joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Guam

Guam on Ameerika Ühendriikidele kuuluv saar Vaikse ookeani lääneosas.

Saare põlisasukad on tšamorrod, kes asustasid saare umbes 3500 aastat tagasi. Nad räägivad tšamorro keelt.

Guami majanduse aluseks on turism, eriti Jaapanist, ja saarel paikneva USA sõjaväebaasi (Andersen Air Force Base; hõlmab kolmandiku saarest) teenindamine.

Saare kuberner on alates 2019. aastast Lou Leon Guerrero.

Ajalugu 
Eurooplastele avastas saare Fernão de Magalhães 1521. aastal. Hiljem muutus saar vahepeatust võimaldavaks baasiks teel Filipiinidelt Mehhikosse.

Hispaania-Ameerika sõja tulemusena läks Guam 1898. aastal Ameerika Ühendriikidele ja muutus baasiks nüüd juba USA laevadele, mis kurseerisid USA lääneranniku ja samuti USA-le läinud Filipiinide vahel.

1941 vallutasid saare Jaapani väed, kes 1944 toimunud Guami lahinguga sealt lahkuma sunniti.

1960ndate alguses said saare põliselanikud, tšamorrod USA kodakondsuse.

Sport 
Guami ROK-i kood on GUM.

Viited

Välislingid 

 Guami koduleht

Vaikse ookeani saared
Austraalia ja Okeaania maad
Ameerika Ühendriikide inkorporeerimata alad
Saint-Pierre ja Miquelon

Saint-Pierre ja Miquelon on Prantsusmaa osalise omavalitsusega meretagune ühisala.

Saared asuvad Kanada Newfoundlandi lõunaranniku lähedal.

Prantsusmaa ülemereterritooriumid
Ameerika maad
Pooljuhtdiood

Pooljuhtdiood on kahe elektroodiga diood, mille eesmärk on lasta elektrivoolu läbi ainult ühes suunas. Seadise põhiosaks on enamasti pooljuhtkristalli sisse tekitatud pn-siire, Schottky dioodil metall-pooljuhtkontakt ‒ Schottky barjäär. 

Pooljuhtdioode valmistatakse monokristallilisest ränist ja germaaniumist, samuti pooljuhtühendeist (peamiselt galliumarseniidist GaAs); viimase elektrilised parameetrid, eriti ümberlülituskiirus ja temperatuuritaluvus on paremad kui ränil, rääkimata germaaniumist. On kasutatud ka polükristallilisi pooljuhtmaterjale: seleeni (seleenventiil) ja vaskoksiidi (kuproksventiil).

Dioodi kest võib olla kas klaasist, plastist või metallist. Metallkesta kasutatakse reeglina suurevoolulistel dioodidel ja tavaliselt on see parema jahutuse võimaldamiseks ühendatud dioodi katoodiga.

Liigitamine
Kasutusel on olnud erinevaid dioodide liigitusi, praegu enamlevinud liigitus lähtub nende kasutusalast. Kui dioodis leiab kasutust pn-siirde põhiomadus (ühesuunaline elektrijuhtivus ehk ventiili toime), nimetatakse neid dioode põhidioodideks. Põhidioodideks on alaldusdioodid, lülitidioodid ja impulssdioodid. Neid kasutatakse vahelduvvoolu alaldamiseks (alaldites), moduleeritud elektrivõngete detekteerimiseks (näiteks raadiovastuvõtjates), ka sageduse muundamiseks ja segustamiseks ülikõrgsagedustel.

Kui leiab kasutust mõni pn-siirde eriomadus, nagu näiteks siirde mahtuvus, siis on tegemist eriotstarbeliste dioodidega. Siirde mahtuvuse pingesõltuvust kasutatakse mahtuvusdioodides. Pn-siirde elektrilisel läbilöögil põhinevad stabilitronid. 

Pn-siirde staatilisel negatiivsel diferentsiaaltakistusel põhinevad tunneldioodid nind dünaamilisel negatiivsel takistusel laviin-läbilennudioodid.

Dioodide parameetrite tähised

Dioodide tingmärgid
Elektri- ja elektroonikaskeemides kasutatakse dioodide tingmärke (graafilisi sümboleid) vastavalt  standardeile IEC 60617 (peamiselt Euroopas) ja ANSI Y315 (ANSI/IEEE 315 (peamiselt USAs)

Vaata ka
Pn-siire
Diood

Dioodid
Türistor

Türistor (kreeka keeles thyra 'uks' + inglise keeles resistor 'takisti') on ränistruktuuriga nelja- või enamakihiline pooljuhtseadis.
 
Türistor on selline pooljuhtelement, mis päripinge olemasolul pärast lühikese tüürvoolu impulsi andmist tüürelektroodile juhib voolu anoodilt katoodile. Türistor jääb avatud ehk juhtivasse olekusse ka pärast tüürimpulsi lõppu. Türistor sulgub siis, kui anoodvool väheneb nullilähedaseks. Türistore valmistatakse kõigist pooljuht-lülituselementidest suurimale voolule ja lubatavale vastupingele.

Türistoris piirnevad paksu (kuni 200 nm) n-tüüpi pooljuhikihiga kaks õhukest p-tüüpi kihti ning ühega viimastest külgneb (osaliselt) õhuke n-tüüpi kiht.

Kui türistori katoodi ja anoodi vahel on piisavalt suur pinge ja tüürelektroodile antakse vooluimpulss, läbib elektrivool türistori nii kaua, kuni vool muudel asjaoludel katkeb või suunda vahetab.

Türistore kasutatakse ümberlülitusseadistena muundurites, inverterites, tüüritavates alaldites ja teistes elektriahelates.

Türistori tööpõhimõtte esitas esimesena 1950. aastal William Bradford Shockley. Esimese türistori töötasid välja General Electricu insenerid Gordon Halli juhtimisel Bell Labsis 1956.

Türistori saab kokku panna kahest bipolaartransistorist, kusjuures üks neist peab olema npn- ja teine pnp-tüüpi.

Türistoritüüpe
GTO (Gate Turn Off) ‒ suletav türistor: tüürelektroodile antava positiivse vooluimpulsiga avatav ja erilülituse vahendusel antava negatiivse vooluimpulsiga suletav.
GCT (Gate Commutated Thyristor) ‒ GTO edasiarendus, millel on väike ümberlülituskadu ja mis ei nõua väljalülitamiseks erilülitust tüürahelas.
IGCT (Integrated Gate Commutated Thyristor) ‒ GTO-türistor integreeritud tüürlülitusega, mis tagab türistori kiire ning ökonoomse sisselülitamise.
LASCR (Light Activated SCR), Light Activated SCR ‒ valgusega tüüritav SCR.
LTT (Light Triggered Thyristor) ‒ valgusega lülitatav võimsustüristor, kasutamiseks kõrgepingelistes alalisvooluülekandeseadmeis.
MCT (MOS Controlled Thyristor) ‒ pingega lülitatav türistor: tüürpingega sisse- ja väljalülitamist võimaldab väljatransistoristruktuuridega lülitus tüürelektroodi ahelas.
RCT (Reverse Conducting Thyristor) ‒ vastujuhtiv türistor, mille struktuuris on katoodi ja anoodi vahel vastusuunas ühendatud diood (avab türistori, kui sellele rakendub vastupinge).
SCR (Silicon Controlled Rectifier) ‒ türistori nimi firmalt General Electric.
TRIAC (TRIode for Alternating Current) ‒ sümmeetriline türistor ehk sümistor ehk triiak, mis on toimelt võrdväärne kahe vastassuunas ühendatud türistoriga.

Türistoride tingmärke

Vaata ka
GTO türistor
IGCT
Sümistor

Viited

Välislingid 

Mootorite toitemuundurid, pooljuhtmuundurite juhtimissüsteemid ja nende osad türistoride baasil kuni pingeni 20 kV

Dioodid
Jõuelektroonika
Pooljuhtseadised
Tuletorn

Tuletorn ehk majakas on laevasõidu ohutust tagav ja orienteerumist kergendav tornikujuline ehitis kaldal või madalas vees.

Tuletorne rajatakse eriti selleks, et hoiatada meresõitu takistavate ohtude, näiteks kari, korallrifi või madaliku eest. Tuletornid hõlbustavad ka sissesõitu sadamasse.

