu-ming Poo
 2017 – Joshua Sanes
 2018 – Ann Graybiel, Okihide Hikosaka ja Wolfram Schultz

Viited

Välislingid
Search All Gruber Prize Laureates By Year Gruber Foundation (inglise keeles)

Teadusauhinnad
Ülemiste City

Ülemiste City on ärilinnak Tallinnas Lasnamäe linnaosas asuvas Ülemiste asumis, endise Dvigateli tehasekompleksi territooriumil. Linnak asub Tallinna Lennujaama, Ülemiste keskuse ja Ülemiste raudteepeatuse vahelisel alal.

Ajalugu

19. sajandi lõpus rajatud Dvigateli tehasekompleks, mis oli eri aegadel teenindanud suurte impeeriumide – Vene keisririigi ja Nõukogude Liidu majandust, kaotas seoses Eesti taasiseseisvumisega 1991. aastal oma turupotentsiaali. Pärast erastamist ja ebaõnnestunud katseid kunagiste tootmisvõimsuste taastamiseks otsustasid omanikud kurssi muuta. AS Mainor alustas 2005. aastal soodsa asukohaga 36-hektarilise vana tööstusala ümber kujundamist kaasaegseks tehnoloogialinnakuks, mille eeskujuks võeti Kista City, Stockholmi kõrval asuv Põhjamaade Silicon Valleyks kutsutud tehnoloogialinnak. 2010. aastal kaasati linnaku arendamisse ka Soome ettevõte Technopolis.

Tegevus

Ülemiste City missiooniks on rahvusvahelise haardega atraktiivse teadmistepõhise töö-, arengu- ja elukeskkonna arendamine, mis suurendaks inimeste ja ettevõtete konkurentsivõimet maailmas, tooks talendid koju end realiseerima ning inspireeriks uute ärimudelite teket.

2014. aasta seisuga tegutseb Ülemiste City 82 000 m2 äripindadel 300 ettevõtet 6000 töötajaga. Linnakus on saadaval lai valik ettevõtetele ja töötajatele mõeldud olme- ja äriteenuseid. Ülemiste Citys tegutsevad muuhulgas Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor, Euroopa kool, Emili kool ja Kalli-Kalli lasteaed. Linnakus paikneb ka E-Estonia demokeskus ning Eesti suurim restoran Dvigatel.

Ülemiste City vahetus läheduses asuvad Lennart Meri Tallinna lennujaam, Eesti suurim kaubanduskeskus – Ülemiste Keskus, Eesti suurim transpordisõlm, Ülemiste raudteejaam ja Ülemiste hotell.

Ülemiste City linnakul on kaks arendajat. Kolmandikku Ülemiste Cityst arendab Technopolis Ülemiste AS, millest 51% kuulub Soome börsifirmale Technopolis Plc. Kaht kolmandikku linnakust arendab Mainor Ülemiste AS, mille enamusosanikuks on AS Mainor.

Perspektiivid

Ülemiste Cityst plaanitakse arendada 2025. aastaks ööpäev läbi toimiv multifunktsionaalne linnak, mis ühendab 15 000 ettevõtete ja asutuste töötajat ning 5000 elanikku.

2017. aasta augustis avati Ülemiste Cityt läbiv trammiteepikendus lennujaama. Lähitulevikus on Ülemiste piirkonda planeeritud mitu olulist infrastruktuuriobjekti (nt Rail Balticu reisirongiterminal) ja kinnisvaraarendusi.

Trivia

Ülemiste City hooned on nimetatud Eesti teaduse suurkujude järgi. Näiteks leiduvad linnakus Ludvig Puusepa, Walter Zappi, Ragnar Nurkse, Ustus Aguri, Artur Lindi, Alexandre Liwentaali, Johannes Käisi ja Boris Tamme nimelised hooned.

17. juunil 2014 toimus linnakus esimest korda Ülemiste City Festival.

Viited

Lasnamäe linnaosa
Surnud 30. septembril

Siin loetletakse 30. septembril surnud tuntud isikuid.

