Tallinna Toompea Kaarli kogudus

EELK Tallinna Toompea Kaarli Kogudus on Eesti suurim luterlik kogudus.

Koguduse ajalugu 
Kogudus tekkis 1636. aastal, esimene pastor oli Martin Gilläus.

Rootsi kuningas Karl XI laskis Tõnismäele eesti koguduse jaoks ehitada puukiriku, mis õnnistati 1670. aastal. Tänutäheks nimetatigi kirik Kaarli kirikuks ja kogudus Kaarli koguduseks. Esimene kirikuhoone hävis Põhjasõja ajal. Pärast Põhjasõda liitus suurem osa kogudusest Tallinna Püha Vaimu kogudusega.

Eesti kogudus 
28. oktoobril 1862 pandi praegusele Kaarli kirikule nurgakivi, kuna ehitustööd pidid kestma aastaid, ehitati kiriku kõrvale kolmnurksele maa-alale puidust palvemaja, mis õnnistati sisse 2. juunil 1863. aastal. 18. aprillil 1863 valiti Tallinna Toompea Kaarli koguduse täiskogu poolt õpetajaks Christoph Otto Lais. Tööd koguduses tegi õpetaja Lais ilma palgata, kuna kogudusel ei olnud võimalik talle maksta ja sissetulekut sai ta õpetaja ameti eest Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Peale koguduse taasasutamist tõusis koguduse hingede arv 556-ni, 1870. aastal oli koguduses juba 3000 hinge. 1863. aastal asutati Kaarli koguduse juurde eestikeelne lauluselts Revalia. 

Pärast praeguse kiriku sissepühitsemist 1870. aasta 4. advendil hakkas koguduse liikmete arv jõudsalt kasvama. 20. sajandi alguseks oli liikmeskond nii suur, et tuli moodustada II pihtkond ja tööle võtta veel üks õpetaja. 1906. aastast teenis I pihtkonda Aleksander Kapp ja II pihtkonda Rudolf Hurt.

1911. aastal oli kogudusel 25 718 eestlasest liiget, jumalateenistusi pidasid vaheldumisi mõlema pihtkonna õpetajad ainult eesti keeles. Patronaadiõigus kuulus Eestimaa rüütelkonnale ja Toomgildile.

Õpetajad said kirikukassast palka 600 rubla aastas, ühel oli ametikorter, teine sai 400 rubla korteriraha. Ristimine maksis 60 kopikat kirikus ja 1½ rubla kodus, mahakuulutamine 75 kopikat, laulatus 1 (kirikus pärast jumalateenistust) või 2 rubla, matmine 1 (spetsiaalsetel päevadel kirikus) või 1½ rubla, leeritamine 1 rubla, kirikutähed 25 kopikat.
 
28. detsembril 1917 suri Rudolf Hurt südamerabanduse tagajärjel. Hakati tegelema uue õpetaja otsimisega. Samal ajal kerkis päevakorda ka III pihtkonna loomine, sest koguduse liikmete arv oli paisunud suureks ning leiti, et kaks õpetajat ei suuda oma ülesandeid korralikult täita. 1919. aasta suvel kinnitati II pihtkonna õpetajaks Friedrich Stockholm ja III pihtkonna õpetajaks Artur Soomre. Kolmanda pihtkonna loomine tekitas pingeid koguduses ja ka õpetajate endi vahel. Lõpuks tekkiski III pihtkond vabatahtliku liitumise teel.

1920. aastate algul toimusid kiriku korrastustööd. Need olid tingitud sellest, et kirikus peeti paljusid olulisi tähtpäevateenistusi (Toomkirik oli saksa koguduse käes). Kirik oli talviti külm, orel amortiseerunud, ümbrus korrastamata.

5. juunil 1921 toimus Kaarli kirikus (mitte Tallinna Toomkirikus, nagu mõnes allikas ekslikult väidetakse) Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku esimese piiskopi Jakob Kuke pidulik ametisse õnnistamine. Talitust viisid läbi Rootsi peapiiskop Nathan Söderblom ja Soome piiskop Jaakko Gummerus.