Tuletorni põhiosad on vundament, torn, rõduga ülaosa ja valgusti ehk latern, mis koosneb valgusallikast ja optikaseadmest. Lisaks võivad udu korral kasutuses olla heli- ja raadiosignaalid.

Tuletorni kõrguse valimisel arvestatakse pilvede väikseimat (umbes 100 meetrit) ja lainete suurimat kõrgust (10–15 meetrit). 

Kuni 10-meremiilise nähtavuskaugusega majakat nimetatakse tulepaagiks.

Ajalugu 

Meresõitu hõlbustavaid märgutulesid põletati Ateenas juba 5. sajandil eKr. 

Kui Ptolemaioste ajal tihenes laevaliiklus Aleksandria lähistel sedavõrd, et öinegi liiklus muutus tihedaks, jäi märgutuledest väheks ja vaja oli tuletorni. Rajati Pharose tuletorn, mis oli üks seitsmest maailmaimest. Selle tipus põles lahtine haotuli.  Pharose tuletorn hävis 14. sajandil maavärinas.

100. aasta paiku laskis Servius Lupus ehitada Loode-Hispaaniasse tänapäeva A Coruñas asuva 41 m kõrguse Brigantiumi tuletorni (Herculese torni), mis töötab tänapäevalgi. 

Maailma vanuselt kolmas tänapäevani töötav tuletorn on Eestis Hiiumaal asuv Kõpu tuletorn. See rajati 1531.

Maailmas esimene raudbetoonist tuletorn ehitati 1904. aastal Tsaari-Venemaal – Ožarski tuletorn Mõkolajivi lähistel.

Tänapäeval on majakad üldiselt automatiseeritud. Automaatika abil ei lasta valgust pidevalt, ühtlase joana, vaid sinna sisse tehakse pause, nii et valgusjuga meenutab pisut triipkoodi. Lähestikku paiknevatel majakatel on see muster alati erinev ja selle järgi saab majakaid eristada.

Töötavate tuletornide arv maailmas on hakanud vähenema suurte hoolduskulude tõttu. Neid asendavad laevadel olevad moodsad navigeerimise abivahendid.

Kaasajal on tuletornid osaliselt ka turismisihtkohad. Eestis on turistidele avatud Kihnu, Kõpu, Naissaare, Osmussaare, Pakri, Ristna, Ruhnu, Saxby, Sõrve, Tahkuna, Vilsandi ning Suurupi alumine ja ülemine tuletorn.

Vaata ka
Eesti tuletornide loend
Eesti tulepaakide loend
Eesti päevamärkide loend
tulelaev (ujuvmajakas)

Viited

Kirjandus
Armas Luige. "Eesti tuletornid: fakte ja meenutusi", Tallinn 1974, täiendatud trükk 1982.
Frederick Marryat: "A code of signals for the use of vessels employed in the merchant service", London 1851 Tuletornide nimekiri 
Frederick Marryat: "The universal code of signals for the mercantile marine of all nations. With a selection of ...", 1864 Tuletornide nimekiri

Välislingid 

 Veeteede Ameti navigatsioonimärkide andmebaas
 Lighthouse Explorer Database ingliskeelne tuletornide andmebaas
 Rahvusvaheline Meremärgistuse ja Tuletornide Administratsioonide Assotsiatsioon
 "Tuletornidest sündinud mõtted" Eesti Ekspress, 17. märts 2004
 19. märts 2015, Ego Riener, Meie tuletornid kui navigatsioonimärgid, delfi.ee
Naisriigipeade loend

Siin on välja toodud loend naistest, kes on olnud riigipead. Loendis ei ole välja toodud naismonarhe ega naisvalitsusjuhte, kes ei ole samaaegselt riigipead. 
Alates 20. sajandi keskpaigast on kõige rohkem naisriigipäid olnud San Marinol (kokku 17, kusjuures kolm neist on kaks korda olnud riigi kaptenregent).

Loend
 
 
Kaldkiri tähistab riigipea kohusetäitjat ja riike, mis on de facto (puuduva või vähese rahvusvahelise tunnustusega) või riiki, mida enam ei eksisteeri.

Vaata ka 
 Riigipeade ja valitsusjuhtide koondtabel

Viited 

 Naisriigipeade loend
Mihhail I Fjodorovitš

Mihhail I Fjodorovitš (Feodorovitš) Romanov ehk Mihhail Romanov (vene keeles Михаил I Феодорович Романов) (12. juuli (vkj) 1596 – 13. juuli (vkj) 1645) oli Romanovite dünastia rajaja Venemaal. Ta oli Vene tsaar 11. juulist 1613 kuni surmani.

Noorus ja trooniletõus
Mihhail Fjodorovitši isa oli bojaar Fjodor (Feodor) Nikititš Romanov (munganimi Filaret) ja ema Ksenia Ivanovna Šestova (Romanova; nunnanimi Suur Marfa).

Romanovid, nagu Godunovid olid Kostroma maaomanikud. Ka opritšniku tütar Ksenia Šestova oli pärit Kostromast.
Tema ema oli opritšniku Bogdan Otrepjevi, kes samuti oli pärit Kostromast, tütar. Seega oli isehakanud Dmitri ehk Vale-Dmitri I (Grigori Otrepjev) tema sugulane. Sellega seletatakse ka Vale-Dmitri I heatahtliku suhtumist Romanovitesse. Mihhali isa, patriarh Filaret oli Moskva tsaari Ivan IV esimese abikaasa, tsarinna Anastasia vennapoeg ja tsaar Fjodor I onupoeg.

Ta valiti Maakogu (Zemski Sobor) poolt 21. veebruaril 1613 kogu Venemaa valitsejaks 16-aastasena. Moskva tsaariks kroonimine leidis aset Moskva Kremlis Uspenski katedraalis 11. juulil 1613. 

Enne Mihhaili valitsemisaega oli Moskva tsaaririigis nn segaduste aeg, mille tingisid senise valitseva tsaaridünastia Rjurikovitšite valitsejateliini katkemine pärijate puudumisel, samuti toimunud sõjad Rzeczpospolitaga.

Isiklikku 
Mihhail oli kaks korda abielus. 
 Tema esimene abikaasa oli bojaar Vladimir Dolgorukovi tütar Maria Vladimirovna Dolgorukaja, kellega ta abiellus 19. septembril 1624, kuid haigestus salapärastel asjaoludel kohe pärast pulmapidu ja suri 7. jaanuaril 1626. 
 Teine abikaasa oli Možaiski maakonna väikemõisniku perest pärit Jevdokia Lukjanovna Strešneva (Евдокия Стрешнева) (elas 1608 – 18. august 1645), kelle ema oli vürstitar Anna Konstantinovna Volkonskaja ning kellega tsaar abiellus 5. veebruaril 1626. Mihhail Romanovi teisest abielust, milles oli 10 last (kolm poega ja seitse tütart), on pärit Romanovite dünastia liikmed, sh 1629. aastal sündinud Aleksei Mihhailovitš Romanov, kes Moskva tsaarina oli Aleksei I Mihhailovitš. 

Mihhail Fjodorovitš on maetud Moskva Kremli Arhangelski katedraali.

Venemaa tsaarid
Venemaa monarhid
Sündinud 1596
Surnud 1645
Romanovid
Sinivaal

Sinivaal (Balaenoptera musculus) on vaguvaallaste sugukonda vaguvaalade (Balaenoptera) perekonda kuuluv mereimetaja, suurim kiusvaalaline ja suurim kunagi Maal elanud imetaja.

Mõnede väidete kohaselt on sinivaal suurim kunagi maakeral elanud loom. Sinivaal on kuni 33 meetrit pikk ja võib kaaluda üle 150 tonni. Isasloom on emasest tavaliselt väiksem. Suurima teaduslike meetoditega mõõdetud isendi pikkus oli 33,6 m (1922).

Tema ladinakeelne nimi musculus tähendab 'lihaseline', kuid juhtumisi ka 'hiireke'.

Levik
Sinivaal elab kõikides maailmamere avaosades, välja arvatud rannikumeres ja troopilistes vetes.