 420  –  Sophronius Eusebius Hieronymus - vanarooma kristlik õpetlane, teoloog ja kirikuisa
 1246 – Jaroslav Vsevolodovitš, Vladimiri suurvürst
 1891 – Georges Ernest Boulanger, prantsuse sõjaväelane ja poliitik
 1931 – Paul Steinberg, Eesti politseinik
 1939 – Voldemar Lender, eesti omavalitsustegelane
 1939 – Juozas Tūbelis, Leedu poliitik
 1943 – Mihkel Kampmaa, eesti koolikirjanik ja kirjandusloolane
 1943 – Maria Jotuni, soome kirjanik
 1944 – Aleksander Trilljärv, eesti näitleja
 1955 – James Dean, ameerika näitleja
 1955 – Pentti Haanpää, soome kirjanik
 1955 – Mihhail Tšehhov, vene rahvusest Venemaa-USA näitleja, lavastaja, teatrilooja ja teatritegelane
 1956 – Eino Pekkala, Soome jurist ja poliitik
 1970 – Nikolai Konrad, baltisaksa päritolu Vene sinoloog, japanoloog ja ajaloofilosoof
 1973 – Paavo Talvela, Soome sõjaväelane
 1976 – Tiit Pikka, eesti tehnikateadlane ja füüsik
 1980 – Anatoli Ktorov, vene näitleja
 1981 – Gerda Murre, eesti laulja ja näitleja
 1982 – Theodor Varblane, eesti vaimulik
 1983 – Paul Haavaoks, eesti luuletaja
 1985 – Simone Signoret, prantsuse näitlejanna
 1987 – Alfred Bester, USA ulmekirjanik
 1990 – Patrick White, Austraalia kirjanik
 1990 – Alexej Čepička, Tšehhoslovakkia kommunistlik riigitegelane ja sõjaväelane
 1991 – Elsa Maasik, eesti laulja
 1994 – Herman Rand, eesti põllumajandusteadlane
 1994 – André Lwoff, prantsuse mikrobioloog
 1995 – Jaan Kurman, eesti antropoloog ja arheoloog
 1997 – Erik Aalbæk Jensen, taani kirjanik
 1997 – Evald Piksarv, eesti tehnikateadlane
 1999 – Dmitri Lihhatšov, vene filoloog ja kunstiteadlane
 2000 – Erno Paasilinna, soome kirjanik ja ajakirjanik
 2004 – Ellen Plotnik, eesti ajaloolane
 2004 – Mildred McDaniel, USA kergejõustiklane, kõrgushüppaja
 2005 – Heino Möller, eesti tehnikateadlane
 2005 – Leo Leiv, eesti vaimulik
 2006 – András Sütő, ungari päritolu Rumeenia kirjanik
 2006 – André Schwarz-Bart, prantsuse kirjanik
 2006 – Adolf H. Lundin, rootsi nafta- ja kaevandusmagnaat
 2007 – Andres Lutsar, eesti judoõpetaja
 2008 – Tim Fortescue, Briti poliitik
 2008 – Joshua Benjamin Jeyaretnam, Singapuri poliitik
 2008 – Endel Lippus, eesti viiuliõppejõud
 2009 – Robert S. Baker, Briti filmi- ja teleprodutsent
 2009 – Rao Birender Singh, India poliitik
 2009 – Abdulmelik Fırat, Türgi poliitik
 2009 – Lee Fletcher, USA poliitik 
 2009 – Aldo Kaljurand, eesti advokaat
 2011 – Tatjana Lioznova, filmirežissöör
 2011 – Ralph M. Steinman, Kanada immunoloog
 2012 – Barbara Ann Scott, Kanada iluuisutaja, 1948. aasta olümpiamängude kuldmedali võitja
 2012 – Sirje Keva, eesti nahakunstnik
 2012 – Boris Šprem, Horvaatia poliitik, aastatel 2011–2012 parlamendi esimees
 2013 – Kazys Bobelis, leedu kirurg ja poliitik
 2014 – Martin Lewis Perl, USA füüsik, 1995. aasta Nobeli füüsikaauhinna laureaat
 2014 – İradə Rövşən, Aserbaidžaani arhitekt ja arhitektuuriteadlane
2015 – Göran Hägg, rootsi kirjanik, kriitik ja kirjandusteadlane
2016 – Jüri Lembra, eesti füüsik
2019 – Külli Hiiesaar, eesti entomoloog

September, 30.
Surnud 29. septembril

Siin loetletakse 29. septembril surnud tuntud isikuid.

1304 – Agnes, Taani kuninganna
1560 – Gustav I Vasa, Rootsi kuningas
1833 – Fernando VII, Hispaania kuningas aastatel 1808 ja 1813–1833
1902 – Émile Zola, prantsuse kirjanik
1908 – Joaquim Maria Machado de Assis, Brasiilia kirjanik
1913 – Rudolf Diesel, saksa leiutaja
1918 – Eduard von Keyserling, baltisaksa kirjanik
1930 – Ilja Repin, vene maalikunstnik
1941 – Koit Rink, Eesti sõjaväelane
 1941 – Vilmos Aba-Novák, ungari maalikunstnik ja graafik
1966 – Aleksander Arder, eesti laulja
1967 – Carson McCullers, USA kirjanik
1979 – Arpad Andreller, eesti arhitekt
1983 – Edvīns Bietags, läti maadleja
1984 – Ārija Elksne, läti luuletaja ja tõlkija
1988 – Fred Kudu, eesti kergejõustikutreener
1990 – Hannes Koivunen, soome poksija ning poksitreener ja -organisaator
1994 – Artur Taska, eesti õigusteadlane ja kultuuriloolane
1995 – Lembit Poverus, eesti tehnikateadlane
 1995 – Madalyn Murray O'Hair, Ameerika Ühendriikide aktivist ja ateistliku liikumise tegelane
1996 – Shūsaku Endō, jaapani kirjanik
1997 – Roy Lichtenstein, USA kunstnik
1999 – Hans Kaiva, eesti poksija ja poksitreener
2004 – Christer Pettersson, Olof Palme mõrvas kahtlustatu
2005 – Ivar Ugi, eesti keemik
2005 – Patrick Caulfield, inglise kunstnik
2005 – Ants Aamisepp, eesti põllumajandusteadlane
2006 – Aado Slutsk, Eesti ringhäälingutegelane, Eesti Raadio direktor 1969–1981
2006 – Arvo Putmaker, eesti korvpallur
2006 – Erki Silvet, eesti jurist ja õigusterminoloog 
2006 – Jan Werner Danielsen, norra laulja
2007 – Lois Maxwell, Kanada näitleja
2007 – Gyula Zsivótzky, ungari vasaraheitja, kuldmedal 1968. aasta olümpiamängudelt
2008 – Stan Kann, USA organist
2008 – Sultan Salahuddin Owaisi, India poliitik
2008 – Relus ter Beek, Hollandi poliitik
2009 – Henry Bellmon, USA poliitik
2009 – Pavel Popovitš, Nõukogude Liidu kosmonaut
2009 – Sperántza Vraná, kreeka näitleja ja laulja
2009 – Hindrek Meri, Eesti riigitegelane
2009 – Ray Nettles, Kanada jalgpallur
2009 – Greg Ladanyi, USA muusikaprodutsent 
2009 – Karl Kimmel, eesti jurist
2010 – Georges Charpak, poola päritolu Prantsusmaa füüsik
2010 – Tony Curtis, USA näitleja
2011 – Pierre Dansereau, Kanada ökoloog
2011 – Hella Haasse, hollandi kirjanik
2011 – Tatjana Lioznova, vene filmirežissöör 
2012 – Arthur Ochs Sulzberger, USA kirjastaja, ajalehe The New York Times kauaaegne väljaandja
2012 – Hebe Camargo, Brasiilia näitleja ja laulja
2012 – Enn Seppet, eesti arstiteadlane
2013 – Carl Joachim Classen, saksa klassikaline filoloog
2017 – Ljudmila Beloussova, vene iluuisutaja
2020 – Mac Davis, Ameerika laulja
 2020 – Helen Reddy, Austraalia-Ameerika laulja

September, 29.
Ryta

Ryta või Rõta on jõgi Valgevenes, Muchavieci vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Рыта, vene ja ukraina keeles aga Рита (Rita).

Jõe pikkus on 62 km, jõe valgla on 1730 km². Lang on 0.6 m/km. Ryta läbib Bresti oblasti  Małaryta ja Bresti rajoone.

Tänapäeval jõgi algab Małaryta rajoonist, aga varem algas see Ukrainast. Seoses maaparandustöödega suunati sealsed veed aga Małaryta jõkke. Ülemjooksul on jõe säng maaparandustöödega kraavitatud ja mitmes kohas reguleeritud, osa vett suunatakse  Łukava veehoidlasse. Alamjooksul on jõe säng looduslik.

Lammi laius on 0,3—0,5 kilomeetrit, see on valdavalt soostunud, ülem- ja keskjooksul ka kuivendatud. Lammi läbivad arvukad kuivenduskraavid.

Wisła jõgikond
Valgevene jõed
Surnud 28. septembril

Siin loetletakse 28. septembril surnud tuntud isikuid.

1197 – Heinrich VI, Saksa-Rooma riigi valitseja 1190–1197, keiser alates 1191
1873 – Émile Gaboriau, prantsuse ajakirjanik ja kirjanik
1891 – Herman Melville, ameerika kirjanik
1895 – Louis Pasteur, prantsuse keemik ja mikrobioloog
1904 – Mihkel Neelus, Eesti tõstja ja maadleja
1918 – Georg Simmel, saksa sotsioloog ja filosoof
1922 – Andrejs Jurjāns, läti helilooja ja folklorist
1933 – Johannes Jürgenson, eesti vaimulik ja teoloog
1941 – Georg Kiviste, eesti vaimulik
1943 – R. Austin Freeman, inglise arst ja kirjanik
1953 – Edwin Powell Hubble, USA astronoom
1956 – Alfred Koort, eesti filosoof 
1964 – Mihhail Svetlov, juudi päritolu Vene luuletaja ja näitekirjanik
1964 – Harpo Marx, USA näitleja ja koomik
1966 – André Breton, prantsuse proosakirjanik ja luuletaja, sürrealismi teoreetik
1969 – Leida Loone, eesti ajaloolane 
1970 – Jamāl ‘Abd an-Nāşir, Egiptuse poliitik ja riigitegelane, riigi president aastatel 1956–1970
1970 – John Dos Passos, USA kirjanik
1976 – Julius Elango, eesti kooliõpetaja, karskustegelane, ajakirjanik
1978 – Johannes Paulus I, Rooma paavst
1979 – Anton Vaarandi, eesti ajakirjanik ja Eesti NSV riigitegelane
1987 – Evald Reier, eesti karikaturist, teatrikunstnik ja näitleja 
1988 – Lembit Kaik, Eesti NSV riigitegelane ja ajakirjandusjuht
1989 – Ferdinand Marcos, Filipiinide poliitik ja riigitegelane, Filipiinide president aastatel 1965–1986
1989 – Herman Sergo, eesti kirjanik
1991 – Miles Davis, USA muusik
1992 – Mirjam Maasikas, eesti klaasikunstnik
1994 – Urmas Alender, eesti laulja ja helilooja
1994 – Priit Ligi, eesti arheoloog
1994 – Eero Neemre, eesti näitleja ja lavastaja 
1994 – Tiina Vabrit, eesti muusikateadlane ja -ajakirjanik
1994 – Ingrid Idla, eesti võimlemispedagoog 
1994 – Arvo Andresson, eesti laevakapten
1994 – Heino Sikk, eesti kultuuritegelane
1995 – Felix Kauba, eesti raamatukogutöötaja
1999 – Dmitri Lihhatšov, vene kirjandusteadlane ja kultuuriloolane
2000 – Pierre Trudeau, Kanada ajakirjanik, jurist ja poliitik
2003 – Althea Gibson, afroameerika tennise teerajaja
2003 – Elia Kazan, USA filmirežissöör
2004 – Christl Cranz, Saksamaa mäesuusataja
2004 – Viktor Rozov, vene näitekirjanik ja stsenarist
2004 – Rutt Koppel, eesti astronoom
2006 – Endel Aimre, eesti ooperi- ja operetisolist
2006 – Aado Slutsk, Eesti ajakirjanik ja raadiojuht
2006 – Virgil Ierunca, rumeenia kirjanik
2007 – Ain Teppo, eesti rallisõitja
2008 – Adolf Branald, tšehhi kirjanik
2008 – Osborn Elliott, USA ajakirjanik
2009 – Zygmunt Chychła, poola poksija
2009 – Kalvi Aluve, eesti arhitekt ja kunstiajaloolane
2009 – René Bliard, prantsuse jalgpallur
2009 – Guillermo Endara, Panama poliitik
2011 – Kert Kesküla, eesti korvpallur
2012 – Michael O'Hare, USA näitleja 
2013 – Igor Romiševski, vene jäähokimängija
2014 – Dannie Abse, Walesi luuletaja
2016 – Shim'on Peres, Iisraeli poliitik
 2016 – Ilme Pilv, eesti arstiteadlane ja pediaater
2018 – Barnabas Sibusiso Dlamini, Svaasimaa poliitik
2018 – Thamaz Tšiladze, gruusia kirjanik
2021 – Eberhard Jüngel, saksa teoloog 

September, 28.
Kristi Mühling

Kristi Mühling (sündinud 28. märtsil 1971) on Eesti kromaatilise kandle interpreet, kelle peamiseks tegevusvaldkonnaks on klassikaline ja nüüdismuusika. 

Ta on paljude kandlele loodud teoste esmaettekandja nii solisti kui kammermuusikuna ning kuulub ansamblitesse Resonabilis (asutatud 2002) ja Una Corda (asutatud 2009). Kristi Mühling on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kromaatilise kandle õpetuse alusepanija ning on töötanud samas õppejõuna alates kandle eriala asutamisest 2002. aastal.

Haridustee ja pedagoogiline tegevus

Kristi Mühling alustas kandleõpinguid Tallinna Muusikakoolis Els Roode juhendamisel ning jätkas samal erialal Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis. Aastatel 1991–2000 õppis ta Sibeliuse Akadeemias Helsingis, mille lõpetas magistrikraadiga kandle erialal solisti osakonnas (õppejõud Ritva Koistinen).

Aastal 2000 pälvis Kristi Mühling Vilniuses korraldatud Jonas Švedase nimelisel Baltimaade ja Soome kandlemängijate konkursil esikoha.

Alates 1997. aastast töötab Kristi Mühling kandleõppejõuna Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis ning alates 2002. aastast Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias.

Tegevus interpreedina
Kristi Mühing on aktiivne interpreet, kes esineb solisti ja kammermuusikuna nii kodu- kui ka välismaal. Ta on pühendunud eesti kromaatilise kandle kui mitmekülgsete võimalustega instrumendi tutvustamisele, arendamisele ja propageerimisele ning teeb koostööd heliloojatega uue kandlerepertuaari loomiseks. Ta on arvukate kandlele loodud uudisteoste esiettekandja, esitades Mirjam Tally, Lauri Jõelehe, Helena Tulve, Tatjana Kozlova-Johannese, Malle Maltise, Märt-Matis Lille, Kristjan Kõrveri ja teiste teoseid.

Lisaks ansamblitele Resonabilis (kannel, flööt, hääl, tšello) ja Una Corda (kannel, harf, klavessiin) osaleb ta ka muudes muusikaprojektides. Ta on esinenud solistina koos Tallinna Kammerorkestri, ERSO ja NYYD Ensemblega, osalenud džässmuusiku ja -helilooja Maria Fausti projektis "Sacrum Facere" jm.

CD-d

 2005 CD Helena Tulve autoriplaat Sula, track. nr. 4....Il Neige... (kandlele ja klavessiinile) (Eesti Raadio)
 2009 2- CD Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia 90, CD 2, track nr.1 H. Tulve Silmajad (kandlele, klavessiinile ja harfile)
 2009 CD Resonabilis, kaasaegset kandle kammer- ja soolomuusikat (Resonabilis)
 2011 CD Una Corda (Una Corda, Eesti Raadio)
 2012 CD Resonabilis. North wind, South wind (ERP)
 2014 CD Jazz album Maria Faust Sacrum Facere  (Barefoot records)

Eesti muusikud
Sündinud 1971
Surnud 26. septembril

Siin loetletakse 26. septembril surnud tuntud isikuid.

 1868 – August Ferdinand Möbius, saksa matemaatik ja astronoom
 1909 – Anton Dohrn, saksa bioloog
 1914 – August Macke, saksa ekspressionistlik maalikunstnik
 1937 – Aleksei Ustinov, Nõukogude Liidu diplomaat
 1937 – Bessie Smith, USA laulja
 1945 – Béla Bartók, ungari helilooja, pianist ja rahvamuusikateadlane
 1947 – Hugh Lofting, briti kirjanik
 1952 – George Santayana, USA-Hispaania filosoof
 1953 – Xu Beihong, hiina maalikunstnik
1953 – Mathilde Lüdig-Sinkel, eesti laulja (sopran)
 1959 – Teodor Ussisoo, eesti pedagoog, mööblimeister, sisearhitekt ja sporditegelane
 1968 – Władysław Kędra, poola pianist
 1969 – Nikolai Karotamm, EKP tegelane ja majandusteadlane
 1972 – Juhan Vasar, eesti ajaloolane
 1973 – Anna Magnani, itaalia näitleja
 1976 – August Arumäe, eesti vaimulik
 1977 – Aarne Ervi, soome arhitekt
 1978 – Jan Parandowski, poola kirjanik, esseist ja tõlkija
 1979 – Ernst Seim, eesti majandustegelane
 1981 – Roy Cochran, USA kergejõustiklane
 1982 – Sergei Vernov, vene füüsik
 1983 – Tino Rossi, Prantsuse laulja ja näitleja
 1985 – Edgar Valge, eesti näitleja
 1986 – Valerian Loik, eesti maalikunstnik
 1987 – Ethel Catherwood, Kanada kergejõustiklane
 1988 – Verner Hagus, eesti balletitantsija
 1989 – Kaj Franck, soome disainer
 1990 – Alberto Moravia, itaalia kirjanik ja ajakirjanik
1990 – Harri Ilja, eesti koorijuht ja pedagoog
 1994 – Ēvalds Valters, läti näitleja
 1995 – Kalju Pitksaar, eesti maletaja
 1996 – Geoffrey Wilkinson, inglise keemik
 1996 – Nicu Ceaușescu, Rumeenia poliitik
 1999 – Uno Kaljulaid, eesti matemaatik
 1999 – Helgi Ridamäe, eesti muusikaajaloolane
 2000 – Jaan Kraav, eesti agronoom ja pikaealine eestlane
 2003 – Robert Palmer, briti laulja
 2003 – Olle Anderberg, Rootsi maadleja
 2005 – Ain Sarv, eesti pärimusmuusika propageerija
 2006 – Giuseppe Bennati, itaalia filmirežissöör
 2006 – Gerhardt Behrendt, saksa lavastaja ja nukukunstnik, laste teleseriaali "Sandmännchen" looja
 2006 – Linda Kepp-Ojastu, eesti jooksja
 2007 – Erik Hazelhoff Roelfzema, Hollandi luureagent ja kirjanik
 2007 – Angela Lambert, Briti ajakirjanik, kirjanik ja ajaloolane
 2007 – Zef Pllumi, albaania vaimulik ja kirjanik
 2008 – Raymond Macherot, Belgia koomiksikunstnik
 2008 – Paul Newman, USA näitleja ja filmilavastaja
 2008 – Cirio H. Santiago, Filipiinide filmilavastaja ja -produtsent
 2008 – Bernadette Greevy, iiri ooperilaulja 
 2009 – Nihat Nikerel, türgi näitleja
 2010 – Gloria Stuart, USA näitleja
 2010 – Ilmar Mikiver, eesti ajakirjanik, kirjanduskriitik ja teatrimees
 2012 – Eugene Genovese, USA ajaloolane
 2012 – Eda Liin, eesti kunstiteadlane
 2012 – Johnny Lewis, USA näitleja
 2013 – Salme Parming, eesti iluvõimleja ja treener ning eesti aktivist USA-s
 2013 – Melanie Arrak, eesti maalikunstnik
 2013 – Sos Sarkisjan, armeenia näitleja
 2015 – Ulla Puolanne, soome poliitik
 2016 – Heino Uus, eesti põllumajandustegelane
 2017 – Hendrik Arro, eesti tehnikateadlane
 2019 – Jacques Chirac, Prantsusmaa poliitik
 2022 – Ruth Mirov, eesti rahvaluuleteadlane

September, 26.
Hando Sutter

Hando Sutter (varem Hando Sulev; sündinud 25. aprillil 1970) on eesti ettevõtja, Eesti Energia juht.