Korrastustööd kulmineerusid 1923. aasta 16. detsembril, kui uuendatud kirik ja uus orel sisse pühitseti. Kirik sai keskkütte, elektrivalgustuse ja topeltaknad. Seinad ja lagi said uue värvi.

1927. aastal hakati Kaarli kirikust esmakordselt jumalateenistusi raadio teel üle kandma.

1930. aastatel oli pidevalt päevakorras uue koguduse maja ehitamine. Koguduse uue maja nurgakivi pandi 7. septembril 1939. Maja planeeringus oli mõeldud nii kogudusele kui ka õpetajatele. Õpetajatele oli majja planeeritud kolm kabinetti koos ooteruumide ja kantseleiga. 7. septembril 1940 sai Kaarli koguduse uue maja peremeheks punalipuline merevägi. Samas hoones töötas hiljem pikka aega Tallinna Stomatoloogia Polikliinik. Nüüd on maja tagastatud kogudusele, kes rendib seal ruume välja. Hoones asuvad praegu koguduse kantselei, arhiiv, raamatukogu ja lastetöö ruumid).

Esimese Kaarli koguduse vaimulikud
1636–1647 Martin Gilläus
1647–1657 Petrus Momerus
1657(?)-1658 Benedikt Rothovius
1659–1665 Johannes Forselius
1666–1674 Johann Cupraeus
1674 Johannes Keniander
1675–1685 Heinrich Elosin(ius) 
1685–1692 Nicolaus Indraeus
1692–1696 Heinrich Derling
1696 Johann Zimmermann
1707–1710 Johann Levanus
1709 Eduard Nybeck
1715–1717 Samuel Stricker
1738–1739 Peter Johann Fass

Praeguse Kaarli koguduse vaimulikud
1863–1868 Otto Christoph Lais
1868–1871 Johann Gottlieb Konrad Bergwitz
1873–1906 Johann Heinrich Brasche
1902-1903 Christfried Brasche, abiõpetaja
1906–1917 Rudolf Hurt, Tallinna Kaarli koguduse II pihtkonna õpetaja
1906–1940 Aleksander Leon Richard Kapp, Tallinna Kaarli koguduse I pihtkonna õpetaja
1912–1914 Friedrich Stockholm, Tallinna Toompea Kaarli koguduse abiõpetaja
1945–1949 August Pähn,	III pihtk. õpetaja	
1946–1947 Evald Saag,	II pihtk. õpetaja	
1947–1954 Lembit Tedder, II pihtk. õpetaja	
1951–1953 Paul Saar, I pihtk. õpetaja	
1953–1954 Mihkel Liikane, I pihtk. õpetaja	
1954–1978 Edgar Hark,	II pihtk. õpetaja	
1954–1980 Kaide Rätsep, I pihtk. õpetaja
1958–1961 Edgar Ots, I pihtk. õpetaja	
1978–1985 Edgar Vaikmäe, II pihtk. õpetaja	
1980–1981 Herbert Leopold Stillverk, I pihtk. õpetaja	
1981–1983 Endel Kuulpak, I pihtk. õpetaja	
1983–1992 Mihkel Kukk, I pihtk. õpetaja	
1985–2012 Einar Soone, õpetaja	
1992–1995 Gustav Piir, abiõpetaja	
1994–1999 Jaan J. Leppik, diakon	
1995–2002 Jaak Aus, abiõpetaja
1995–2012 Lauri Kurvits, diakon	
2002– Saima Sellak-Martinson, diakon	
2012– Jaak Aus, õpetaja	
2012– Kaisa Kirikal, abiõpetaja	
2014– Tiit Zeiger, diakon

Praeguse Kaarli koguduse köstrid-kantorid, organistid-koorijuhid
Carl August Conrad Pfaff (1847–1909), Kaarli koguduse köster ja kantor 1870–1909
Theodor Teder (1871–1914), organist 1904–1914
Gustav Kasemets (1866– ), Kaarli koguduse köster-organist 1910– 
Anton Kasemets (1890–1978), organist-koorijuht 1914–1916
Mihkel Lüdig (1880–1958), organist-koorijuht 1918–1925
Ernst Loderaud, köster-organist 1923–1932 
Juhan Jürme (1896–1943), organist-koorijuht 1924–1940
Mihkel Lüdig, organist-koorijuht 1928–1932
Alfred Karafin (Karindi) (1901–1969), organist-koorijuht
Hella Tedder (1921-2002), organist-koorijuht 1951-1991
Piret Aidulo (s. 1963), organist-koorijuht 1989–

Kalmistu

Sotsiaalhoolekanne 
Lastehoid ja vaestehoolekanne said Kaarli koguduses alguse 19. sajandi teisel poolel.