Kirjeldus
Sinivaala selg on tumehall sinaka varjundiga, küljed ja kõht helesinised. Heledad laigud vaala kehal on nahaparasiitide kahjustused.

Tal ei ole hambaid, vaala suus on kiused nagu omamoodi lamellkardin.

Hinnanguliselt võib sinivaal elada 80 aastat vanaks, aga see ei ole täpselt teada, sest vaalasid on hakatud individuaalselt jälgima alles hiljaaegu. Kindla peale on teada, et Vaikse ookeani kirdeosas elas üks sinivaal 34 aastat.

Toitumine
Sinivaal toitub antarktilistes vetes hiilgevähilistest (krillist), arktilistes vetes väiksematest koorikloomadest. Ta sööb ka aerjalalisi ja muud zooplanktonit. Täiskasvanud sinivaal võib süüa kuni 40 miljonit krilli päevas. Vaal toitub aladel, kus krille kõige rohkem leidub, ja sööb neid päevas kuni 3,6 tonni. Koos krilliga neelab ta kalmaare, koorikloomi ja väikseid kalu, aga sihilikult ta neid ei söö. Sinivaala päevane energiavajadus on umbes 1 500 000 kcal. Päeval toitub ta rohkem kui saja meetri sügavusel, öösiti veepinnal.

Eluviis
Isendid hoiduvad üksinda, harvem kahe-kolmekaupa.

Lühikest aega võib sinivaal ujuda kiirusega kuni 40 km/h, arendades selleks võimsust 500 hj. Sukeldumisrekordiks on täheldatud 36 minutit, 20 minutit kestev sukeldumine on sagedane, 10 minutit on keskmine.

Paljunemine
Emane sinivaal saab suguküpseks 4.–5. eluaastal, isane 8.–10. eluaastal. 

Emane sünnitab 2–3 aasta tagant 6–8 meetri pikkuse järglase. Vaalapoeg imeb päevas umbes 90-200 liitrit emapiima. Sündides kaalub vaal umbes 2,7 tonni – sama palju kui täiskasvanud jõehobu. Järglast on tarvis imetada 7–8 kuud ja selle aja jooksul kasvab ta poole pikemaks. Iga päev joob väike vaal 400 liitrit piima ja võtab päevas juurde 90 kg. Poolteiseaastane vaal on juba 20 meetrit pikk.

Vaenlane, vaalaküttimine
Sinivaala ainus looduslik vaenlane on mõõkvaal. Uuringu järgi kannab veerand sinivaaladest mõõkvaalade rünnakuis saadud arme. Kuna mõõkvaalad sinivaalu nii sageli ründavad, siis järelikult peavad need rünnakud vahel vilja kandma, aga kui suur osa rünnakutest mõõkvaalale edukalt lõpeb, on teadmata.

Vaalaküttimise tagajärjel vähenes sinivaalade arv ligikaudu 200 000-lt (1930) umbes 1000-le (1965), kuni 1966. aastal sinivaalade püük keelati. Tänapäeval on sinivaalasid umbes 10 000 ja nende arv kasvab aeglaselt.

Välislingid 
 Referaat, pildid

Vaalalised
20. märts

20. märts on Gregoriuse kalendri 79. (liigaastal 80.) päev. Juliuse kalendri järgi 7. märts (1901–2099). Aasta lõpuni on 286 päeva.

Sündmused

Eestis
 1929 – arreteeriti Tapa linnapea Ernst Grimm.
 1931 – Nõukogude Liidu kaubaaurikul Proletarii saabus Tallinna sadamasse kuus Soomest põgenenud kommunisti.
1932 – Tallinnas tuli kokku III vabadussõjalaste kongress.
 1935 – Riigi Majandusnõukogu liikmed andsid Riigivanem Konstantin Pätsile ametivande.
   1935   – jõustus Siseministri sundmäärus nr. 21 5. märtsist 1935, millega pandi seisma erakondade ja teiste samu sihte taotlevate ühingute ja nende liitude tegevus.
 1988 – ETA levitas Eesti ajakirjanduses anonüümset artiklit "Klassivõitlus Eestis 1940.  ja 1950. aastatel. Selles õigustati Eestis korraldatud massiküüditamisi "klassivõitluse teravnemine" teesiga.

Maailmas

 1786 – Rootsi kuningas Gustav III asutas Prantsuse Akadeemia eeskujul Rootsi Akadeemia.
 1921 – peeti viimased tänavalahingud Kroonlinnas. Lõppes bolševikevastane ülestõus.
 1956 – Tuneesia iseseisvus Prantsusmaast.
 1995 – Jaapani ususekti Ōmu Shinrikyō liikmed korraldasid Tokyo metroos sariinirünnaku. 13 inimest hukkus ning 6000 said tervisekahjustusi.
 2008 – Emirates võimaldas esimese lennufirmana helistada õhusõidu ajal mobiiltelefoniga.
 2019 – Kasahstani parlament nimetada pealinna äsja ametist lahkunud presidendi Nursultan Nazarbajevi järgi ümber Nur-Sultaniks.

Sündinud 

1828 – Henrik Ibsen, norra kirjanik
1890 – Beniamino Gigli, itaalia tenor
1898 – Eduard Wiiralt, eesti graafik
1908 – Johannes Selg, ajakirjanik ja kirjamees
1913 – Nikolai Stepulov, eesti poksja
1915 – Svjatoslav Richter, vene pianist
1917 – Vera Lynn, inglise laulja ja näitleja
1928 – Ants Kivirähk, nukunäitleja ja -lavastaja
1937 – Jerry Reed, ameerika muusik
1943 – Naima Neidre, eesti graafik
1945 – Kaisa Puustak, eesti graafik
1948 – Bobby Orr, kanada hokimängija
1956 – Catherine Ashton, briti poliitik
1957 – Spike Lee, USA näitleja ja filmilavastaja
1958 – Holly Hunter, näitleja
1961 - Hans H. Luik, eesti ajakirjanik
1967 - Illimar Truverk, eesti arhitekt
1974 – Elo Viiding, eesti luuletaja
1980 – Mikk Murdvee, eesti viiuldaja ja dirigent
1980 – Mats Larsson, rootsi murdmaasuusataja

Surnud 

1239 – Hermann von Salza, Saksa ordu kõrgmeister
1816 – Maria I, Portugali kuninganna 1777–1816
1898 – Ivan Šiškin, vene maalikunstnik
1963 – Viktor Tarmas, Eesti diplomaat, poliitik ja advokaat
1968 – Carl Theodor Dreyer, taani filmilavastaja
2021 – Jevgeni Nesterenko, vene ooperilaulja

Pühad 
Rahvusvaheline õnnepäev
Ülemaailmne varblasepäev
Rahvusvaheline astroloogiapäev
Rahvusvaheline frankofooniapäev ja ÜRO prantsuse keele päev.

Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +10,6 °C (1990)
Tallinna miinimumtemperatuur –26,2 °C (1978)
Tartu maksimumtemperatuur +12,5 °C (1990)
Tartu miinimumtemperatuur –29,6 °C (1963)

Viited 

Märts 20
23. juuli

23. juuli on Gregoriuse kalendri 204. (liigaastal 205.) päev. Juliuse kalendri järgi 10. juuli (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1879 – valmis Tallinna Kaarli kiriku altarimaal, mis on Johann Köleri üks tuntumaid teoseid ja Eesti esimene monumentaalmaal.
 1909 – Tallinna jõudsid Georg Lurichile autasuna mõeldud Buhhaara emiiri kaamelid.
 1921 – Tallinna Tiigiveski väljakul toimus Eesti-Rootsi maavõistlus jalgpallis. Mäng jäi viiki 0:0. See oli Eesti esimene jalgpalli maavõistlus koduväljakul.
 1937 – Põllutöökoja direktor Tõnis Kind alustas tutvumisreisi põllumeeste konventidesse.
 1987 – Tallinnas toimusid Kristjan Palusalu matused.

Maailmas
 1886 – Gottlieb Daimler leiutas neljarattalise auto.
 1940 – anti välja nn Wellesi deklaratsioon, mille kohaselt USA ei tunnustanud Balti riikide okupeerimist Nõukogude Liidu poolt.
 1942 – tegevust alustas Treblinka koonduslaager.
 1944 – Punaarmee vabastas Pihkva.
 1972 – viidi orbiidile esimene tsiviilotstarbelise Maad pildistava satelliit Earth Resources Technology Satellite (ERTS-1), mis hiljem nimetati ümber satelliidiks Landsat 1. Sellega algas Landsati programm.
 1997 – Laos ja Birma liitusid Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooniga.
 2005 – pommiplahvatused Sharm ash-Shaykhis Egiptuses.

Sündinud 

1888 – Raymond Chandler, ameerika kirjanik ja stsenarist
1929 – Kuno Areng, eesti koorijuht
1936 – Anthony Kennedy, USA kohtunik
1939 – Raine Karp, eesti arhitekt
1941 – Ago Künnap, eesti keeleteadlane
1945 – Toomas Jõesaar, eesti laulja
1957 – Andres Toode, eesti võrkpallitreener
1958 – Viesturs Jansons, läti päritolu Eesti tantsija
1960 – Indrek Oro, eesti onkoloog
1963 – Junus-bek Jevkurov, Inguši Vabariigi poliitik
1964 – Pia Ehasalu, eesti kunstiteadlane
1965 – Slash, inglise-ameerika soolokitarrist
1970 – Peeter Saks, eesti pangandustegelane
1974 – Maurice Greene, USA jooksja
1976 – Hendrik Tibar, eesti korvpallur
1981 – Dmitri Karpov, Kasahstani kergejõustiklane
1983 – Kaili Sirge, eesti suusataja
1989 – Daniel Radcliffe, Briti näitleja
2003 – Martin Ottas, eesti poliitik

Surnud 

1757 – Domenico Scarlatti, itaalia helilooja
1885 – Ulysses S. Grant, USA 18. president
1932 – Eduard Krönström, eesti piiritusekuningas
1938 – Oskar Liik, eesti arst ja sõjaväelane
1939 – Ernst Jürgens, eesti rohuteadlane
1951 – Philippe Pétain, Prantsuse sõjaväelane
1955 – Cordell Hull, USA poliitik
1966 – Montgomery Clift, ameerika näitleja
1998 – Manuel Mejía Vallejo, Colombia kirjanik ja ajakirjanik
2008 – Kurt Furgler, Šveitsi Konföderatsiooni liidupresident ROKi liige.
2011 – Amy Winehouse, Briti laulja
2020 – Leida Rammo, eesti näitleja
2021 – Steven Weinberg, Ameerika Ühendriikide füüsik

Pühad 
 Haile Selassie I sünniaastapäev on rastafaride püha
 Rahvusvaheline vaalade ja delfiinide päev

Nimepäev 
 Eestis – Saida, Seida, Senta, Siina

Ilmarekordid 
...

Viited

Juuli 23
31. juuli

31. juuli on Gregoriuse kalendri 212. (liigaastal 213.) päev. Juliuse kalendri järgi 18. juuli (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1583 – 
 1924 – Tallinnas asutati Eesti Autoklubi.
1934 – Pärnusse saabus metodisti piiskop Raymond J. Wade.
1937 – Konstantin Päts valiti Voka valla aukodanikuks.
1940 – siseministri otsusega vabastati ametist kõik senised vallavanemad ja nende abid.
1992 – RTV alustas tegevust iseseisva telekanalina.

Maailmas
 1498 – Kolumbus jõudis Trinidadile.
 1658 – India valitsejaks sai suurmogul Aurangzeb.
 1913 – Balkani riigid kirjutasid Bukarestis alla relvarahule.
 1919 – Saksa Riigipäev võttis vastu Weimari konstitutsiooni.
 1944 – Punaarmee vallutas Kaunase.
 1945 – Tšehhoslovakkias Ústí nad Labemis toimus laskemoonalaos plahvatus. Hukkus 31 inimest. Plahvatuses hakati süüdistama sakslasi. Järgnes kohalike sakslaste massimõrv, mille käigus saksa allikate kohaselt tapeti 1000 kuni 2700 inimest. Tšehhi allikad on esitanud väiksemaid arve.
1971 – David Scottist sai esimene inimene, kes juhtis mootorsõidukit Kuul, Boeingi toodetud Lunar Roveri roolis sõideti kokku 28 km.
 1991 – Rünnak Medininkai piiripunktile: OMON mõrvas Medininkai piiripunktis 7 tolli- ja piirivalvetöötajat.

Sündinud 

 1912 – Milton Friedman, ameerika majandusteadlane, Nobeli majandusauhinna laureaat 1976
 1914 – Josette Day, prantsuse filminäitleja
 1932 – Enn Tarvel, eesti ajaloolane
 1938 – Robert Stjurua, Venemaa lavastaja
 1943 – Juta Keevallik, eesti kunstiteadlane
 1943 – Karin Lätti, eesti näitleja ja lavastaja
 1943 – Kuno Otsus, eesti näitleja ja lavastaja
 1944 – Marje Kerem, eesti metallikunstnik
 1945 – Ene Jakobson, eesti rahvatantsujuht
 1946 – Olav Lüüs, Eesti riigiametnik
 1954 – Allan Gromov, Eesti riigiametnik
 1955 – Olav Ehala, eesti helilooja ja pianist
 1955 – Mare Lust, eesti vandeadvokaat
 1956 – Tiiu Hermat, eesti vaimulik ja ühiskonnategelane
 1957 – Aimar Jugaste, eesti ettevõtja
 1958 – Raivo Jaaniso, eesti füüsik
 1958 – Toomas Lõhmuste, eesti näitleja ja raadioteatri juht
 1962 – Wesley Snipes, ameerika filminäitleja
 1963 – Fatboy Slim (Norman Cook), Briti muusik
 1964 – Urmas Hepner, eesti jalgpallur
 1964 – Peeter Tammearu, eesti näitleja ja lavastaja
 1965 – J. K. Rowling, Briti kirjanik
1965 – Armin Karu, eesti majandustegelane
1979 – Jürgen Rooste, eesti luuletaja

Surnud 

 1750 – João V, Portugali kuningas
 1784 – Denis Diderot, prantsuse filosoof ja kirjanik
 1849 – Sándor Petőfi, ungari luuletaja
 1886 – Ferenc Liszt, ungari helilooja ja pianist
 1914 – Jean Jaurès, prantsuse poliitik
 1944 – Antoine de Saint-Exupéry, prantsuse kirjanik ja lendur
 1973 – Villem Tamm, eesti sportlane ja politseiametnik
 1987 – August Okas, eesti arst
 2001 – Poul Anderson, ameerika ulmekirjanik
 2012 – Gore Vidal, Ameerika Ühendriikide kirjanik ja poliitikakommentaator
 2017 – Jeanne Moreau, prantsuse näitleja, laulja, režissöör ja stsenarist
 2020 – Alan Parker, Briti filmilavastaja, produtsent ja stsenarist

Pühad 
...

Nimepäevad
Ave
Meevi

Ilmarekordid 
...

Viited 

Juuli 31
4. september

4. september on Gregoriuse kalendri 247. (liigaastal 248.) päev. Juliuse kalendri järgi 22. august (1901–2099).

Sündmused

Eestis

 1922 – Rahvasteliidu Täiskogu Genfis arutas vähemusrahvuste õiguslikku seisundit Eestis. Erinevalt baltisakslastest ja vene emigrantidest leidis Rahvasteliit vähemusrahvuste olukorra Eestis normaalse olevat.
1972 – tõstja Jaan Talts võitis Müncheni olümpiamängudel I raskekaalus kuldmedali.
 1987 – Tallinna lauluväljakul algas kolm päeva kestnud festival Heavy Suvi, Tallinn'87.
 1991 – Edgar Savisaar, Vadim Bakatin ja Rein Sillar kirjutasid Moskvas alla protokollile "Eesti Vabariigi, NSVL KGB ja Eesti KGB vastastikustest kohustustest."
 1991 – Avati Viljandi Kultuurikolledž.
 1994 – Niitväljal toimusid esimesed Eesti meistrivõistlused golfis.

Maailmas
 476 – viimane Rooma keiser Romulus Augustulus kõrvaldati valitsemast.
 1669 – Candia piiramine, pikim ajaloos, jõudis 21 aasta järel lõpule. Veneetslased kapituleerisid osmanitele ning said vaba väljapääsu Kreetal asuvast kindlustusest.
 1774 – James Cook avastas Uus-Kaledoonia.
 1781 – 44 hispaania asunikku asutasid Los Angelese linna (nimega El Pueblo de Nuestra Señora la Reina de los Ángeles del Río de Porciúncula).
 1797 – Direktoorium korraldas Prantsusmaal riigipöörde.
 1870 – Prantsusmaal kuulutati välja Kolmas vabariik, Napoleon III kaotas võimu.
 1886 – ligi 30 aastat Ameerika võimude vastu võidelnud apatšide juht Geronimo alistus.
 1888 – George Eastman registreeris Kodaki kaubamärgi ning sai patendi rullfilmikaamerale Kodak Nr.1.
 1914 – Saksamaa okupeeris Reimsi.
 1956 – IBM tõi turule esimese kõvakettaga arvuti IBM 305 RAMAC.
 1998 – Asutati USA internetiettevõte Google Inc.

Sündinud 

1905 – Walter Zapp, läti leiutaja
1937 – Mikk Mikiver, eesti näitleja ja lavastaja
1940 – Kersti Vaks, eesti klaasikunstnik
1943 – Anne Erm, eesti muusikateadlane
1949 – Eero Spriit, eesti näitleja ja lavastaja
1951 – Anne Maasik, eesti näitleja ja laulja
1954 – Olev Ainomäe, eesti oboemängija
1983 – Margit Rüütel, eesti tennisist

Surnud 

1907 – Edvard Grieg, norra helilooja
1916 – José Echegaray y Eizaguirre, Hispaania kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1904
1965 – Albert Schweitzer, saksa teoloog, arst ja filosoof, Nobeli rahuauhind 1952
1975 – Arvo Veski, eesti pedagoog
1989 – Georges Simenon, Belgia kirjanik
1990 – Irene Dunne, USA näitleja ja laulja
1998 – Ernst Jaakson, Eesti diplomaat ja suursaadik
2004 – Kalev Urbanik, eesti pikamaajooksja
2013 – Stanislav Stepaškin, vene poksija

Pühad 
...

Ilmarekordid 
...

Viited

September 04
5. september

5. september on Gregoriuse kalendri 248. (liigaastal 249.) päev. Juliuse kalendri järgi 23. august (1901–2099).

Sündmused

Eestis
1896 – esimest korda tutvustati Tallinnas Kopli tänaval autot – Benz Velo. 
 1915 – kinnitati Ülevenemaalise Linnadeliidu Tallinna Komitee ja Tartusse loodava Üle-Eestilise Põhja-Balti komitee põhimäärus.
 1941 – Saksa okupatsioon Eestis: Saksamaa viis lõpule kogu Eesti mandriosa territooriumi hõivamise.

Maailmas
1534 – Jacques Cartier tõi oma esimeselt Kanada ekspeditsioonilt Prantsuse õukonda kaks indiaanlast.
1793 – Prantsusmaal algas jakobiinide terror.
1800 – Suurbritannia vallutas prantslastelt Malta.
1885 – kütusetankuri leiutaja Sylvanus Bowser müüs oma esimese bensiinipumba Indiana osariigis asuva teenindusjaamale.
1905 – Portsmouthi lepinguga lõppes Vene-Jaapani sõda.
 1914 – Esimene maailmasõda: algas esimene Marne'i lahing.
1937 – Sääksmäkil avati Pehr Evind Svinhufvudi ausammas.
1939 – Teine maailmasõda: USA ja Jaapan kuulutasid oma neutraliteeti "Euroopa sõjas".
1944 – Teine maailmasõda: NSV Liit kuulutas Bulgaariale sõja.
1972 – Müncheni veresaun: Palestiina terroriorganisatsioon Must September ründas olümpiakülas Iisraeli sportlasi, kellest tappis kohe kaks ja võttis pantvangi 11.

Sündinud 

1638 – Louis XIV, Prantsusmaa kuningas
1750 või 1756 – Johann Wilhelm Ludwig von Luce, baltisaksa kultuuritegelane
1782 – Martin Van Buren, USA poliitik
1786 – Sergei Uvarov, Venemaa riigitegelane
1803 – Fjodor Tjuttšev, vene luuletaja
1820 – Afanassi Fet, vene luuletaja
1868 – Arnold Sommerfeld, Saksa füüsik
1871 – Friedrich Karl Akel, Eesti diplomaat ja poliitik
1879 – Clyde Vernon Cessna, USA lennukikonstruktor
1890 – Fritz Lang, filmirežissöör
1897 – Gershom Scholem, juudi müstikauurija
1901 – Werner Heisenberg, saksa füüsik
1905 – Meta Luts, eesti näitleja
1914 – Stanisław Dygat, poola kirjanik
1920 – Kaarel Toom, eesti näitleja
1925 – Anastasio Somoza, Nicaragua poliitik
1929 – Andrian Nikolajev, Nõukogude Liidu kosmonaut
1932 – Little Richard, USA muusik
1938 – Tiit Lehto, eesti helilooja
1945 – Moshe Katsav, Iisraeli riigitegelane
1946 – Josep Carreras, katalaani tenor
1946 – Freddie Mercury, Briti rokklaulja
1953 – Eiki Nestor, Eesti poliitik
1953 – Kaja Kärner, eesti ajakirjanik
1954 – Hanif Kureishi, Briti kirjanik
1954 – Jüri Krjukov, eesti näitleja
1963 – Jaanus Rahumägi, Eesti poliitik
1966 – Patricia Kaas, prantsuse laulja
1974 – Ken-Marti Vaher, Eesti poliitik

Surnud 

1650 – Bengt Ekehielm, Tartu ülikooli esimene üliõpilane
1857 – Auguste Comte, prantsuse filosoof ja sotsioloog
1932 – Austra Skujiņa, läti luuletaja
1936 – Jaan Oldt, Laiuse vallavanem
1942 – Friedrich Kapsi, Eesti sõjaväelane
1943 – Hendrik Sepp, eesti ajaloolane
1975 – Georg Ots, eesti laulja
1985 – Johannes Hint, eesti tehnikateadlane
1992 – Fritz Leiber, ameerika ulmekirjanik
1997 – ema Teresa (Agnes Gonxha Bojaxhiu), Albaania päritolu katoliku nunn
2020 – Jiří Menzel, tšehhi filmirežissöör, -stsenarist ja -näitleja

Pühad 
 Rahvusvaheline heategevuse päev

Nimepäevad
Eesti kalendrites on 5. september nimepäevaks järgmiste nimede kandjatele: Priit, Priidu, Vidrik.

Ilmarekordid 
...

Viited

September 05
20. september

20. september on Gregoriuse kalendri 263. (liigaastal 264.) päev. Juliuse kalendri järgi 7. september (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1907 – 1902. aastal asutatud Tartu spordiringi nimeks sai Aberg.
 1902 – Tallinnas avati Russalka mälestussammas.
1908 – 
1919 – algas nimede eestistamine
1936 – avati Ülemiste lennuväli.
 1939 – Tallinnas avati ratsutajate siseareen Tondi maneež.
 1940 – loodi spordiühingu Dünamo Eesti organisatsioon. 
1992 – toimus presidendivalimiste esimene voor ja Riigikogu valimised. Presidendikandidaatidest pääsesid teise vooru Arnold Rüütel ja Lennart Meri. Parlamendivalimised võitis Isamaa.
1993 – asutati Tuleviku Eesti Erakond (TEE), esimees Jaanus Raidal.

Maailmas
 451 – mõned allikad peavad sellel kuupäeval toimunuks Katalaunia lahingut.
 1187 – Saladin alustas Jeruusalemma piiramist.
 1519 – Fernão de Magalhães asus Sanlúcar de Barramedast ümbermaailmareisile.
 1565 – Hispaania korraldas Floridas Port Royalis veresauna hugenottidele.
 1854 – britid ja prantslased said Alma lahingus oma esimese võidu Krimmi sõjas.
 1862 – Peterburis avati Venemaa esimene konservatoorium.
 1870 – bersaljeerid saabusid Roomasse, jõudis lõpule Itaalia ühendamine.
 1900 – paavst Leo XIII saatis Kirikuriigi ametlikult laiali.
 1979 – putšiga kukutati võimult Liibüas visiidil viibiv Kesk-Aafrika keiser Jean-Bédel Bokassa. Kesk-Aafrika keisririik saadeti laiali ning taastati Kesk-Aafrika Vabariik.
 1990 – Lõuna-Osseetia Ülemnõukogu kuulutas Lõuna-Osseetia iseseisvaks nõukogude vabariigiks Nõukogude Liidu koosseisus.
 2003 – Lätis toimunud referendumil hääletas 67% osalenutest Euroopa Liitu astumise poolt.

Sündinud 

1746 – Matúš Móric Beňovský, Madagaskari keiser
1778 – Fabian Gottlieb von Bellingshausen, baltisaksa meresõitja
1819 – Théodore Chassériau, prantsuse maalikunstnik
1842 – James Dewar, šoti keemik
1878 – Upton Sinclair, ameerika kirjanik
1899 – Leo Strauss, juudi päritolu filosoof
1900 – Nikolai Timofejev-Ressovski, vene bioloog
1908 – Enn Roos, eesti skulptor
1914 – Johannes Hint, eesti tehnikateadlane ja kirjanik
1930 – Paavo Rintala, soome kirjanik
1934 – Sophia Loren, itaalia filminäitleja
1937 – Monica Zetterlund, rootsi näitleja ning laulja
1943 – Sani Abacha, Nigeeria poliitik
1949 – Tõnn Sarv, eesti muusikapedagoog ja rahvaluuleteadlane
1952 – Ants Hein, eesti kunstiteadlane
1966 – Kaarel Tarand, eesti ajakirjanik
1975 – Juan Pablo Montoya, Colombia Vormel 1 piloot
1984 – Brian Joubert, prantsuse iluuisutaja
1990 – Saara Pius, eesti näitleja

Surnud 

1942 – Kārlis Ulmanis, Läti poliitik, president aastail 1936–1940
1957 – Jean Sibelius, soome helilooja
1961 – Andrzej Munk, poola filmirežissöör
1989 – Klavdija Plotnikova, viimane kamassi keele kõneleja
2000 – German Titov, Nõukogude kosmonaut
2004 – Kalmer Tennosaar, eesti laulja
2006 – Sven Nykvist, rootsi filmioperaator
2007 – Kaljo Kiisk, eesti näitleja ja lavastaja
2017 – Ene Mihkelson, eesti kirjanik

Pühad 
...

Ilmarekordid 
...

Viited 

September 20
28. september

28. september on Gregoriuse kalendri 271. (liigaastal 272.) päev. Juliuse kalendri järgi 15. september (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1908 – 1905. aasta revolutsioon: lõppes sõjaseisukord Baltimaades.
 1939 – Eesti ja Nõukogude Liidu vahel sõlmiti vastastikuse abistamise leping ehk "baaside leping".
 1978 – kinnivõtmiskatsel tappis end Põlvamaal eelviimane teadaolev metsavend August Sabbe.
 1994 – Estonia katastroof.
 2013 – Tallinnas Lasnamäel avati Jumalaema Kiirestikuulja ikooni kirik.

Maailmas

1066 – William Vallutaja maabus oma vägedega Lõuna-Inglismaal Pevensey lähedal.
1302 – Templiordu käes olnud Aruadi kindlus-saare vallutamisega mamelukkide poolt langes viimane kristlaste tugipunkt pühal maal.
1538 – osmanite laevastik admiral Hair ad-Din Barbarossa juhtimisel võitis Preveza lahingus Püha Liiga laevastikku.
1717 – Preisimaal kehtestati üleüldine koolikohustus.
1745 – kuningas George II auks kanti esmakordselt Thomas Arne seades ette hilisem Suurbritannia hümn "God Save the King".
1864 – Londonis asutati Rahvusvaheline Tööliste Assotsiatsioon ehk Esimene Internatsionaal.
1919 – Riias avati pidulikult Läti Ülikool.
1932 – Helsingis toimunud Tattarisuo nõidade protsessil mõisteti kuus nõida laipade rüvetamise eest vanglasse.
1939 – sõlmiti Saksamaa ja Nõukogude Liidu vaheline piiri- ja sõpruse leping (lisaprotokolliga).
1939 – Teine maailmasõda: Varssavi alistus pärast kolmenädalast piiramist Saksa vägedele.
2000 – Taanis toimunud referendumil hääletas 53,1% osalenutest euro kasutuselevõtu vastu.

Sündinud 

1823 – Alexandre Cabanel, prantsuse kunstnik
1857 – Matthias Johann Eisen, eesti rahvaluuleteadlane
1882 – Mart Saar, eesti helilooja
1916 – Olga Lepešinskaja, vene balletitantsija
1924 – Marcello Mastroianni, itaalia filminäitleja
1934 – Brigitte Bardot, prantsuse filminäitleja
1938 – Aleksandr Goloborodko, Vene näitleja
1938 – Ben E. King, USA laulja
1961 – Jordanka Donkova, bulgaaria kergejõustiklane
1967 – Mira Sorvino, USA filminäitleja
1968 – Mika Häkkinen, soome autovõidusõitja
1982 – Aivar Rehemaa, eesti murdmaasuusataja
1987 – Hilary Duff, USA filminäitleja ja laulja
1979 – Bam Margera, USA rulasõitja ja meelelahutaja
1984 – Liis Karpov, eesti näitleja

Surnud 

1873 – Émile Gaboriau, prantsuse ajakirjanik ja kirjanik
1891 – Herman Melville, ameerika kirjanik
1904 – Mihkel Neelus, Eesti tõstja ja maadleja
1943 – R. Austin Freeman, inglise arst ja kirjanik
1978 – Johannes Paulus I, Rooma paavst
1989 – Herman Sergo, eesti kirjanik
1994 – Urmas Alender, eesti laulja ja helilooja
1994 – Priit Ligi, eesti arheoloog
2011 – Kert Kesküla, eesti korvpallur

Pühad 
 Rahvusvaheline marutaudi päev

Nimepäev 
 Eestikeelse kalendri järgi: Lennart, Lenno, Leonhard, Linnar, Linnart

Ilmarekordid
...

Viited 

September 28
30. september

30. september on Gregoriuse kalendri 273. (liigaastal 274.) päev. Juliuse kalendri järgi 17. september (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1291 – Paide sai linnaõigused.
1933 – eestlane Ernst Birnbaum oli Nõukogude Liidu stratostaadi SSSR pardal, kui see purustas maailmarekordi õhukõrguses (19 km).
 1934 – avati Rõngu Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas
1938 – Eesti romaanivõistlusel sai esikoha Karl Ristikivi romaan "Tuli ja raud".
 1939 – toimus Majaomanikkude Koja täiskogu koosolek.
 1955 – lasti käiku Narva Hüdroelektrijaama esimene turbiin. HEJ ehitamiseks paisutati Narva jõele Narva veehoidla.
1975 – Eesti kitsarööpmelisel raudteel sõitis viimane rong; selle marsruut oli Mõisakülast Iklasse.
 1991 – Tartus alustas tööd esimene täisprogrammiga kohalik raadiojaam Raadio Tartu.

Maailmas
 1217 – paavst Honorius III lubas Liivimaa piiskopil uusi piiskopkondi asutada.
 1773 – Esimene Poola jagamine.
 1791 – Prantsusmaal saadeti laiali Asutav Kogu.
 1795 – Madagaskar sai Prantsusmaa protektoraadiks.
 1846 – William Thomas Green Morton viis läbi esimese tuimastusega hamba väljatõmbamise.
 1949 – Lääne-Berliinis maandus viimane varustuslennuk Berliini õhusilla raames.
 1966 – senine Briti protektoraat Betšuaanamaa iseseisvus Botswana Vabariigina.
 1972 – Rootsis avati kuue kilomeetri pikkune Ölandi sild.
 1989 – saadeti laiali Senegambia konföderatsioon.
 1992 – lõppes 93 aastat kestnud USA sõjaline esindatus Filipiinidel – suleti Subic Bay mereväe baas.
 2005 – Taani päevaleht Jyllands-Posten avaldas pealkirja "Muhamedi nägu" all 12 Muhamedi karikatuuri. Sellele järgnesid islamiorganisatsioonide kohati vägivaldsed protestid üle maailma.

Sündinud 

1614 – Bengt Skytte, rootsi poliitik
1919 – Endel Bergmann, eesti skulptor
1921 – Deborah Kerr, šoti päritolu Briti filminäitleja
1924 – Truman Capote, Ameerika Ühendriikide kirjanik
1942 – Barry Wellman, Kanada sotsioloog
1957 – Fran Drescher, ameerika näitlejanna
1968 – Monica Bellucci, Itaalia supermodell ja näitleja
1969 – Jaanus Rohumaa, eesti näitleja ja lavastaja
1979 – Andy van der Meyde, hollandi jalgpallur
1980 – Martina Hingis, slovaki päritolu Šveitsi tennisist

Surnud 

  420 – Sophronius Eusebius Hieronymus – vanarooma kristlik õpetlane, teoloog ja kirikuisa
 1246 – Jaroslav Vsevolodovitš, Vladimiri suurvürst
 1931 – Paul Steinberg, Eesti politseinik
 1955 – James Dean, ameerika näitleja
 1955 – Pentti Haanpää, soome kirjanik
 1985 – Simone Signoret, prantsuse näitlejanna
 2000 – Erno Paasilinna, soome kirjanik ja ajakirjanik
 2004 – Mildred McDaniel, USA kergejõustiklane, kõrgushüppaja
 2012 – Sirje Keva, eesti nahakunstnik

Pühad 
Rahvusvaheline tõlkijate päev
 Iseseisvuspäev Botswanas

Nimepäev 
 Eestikeelse kalendri järgi: Kaur, Kauri, Tauri

Ilmarekordid 
...

Viited

Välislingid

September 30
11. oktoober

11. oktoober on Gregoriuse kalendri 284. (liigaastal 285. päev). Juliuse kalendri järgi 28. september (1901–2099).

Sündmused

Eestis 
 1854 – Märjamaa kihelkonnas Kuudal avati Kuuda vallakooliõpetajate seminar.
 1920 – Paul Sepp rajas Tallinnas esimese teatrikooli – draamakunsti erastuudio, hilisema Draamastuudio teatrikooli.
 1928 – Riigikogule esitati seaduseelnõu Aleksander Nevski katedraali lammutamiseks.
 1938 – algas I Riigivolikogu ja I Riiginõukogu II istungjärk.
 1996 – Pala bussiõnnetus, koolilapsi vedanud buss põrkas kokku metsaveoautoga. Hukkus 8 last.

Maailmas 
 1231 – paavst Gregorius IX kohustas Konrad von Marburgi sisse seadma inkvisitsiooniasutusi.
 1531 – katoliiklikud väed ründasid protestante Zürichi all, langes Ulrich Zwingli.
 1702 – Põhjasõda: Vene armee vallutas rootslastelt Neeva jõe lähtel asuva Nöteborgi saar-kindluse.  
 1811 – New Yorgi ja New Jersey vahel hakkas kurseerima esimene aurulaev Juliana.
 1828 – Venemaa hõivas Varna.
 1852 – Tegevust alustas Austraalia vanim ülikool – Sydney Ülikool.
 1891 – Rootsis asutati Skanseni vabaõhumuuseum
 1899 – algas Teine Buuri sõda.
 1914 – Esimene maailmasõda: Saksa allveelaev lasi Soome lahe suus põhja Vene ristleja Pallada. Hukkus ligi 600 meest.
 1954 – Việt Minh võttis Vietnami põhjaosa oma kontrolli alla.

Sündinud 

 1844 – Henry John Heinz, ketšupitootja
 1884 – Eleanor Roosevelt, USA presidendi Franklin Delano Roosevelti abikaasa
 1879 – Gustav Vahar, eesti maadleja
 1894 – Julius Kuperjanov, Vabadussõja kangelane
 1929 – Henn-Jüri Uibopuu, eesti päritolu austria õigusteadlane
 1944 – Kalju Saaber, eesti kirjanik
 1948 – Lauri Nebel, eesti näitleja
 1954 – Arno Liiver, eesti filminäitleja
 1962 – Andy McCoy, soome muusik
 1965 – Ivo Uukkivi, eesti näitleja
 1968 – Jane Krakowski, ameerika filminäitleja
 1983 – Ruslan Ponomarjov, ukraina maletaja
 1984 – Aleksandr Smirnov, vene iluuisutaja

Surnud 

 1941 – Mihkel Pung, Eesti õigusteadlane ja poliitik
 1963 – Jean Cocteau, prantsuse kirjanik, kunstnik ja filmilavastaja
 1967 – Aapeli, soome kirjanik
1984 – Gertrud Fridh, Rootsi näitleja
 1986 – Georges Dumézil, prantsuse võrdlev keeleteadlane ja usundiloolane
 2008 – Jörg Haider, Austria poliitik

Pühad 
 Rahvusvaheline tüdrukute päev

Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +16,7 °C (1987)
Tallinna miinimumtemperatuur –5,1 °C (1936)
Tartu maksimumtemperatuur +17,8 °C (1991)
Tartu miinimumtemperatuur –8 °C (1913)

Viited 

Oktoober 11
12. oktoober

12. oktoober on Gregoriuse kalendri 285. (liigaastal 286.) päev. Juliuse kalendri järgi 29. september (1901–2099).

Sündmused

Eestis 
 1910 – Tallinnas Heinaturul (praegune Vabaduse väljak) avati Peeter I mälestusmärk.
 1917 – Saksa okupatsioon Eestis: Saaremaal Tagalahe rannal maabus 24 600-meheline Saksa dessant.
 1919 – asutati Noorsoo Karskusühing.
 1967 – EELK peapiiskopiks valiti Harju-Jaani koguduse õpetaja Alfred Tooming.
 1968 – Eesti Televisiooni eetris oli hiljem ülimenukaks osutunud saatesarja "Horoskoop" esimene saade.
 1991 – asutati Eesti Rahva-Keskerakond (esimees Edgar Savisaar).
 1999 – Tallinnas mõrvati ärimees Mait Metsamaa.

Maailmas 
 539 eKr – Babülon langes Pärsia saagiks.
 1428 – inglased asusid piirama Orléansi.
 1492 – Kolumbus maabus Bahama saartel, Ameerika avastamise kuupäev.
 1654 – püssirohuplahvatus Delftis.
 1681 – Londonis peksti avalikult naist, kes oli "poliitikasse tikkunud".
 1810 – Münchenis peeti esimene Oktoberfest.
 1822 – Brasiilia kuulutas välja iseseisvuse keisririigina.
 1928 – Bostoni lastehaiglas kasutati esmakordselt "raudkopsu".
 1968 – Méxicos avati 1968. aasta suveolümpiamängud.

Sündinud 

 1537 – Edward VI, Inglismaa ja Iirimaa kuningas
 1888 – Anna Leetsmann, eesti pedagoog ja poliitik
 1891 – prints Fumimaro Konoe, Jaapani poliitik
 1935 – Luciano Pavarotti, itaalia ooperilaulja
 1972 – Vasíleios Tsiártas, kreeka jalgpallur
 1975 – Marion Jones, USA kergejõustiklane
 1976 – Kajsa Bergqvist, rootsi kergejõustiklane

Surnud 

 1924 – Anatole France, prantsuse kirjanik
 1969 – Sonja Henie, norra iluuisutaja
 1998 – Armas Jokio, soome näitleja ja ooperilaulja
 1999 – Wilt Chamberlain, USA korvpallur
 2006 – Gillo Pontecorvo, Itaalia filmilavastaja
 2014 – Eve Viilup, eesti teleprodutsent

Pühad 
 Mulgi lipu päev
 Iseseisvuspäev Ekvatoriaal-Guineas
 Rahvuspüha (Fiesta Nacional de España) Hispaanias

Ilmarekordid 
 ...

Viited 

Oktoober 12
13. oktoober

13. oktoober on Gregoriuse kalendri 286. (liigaastal 287.) päev. Juliuse kalendri järgi 30. september (1901–2099).

Sündmused

Eestis 
 1803 – Tartu ülikoolis hakati õpetama eesti keelt.
 1919 – Jõgeva ja Nuustaku said aleviks.
 1982 – öösel puhkes tulekahju Tallinna Niguliste kirikus.
 1982 – Tallinnas algas kolm päeva kestnud üleliiduline teaduslik-praktiline konverents "Ideoloogiavõitluse teravnemine maailmaareenil ja töötajate poliitiline kasvatamine." Põhiettekandega esines NLKP Keskkomitee sekretär Konstantin Russakov.
 1987 – Tallinnas algas kolm päeva kestnud üleliiduline teaduskonverents "Nõukogude rahvaste ühine ajalooline saatus : möödanik ja kaasaeg". Ürituse organiseerisid EKP Keskkomitee, Nõukogude Liidu Teaduste Akadeemia ja Eesti NSV TA Ajaloo Instituut.

Maailmas 
 787 – lõppes Nikaia II kirikukogu.
 1307 – Prantsuse kuningas Philippe IV lasi oma riigis kõik Templiordu rüütlid arreteerida ja nende varad konfiskeerida, süüdistades neid ketserluses ja ebamoraalsuses.
 1792 – Valgele Majale pandi nurgakivi.
 1837 – Prantsusmaa vallutas Alžeerias Constantine´i.
 1880 – Transvaali Vabariik kuulutas end iseseisvaks.
 1872 – Soomes Poris alustas tegevust Soome Rahvusteater. 
 1884 – rahvusvaheline meridiaanikonverents Washingtonis leppis kokku nullmeridiaani asukoha Greenwichi tähetorni läbivana.
 1914 – USA leiutaja Garrett Morgan sai patendi gaasimaskile.
 1923 – Ankarast sai Türgi uus pealinn.
 1944 – Teine maailmasõda, Idarinne: Punaarmee okupeeris Riia.
 1970 – Saksamaal Hesseni liidumaal jõustus esimene andmekaitseseadus maailmas.
 1983 – Chicagos peeti Advanced Mobile Phone Service'i võrgus esimene eramobiilikõne maailmas.
 1988 – radioaktiivse süsiniku meetodil tõestati, et Torino surilina on võltsing ning pärineb keskajast.
 1994 – avaldati veebibrauseri Netscape Navigator esimene versioon.

Sündinud 

 1885 – Peeter Ruubel, eesti advokaat
 1887 – Jozef Tiso, slovaki poliitik ja katoliku preester
 1890 – Mari Möldre, eesti näitleja
 1891 – Herman Hoogland, hollandi kabetaja
 1921 – Yves Montand, prantsuse laulja ja näitleja
 1925 – Margaret Thatcher, Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendatud Kuningriigi endine peaminister
 1934 – Nana Mouskouri, kreeka laulja
 1941 – Paul Simon, USA muusik
 1950 – Peeter Lilje, eesti dirigent
 1962 – Marika Vaarik-Soo, eesti näitleja
 1969 – Elmo Kassin, eesti suusataja
 1982 – Ian Thorpe, austraalia ujuja

Surnud 

 54 – Claudius
 1825 – Maximilian I, Baieri kuningas
 1927 – Heinrich XXIV, endine Reußi noorema liini vürst
 1981 – Philippe Étancelin, Prantsusmaa võidusõitja
 2008 – Hendrik Toompere, eesti näitleja ja lavastaja
 2014 – Tarmo Leinatamm, eesti näitleja, dirigent ja poliitik
 2016 – Dario Fo, itaalia näitekirjanik, näitleja ja lavastaja
 2016 – Bhumibol Adulyadej, Tai kuningas
 2017 – Henn-Kaarel Hellat, eesti proosakirjanik ja luuletaja

Pühad 
 Rahvusvaheline katastroofide vähendamise päev
 Rahvusvaheline selge keele päev

Ilmarekordid 
 Tallinna maksimumtemperatuur +17 °C (1889)
 Tallinna miinimumtemperatuur –6,5 °C (1925)
 Tartu maksimumtemperatuur +18,7 °C (1944)
 Tartu miinimumtemperatuur –4,8 °C (1911)

Viited 

Oktoober 13
17. oktoober

17. oktoober on Gregoriuse kalendri 290. (liigaastal 291.) päev. Juliuse kalendri järgi 4. oktoober (1901–2099).

Sündmused

Eestis 
1896 – Pärnust Valka sõitis esimene rong.
1908 – kui Venemaa peaminister Pjotr Stolõpin kuulis, et Venemaa mõju Balti kubermangudele on nullilähedane, siis alustati laiaulatusliku plaani ("Abinõud vene mõju kinnistamiseks ja säilitamiseks Baltimaadel") väljatöötamist. 
1909 – kinnitati Eesti Kunstiseltsi põhikiri.
1919 – Vabariigi Valitsus kinnitas Jakob Kuke Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku konsistooriumi presidendiks ja Friedrich Akeli abipresidendiks
1920 – Eesti koondise esimene maavõistlus jalgpallis: Helsingis peetud kohtumine kaotati Soomele 6:0.
 1926 – Tartus toimus kaklus Korporatsioon Kungla ja Korporatsioon Ugala liikmete vahel.
 1934 – Rakvere-Paide Rahukogus algas protsess "Balti Vendluse" liikmete üle.
 1938 – Eesti päevalehed hakkasid ilmuma hommikuti.
 1993 – toimusid kohalike omavalitsuste volikogude valimised. Need olid esimesed taasiseseisvusaegsed kohalike omavalitsuste volikogude valimised Eestis.
 1999 – toimusid kohalike omavalitsuste volikogude valimised.

Maailmas 
 539 eKr – Kyros I vallutas Jeruusalemma.
 1356 – Prantsusmaal tulid kokku generaalstaadid.
 1448 – teine Kosovo lahing, ungarlaste kaotus Türgile.
 1604 – Johannes Kepler vaatles erakordselt heledat tähte, mis osutus Linnutee galaktika viimaseks supernoovaks.
 1660 – hukati Inglise kuninga Charles I mõrvarid.
 1662 – Charles II müüs Prantsusmaale Dunkerque'i.
 1676 – Żurawno lepinguga sõlmiti relvarahu Poola-Leedu ja Osmanite riigi vahel. Sellega lõpetati Teine Poola-Türgi sõda.
 1777 – lõppes Saratoga lahing.
 1800 – Suurbritannia võttis oma kontrolli alla Curaçao.
 1813 – Reini Liit saadeti laiali.
 1883 – pühitseti sisse Talviki kirik Norras.
 1888 – Thomas Edison patenteeris optilise fonograafi.
 1888 – USAs ilmus National Geographicu ajakirja esiknumber.
 1912 – Balkani sõja puhkedes Montenegro ja Türgi vahel kuulutasid Bulgaaria, Kreeka ja Serbia sõja Türgile.
 1931 – Al Capone mõisteti süüdi maksupettuses.
 1961 – Moskvas avati NLKP 22. kongress.

Sündinud 

 1577 – Cristofano Allori, itaalia maalikunstnik
 1894 – Artur Saueselg, eesti sõjaväelane
 1912 – Johannes Paulus I, Rooma paavst
 1915 – Arthur Miller, USA kirjanik
 1924 – Ülo Sooster, eesti maalikunstnik
 1942 – Andris Andreiko, läti kabetaja
 1946 – Rein Veidemann, eesti kirjandusteadlane ja poliitik
 1947 – Ao Peep, eesti näitleja
 1972 – Eminem, ameerika räppar
 1979 – Kimi Räikkönen, soome Vormel 1 piloot

Surnud 

 1849 – Frédéric Chopin, poola helilooja ja pianist
 1938 – Karl Kautsky, saksa filosoof ja poliitik
 1951 – Bernhard Kellermann, saksa kirjanik
 1967 – Pu Yi, Hiina viimane keiser
 1973 – Ingeborg Bachmann, austria kirjanik
 1982 – Paul Piirisild, Eesti sõjaväelane
 1984 – Helge Kjellin, rootsi kunstiajaloolane
 2004 – Olev Vestmann, eesti muusik
 2008 – Urmas Ott, eesti ajakirjanik

Pühad 
 Rahvusvaheline vaesuse likvideerimise päev

Ilmarekordid 
 ...

Viited 

Oktoober 17