Haridus

Hando Sutter on lõpetanud Nõo Keskkooli (1977–1988), Tallinna Tehnikaülikooli (1988–1992, mehaanikainsener) ja EBS-i (1990–1992, ärimagister).

Töökäik
1994–1999 AS-i Falck Eesti ja ESS Group (praegune G4S) juhatuse liige
1999–2002 Tolaram Investmentsi kommertsdirektor
2002–2007 Olympic Entertainment Groupi juhatuse liige
2007–2009 Baltic Broadband AS-i juht
2010–2014 Põhjamaade suurima elektribörsi Nord Pool Spot AS-i Baltimaade ja Venemaa regiooni juht
1. detsember 2014–... AS-i Eesti Energia juhatuse esimees

Tunnustus 

 2020 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk

Viited

Välislingid
 Hando Sutter – mitmekülgne ja staažikas juht

Eesti ärijuhid
Eesti ettevõtjad
Nõo Reaalgümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1970
Surnud 25. septembril

Siin loetletakse 25. septembril surnud tuntud isikuid.

 1506 – Philipp Ilus, Burgundia hertsog ja Kastiilia valitseja
 1534 – Clemens VII, paavst aastatel 1523–1534
 1777 – Johann Heinrich Lambert, Šveitsi matemaatik, füüsik ja astronoom
 1849 – Johann Strauss, austria helilooja
 1920 – Jacob Schiff, juudi rahvusest Ameerika Ühendriikide pankur
 1930 – Abram Arhipov, vene kunstnik
 1931 – Aleksander Skrzyński, Poola diplomaat ja poliitik
 1931 – Ulrich von Wilamowitz-Moellendorff, saksa klassikaline filoloog
 1934 – Eduard Wöhrmann, eesti literaat
 1941 – Mihkel Rõuk, eesti koolitegelane
 1944 – Ella Masing-Grünberg, eesti laulja
 1944 – Manuk Abeghjan, armeenia kirjandusteadlane, folklorist, kirjanduskriitik ja keeleteadlane
 1946 – Heinrich George, saksa näitleja
 1950 – Aleksandr Tairov, vene näitleja ja lavastaja
 1970 – Erich Maria Remarque, saksa kirjanik
 1977 – Leo Mõttus, eesti tantsija
 1979 – Tapio Rautavaara, soome sportlane, laulja ja näitleja
 1980 – Marie Under, eesti luuletaja
 1980 – John Bonham, inglise muusik ja laulukirjutaja
 1983 – Léopold III, Belgia kuningas, 1934–1951
 1983 – Gunnar Thoroddsen, Islandi poliitik
 1986 – Adelaida Lemberg, eesti ajakirjanik ja tõlkija
 1988 – Aristarch Sinkel, eesti kirjanik
 1988 – Arthur Võõbus, eesti usuteadlane, orientalist ja süroloog
 1988 – August Eljari, eesti filmioperaator 
 1988 – Herbert Viiding, eesti geoloog ja looduskaitsja
 1990 – Senta Ots, eesti balletitantsija ja ballettmeister
 1991 – Viviane Romance, prantsuse näitlejanna
 1992 – Karl Taev, eesti kirjandusteadlane
 1995 – Alvi Hargel, eesti laulja
 1999 – Marion Zimmer Bradley, USA kirjanik
 2003 – Edward Said, Palestiina päritoluga esseist
 2004 – Felix Johannes Oinas, eesti keeleteadlane, folklorist ja kirjandusteadlane
 2005 – Ülo Rannaste, eesti tantsija ja näitleja 
 2005 – Urie Bronfenbrenner, Venemaa päritolu USA psühholoog
 2006 – Rudolf Karelson, eesti keeleteadlane
 2007 – Jana Krishnamurti, India poliitik
 2008 – Glenn Andrews, USA poliitik
 2008 – Jimmy Sirrel, Briti jalgpallur ja mänedžer
 2008 – Brian Donnelly, Uus-Meremaa diplomaat ja poliitik
 2009 – Leida Soom, eesti ooperilaulja ja kunstnik
 2009 – Willy Breinholst, taani kirjanik
 2009 – Francis Noel-Baker, Briti poliitik
 2009 – Alicia de Larrocha, hispaania pianist 
 2009 – Clifton Maloney, USA ärimees
 2009 – István Bujtor, ungari näitleja ja lavastaja
 2009 – Pierre Falardeau, Kanada filmilavastaja
 2010 – Jüri Kärner, eesti bioloog
 2011 – Wangari Maathai, Keenia aktivist
 2012 – Andy Williams, USA laulja
 2014 – Jaak Joala, eesti laulja ja muusikapedagoog
 2014 – Dorothy Tyler-Odam, briti kergejõustiklane, kõrgushüppaja
 2014 – Endel Laul, eesti ajaloolane
 2014 – Sulejman Tihić, Bosnia ja Hertsegoviina poliitik 
 2017 – Anatoli Gromõko, Venemaa rahvusvaheliste suhete spetsialist, afrikanist ja diplomaat

September, 25.
Surnud 24. septembril

Siin loetletakse 24. septembril surnud tuntud isikuid.

 1143 – Innocentius II, paavst aastatel 1130–1143
 1802 – Aleksandr Radištšev, vene filosoof ja kirjanik
 1834 – Pedro I, Brasiilia keiser aastatel 1822–1831
 1889 – Charles Leroux, USA lennunduspioneer
 1896 – Louis Gerhard De Geer, Rootsi poliitik
 1917 – Johannes Jaks, eesti luuletaja ja tõlkija
 1920 – Peter Carl Fabergé, Venemaa kullassepp
 1920 – Inessa Armand, prantsuse päritolu Venemaa kommunist
 1944 – Osvald Vaidlo, Eesti sõjaväelane
 1945 – Hans Geiger, saksa füüsik
 1950 – Valter Lemberg, eesti fotograaf
 1972 – Henrik Olvi, eesti maalikunstnik
 1973 – August Kippasto, eesti maadleja
 1980 – Theodor Luts, eesti filmioperaator ja filmilavastaja
 1980 – Jakov Gabovitš, Eesti matemaatik
 1985 – Henno Sepmann, eesti arhitekt 
 1988 – Eduard Viirsoo, eesti põllumajandusteadlane
 1991 – Uno Kopvillem, eesti füüsik 
 1993 – Bruno Pontecorvo, juudi päritolu Itaalia ja Nõukogude Liidu füüsik
 1996 – Jannes van der Wal, hollandi kabetaja
 1996 – Pavel Sudoplatov, Nõukogude Liidu luuraja, sõjaväelane
 1999 – Tarmo Manni, soome näitleja
 2003 – Jordi Petit Fontserè, katalaani majandusteadlane
 2003 – Derek Prince, rahvusvaheline Piibliõpetlane
 2004 – Françoise Sagan, prantsuse kirjanik
 2005 – Eero Tarjus, eesti õpetaja ja koorijuht
 2006 – Henry Townsend, USA helilooja, kitarrist ja pianist
 2006 – Sally Gray, briti näitlejanna
 2006 – Tetsuro Tamba, jaapani näitleja
 2006 – Patmini, india näitlejanna
 2006 – Patrick Quinn, USA näitlejA
 2006 – Arvo Reinsalu, Eesti sõjaväelane 
 2007 – André Gorz, austria-juudi päritolu Prantsusmaa filosoof 
 2007 – Natalja Pivovarova, vene laulja, ansambli "Kolibri" endine solist
 2008 – Uno Laht, eesti kirjanik
 2008 – Peter Derham, Austraalia ärimees ja filantroop
 2008 – Vice Vukov, Horvaatia laulja ja poliitik
 2008 – Alberts Kauls, läti põllumajandustegelane ja poliitik
 2008 – Teodors Eniņš, läti arst ja poliitik
 2008 – Ruslan Jamadajev, tšetšeeni sõjaväelane
 2009 – Rogers McVaugh, USA botaanik
 2009 – Emile Norman, USA kunstnik
 2009 – Egon Solymossy, ungari kergejõustiklane 
 2009 – Terry Bly, Briti jalgpallur
 2009 – Forrest Church, USA teoloog
 2009 – Nelly Arcan, Kanada kirjanik
 2010 – Gennadi Janajev, NSV Liidu riigitegelane
 2010 – Helle Juksar, eesti modell ja filminäitleja
 2012 – Mikk Tammsoo, eesti jetisportlane
 2013 – Diana Krull, eesti helilooja ja keeleteadlane
 2013 – Boris Karvasarski, Venemaa psühhiaater
 2013 – Viktor Zinger, vene jäähokimängija
 2014 – Madis Kõiv, eesti kirjanik, füüsik ja filosoof
 2014 – Christopher Hogwood, briti dirigent, klavessiinimängija ja muusikateadlane
 2014 – Remo Randver (Ig Noir), eesti kunstnik ja muusik
 2015 – Ellis Kaut, saksa lastekirjanik
 2015 – Jüri-Rivaldo Pastarus, eesti tehnikateadlane

September, 24.
Surnud 23. septembril

Siin loetletakse 23. septembril surnud tuntud isikuid.

1241 – Snorri Sturluson, Islandi luuletaja ja poliitik
1666 – François Mansart, prantsuse arhitekt
1877 – Urbain Le Verrier, prantsuse astronoom ja matemaatik
1889 – Wilkie Collins, inglise kirjanik
1896 – Ivar Aasen, Norra keelemees ja luuletaja
1922 – Lev Tšugajev, vene keemik
1939 – Sigmund Freud, Austria psühhiaater ja mõtleja
1940 – Robert Hichens, Titanicu laevahuku üle elanud briti meremees
1942 – Johannes Jalak, eesti sõjaväelane, major
1942 – Hugo Kauler, eesti sõjaväelane, kindralmajor
1942 – Pavel Kogan, juudi päritolu Vene luuletaja
1944 – Jakob Schaffner, Šveitsi kirjanik
1952 – Märt Raud, eesti ehitusinsener ja põlevkivitööstur
1961 – Elmer Diktonius, soomerootsi luuletaja, proosakirjanik ja helilooja
1970 – Bourvil, prantsuse näitleja ja laulja
1973 – Pablo Neruda, Tšiili luuletaja, Nobeli kirjandusauhind 1971
1974 – Cliff Arquette, USA näitleja
1979 – Catherine Lacey, inglise näitleja
1985 – Henn Sarv, eesti kirjastustöötaja 
1989 – Karin Siim-Juse, eesti moe- ja teatrikunstnik
1992 – Ivar Ivask, eesti luuletaja ja kirjandusteadlane
 1992 – Heino Loo, eesti ehitusinsener
 1992 – Helmut Praks, eesti poksija
2002 – Eduard Gufeld, Vene maletaja
2005 – Vambola Laanmäe, eesti loomakasvatusteadlane
2005 – Ants Mellik, eesti arhitekt
2006 – Sir Malcolm Arnold, briti helilooja
2006 – Aladár Pege, ungari džässmuusik
2006 – Tim Rooney, USA näitleja
2007 – Väinö Kirstinä, soome kirjanik
2008 – Maria Esther Figueiredo Ferraz, Brasiilia poliitik 
2008 – William Woodruff, Briti ajaloolane
2008 – Brock McElheran, Kanada dirigent ja helilooja
2008 – Rudolf Illovszky, ungari jalgpallur
2008 – Kirsten Holst, taani kirjanik
2008 – Peter Leonard, Austraalia ajakirjanik
2008 – Lazar Gadajev, Venemaa skulptor
2009 – Paul B. Fay, USA poliitik
2009 – George M. Sullivan, USA poliitik
2009 – Don Yarborough, USA poliitik 
2009 – Stuart Robertson, Briti päritolu Kanada ajakirjanik
2009 – Andries Krogman, Lõuna-Aafrika Vabariigi kergejõustiklane
2011 – Valev Parts, eesti loomaarstiteadlane 
2012 – Henry Champ, Kanada ajakirjanik
2012 – Pavel Gratšov, Nõukogude Liidu ja Venemaa sõjaväelane, Venemaa poliitik
2013 – António Ramos Rosa, portugali luuletaja
2014 – Keijo Voutilainen, soome jalgpallur ja jalgpallitreener
2014 – Anatoli Eiramdžan, Venemaa filmirežissöör, stsenarist ja kirjanik
2015 – Kārlis Zariņš‎, läti laulja
2018 – Charles Kao, hiina füüsik
2019 – Artūras Rimkevičius, leedu jalgpallur
2019 – Aivar Rehe, eesti pangandustegelane
2019 – Robert Hunter, Ameerika Ühendriikide laulja, laulukirjutaja, tõlkija ja luuletaja
2020 – Juliette Gréco, prantsuse laulja ja näitleja
2020 – Jaan Reimand, eesti matemaatik 
2020 – Toomas Frey, eesti ökoloog, geobotaanik ja metsateadlane
2020 – Hilja-Liivia Paris, eesti spordipedagoog
2022 – Franciszek Pieczka, Poola näitleja
2022 – Louise Fletcher, Ameerika Ühendriikide näitleja

September, 23.
Georgi Bliznaški

Georgi Petkov Bliznaški (bulgaaria keeles Георги Петков Близнашки; sündinud 4. oktoobril 1956) on Bulgaaria õigusteadlane ja poliitik, kes oli 6. augustist 7. novembrini 2014 Bulgaaria peaministri kohusetäitja.

Georgi Bliznaški õppis Sofia ülikoolis õigusteadust ja töötas seejärel mitmes ülikoolis õppejõuna.

Jaanuarist juunini 2007 oli ta Euroopa Parlamendi liige.

Ta kuulus varem Bulgaaria Sotsialistlikku Parteisse; alates 2014. aastast on parteitu.

Bulgaaria peaministrid
Bulgaariast valitud Euroopa Parlamendi liikmed
Sündinud 1956