Laste hoidmisega tegeles Tallinna Väikelaste Hoiu Selts, mis oli asutatud 1880. aastal. 1. juunil 1920 kinnitati Tallinna Haapsalu rahukohtus Tallinna Väikelaste Hoiu Seltsi põhikiri. Seltsi peamisteks tegevussuundadeks ja eesmärkideks oli pakkuda Tallinna elanikele ja eriti Kaarli koguduse liikmetele võimalust oma lapsi vanemate töölolekuajaks lastehoidu panna. Kasvatustöö toimus kiriklikus vaimus, lähtuti Fröbeli ja Montessori metoodikast. Hoiuseltsil oli avarate ruumidega maja, mis asus Suur-Juhkentali 1 (Liivalaia 63). Teise korruse ruume üüris kogudus vanadekodu tarbeks.

Tallinna Väikelaste Hoiu Seltsi lasteaed töötas kuni 1940. aastani. 25. novembrist 1940 pärineb rahanduse rahvakomissari otsus selts likvideerida. 24. jaanuaril 1941 võttis likvideerimiskomisjon seltsile kuuluva vara üle.

Vaestehoolekande kohta Kaarli koguduses on andmeid juba 1864. aastast, mil tegutseti Vaestehoolekande Komitee nime all. Erinevalt lasteaiast, mis võttis vastu ka teisi linna lapsi, oli Vaestehoolekande Seltsi eesmärgiks toetada oma koguduse abivajajaid.

Vaestehoolekande töö saab jagada kaheks. Ühe osa moodustas vaeste toetamine. Sõltuvalt inimese olukorrast anti talle kas igakuist toetust või ühekordseid summasid. Jõulutoetused olid ette nähtud nii vaestele kui vanadele. Teise osa moodustas vanadekodu ülevalpidamine. Seal tasuta peavarju leidnud koguduse vanakestele regulaarset toetust ei antud. Ainult pühade puhul maksti väikestes summades ühekordseid toetusi.

Vaestehoolekande Seltsil oli oma vanadekodu, mis asus Alendri 2. 1930. aastate alguses osteti uus vanadekodu aadressil Magdaleena 6 (mõlemad hävinud). Pärast uue vanadekodu soetamist korraldati koguduse vaestehoolekande tegevus ümber. 1932. aasta alguses moodustati kõigi pihtkondade juurde vaestehoolekande ringid. Kaarli koguduse nõukogu ja Vaestehoolekande Seltsi vahel sõlmiti uus leping ja võeti vastu uus kodukord. Nüüd jäi Vaestehoolekande Seltsi otseseks tegevuseks leida sissetulekuid Magdaleena 6 võlgade tasumiseks ning vanurite ülalpidamiseks vanas ja uues vanadekodus. Vaestehoolekande Selts töötas koguduse faktilise abiorganina, mida kogudus võimaluse piires rahaliselt toetas. Uue korra järgi ei andnud Vaestehoolekande Selts koguduse vaestele enam rahalist toetust. Seda tegi nüüd iga pihtkond ise oma õpetaja juhatusel.

Selts likvideeriti 1940. aastal ning vanurid paigutati linna teistesse hooldeasutustesse. Saksa okupatsiooni ajal lubati küll taas tegutsema hakata, kuid hilisem nõukogude kord ei lubanud kirikul mingisugust hoolekannet.

Vaata ka
Kaarli koguduse Kontsertkoor

Välislingid 
 Tallinna Toompea Kaarli koguduse koduleht

 
EELK Tallinna praostkond‎
Tallinna kogudused
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused