Melbourne

Melbourne on linn Austraalia kagurannikul Port Philipi lahe ääres Yarra jõe suudmes, Victoria osariigi suurim linn ja pealinn. 

Melbourne on elanike arvult (5 159 211 inimest 2020. aastal) teine linn Austraalias Sydney järel. Linnastu pindala on 9993 km².

Melbourne'is asub maailma suurim trammiteede võrk.

Kliima
Aasta keskmine sademete hulk on 647 mm. Sademed jaotuvad aasta kestel ühtlaselt. Sajupäevi on suvel vähem kui talvel (veebruaris 7,4, augustis 15,6), kuid sademete üldhulgas (veebruaris 47, augustis 50 mm) see ei kajastu.

Igas kuus on esinenud sooja üle +20 °C, sealjuures novembrist märtsini üle +40 °C. Absoluutne maksimum on mõõdetud veebruaris (+46,4°). Öökülma on täheldatud maist septembrini. Absoluutne miinimum on mõõdetud juulis (−2,8°).

Ajalugu

Melbourne asutati 30. augustil 1835. Kuninganna Victoria kuulutas ta linnaks 1847. aastal. Melbourne sai Victoria osariigi pealinnaks 1851, mil Victoria kuulutati Uus-Lõuna-Walesist eraldi kolooniaks.

Esialgu polnud asulal kindlat nime. Näiteks kutsuti seda Doutta-gallaks, Bearbrassiks ja Batmaniaks John Batmani järgi, kes uuris esimesena tänapäeva Melbourne'i linna maa-ala ning ostis 2400 km² maad aborigeenidelt. 1837 sai asula Melbourne'i nime; sama aasta 13. aprillil avati postkontor juba selle nime all. See nimi on pandud Suurbritannia peaministri ja kuninganna Victoria õpetaja William Lamb, 2. vikont Melbourne'i järgi.

Pärast seda hakkas Melbourne tormiliselt arenema, sest Austraalias avastati kulda ja 1850. aastatel puhkes kullapalavik. 1880. aastatel kujunes Melbourne üheks maailma rikkaimaks linnaks.

Alates Austraalia iseseisvumisest 1901. aastal kuni 1927. aastani paiknes Austraalia valitsus Melbourne'is, kust ta viidi pealinnaks ehitatud Canberrasse.

Väliseestlased 

Melbourne on üheks suuremaks eestlaste koondumiskohaks Austraalias Sydney ja Adelaide'i kõrval.

Esimeseks eestlaseks Melbourne'is oli Saaremaalt pärit Karl Heinrich Kauper (sündinud 10. septembril 1852 Torgus), kes maabus laevaga Port Melbourne'is 4. juulil 1877, omandas suure krundi Dandenongi mägedes ja rajas sinna omale maja.

Kohaliku eesti seltsi loomise mõte pärineb aastast 1910. Asutamiskoosolekuni jõuti 8. veebruaril 1914 viie osavõtjaga – Jakob Lukats (kokkukutsuja ja valitud esimees), Eduard Birk (kirjatoimetaja), K. Ilves (laekahoidja), Gustav Nessel ja A. Rosenberg. See oli esimene eestlaste selts Austraalias.

Seltsitegevus lakkas 1920ndate alguses, kui paljud eestlased naasid kodumaale. 1938. aastal jõuti aga taas nõnda kaugele, et kohalikud eestlased koondusid ning asutasid Melbourne'i Eesti Ühingu Kodu. Ühing tegutseb tänapäevani ja osales näiteks 1988. aastal Melbourne'is peetud ülemaailmsete Eesti päevade ESTO'88 korraldamises.

4. detsembril 1955 avati linnas Melbourne'i Eesti Maja.

Sport 
Linnas toimusid 1956. aasta suveolümpiamängud ja 2006. aasta Rahvaste Ühenduse mängud.

Melbourne'is asuv Melbourne Cricket Ground on lõunapoolkera suurim spordiareen ja suuruselt teine kriketistaadion maailmas, mahutades 100 000 pealtvaatajat.

Melbourne'is tegutsevad Austraalia kõrgeima jalgpalliliiga A-League'i klubid Melbourne Victory, Melbourne City FC ja Western United FC, lisaks mitu austraalia jalgpalli klubi, ragbiklubi, jäähokiklubi ja korvpalliklubi.

Sõpruslinnad
Melbourne'il on kuus sõpruslinna: Osaka (Jaapan, aastast 1978), Tianjin (Hiina, 1980), Saloniki (Kreeka, 1984), Boston (USA, 1985), Peterburi (Venemaa, 1989) ja Milano (Itaalia, 2004). Lisaks on mõnel Melbourne'i linnastusse kuuluval omavalitsusel samuti sõpruslinnu.

Vaata ka 
Melbourne'i Eesti Teater
Melbourne'i Eesti Naiskoor
Melbourne'i Eesti Meestelaulu Selts
 Kallista linnaosa Melbourne'is
 Port Phillip City of Port Phillip Website, History & Heritage
Victoria Rahvusgalerii

Austraalia linnad
 
Sadamalinnad