Koroona levik maailmas

Koroonapandeemia on kiiresti leviva koroonaviiruse SARS-CoV-2 tekitatud haiguse koroona (COVID-19) puhang, mis sai alguse 2019. aasta sügisel Hiinas Wuhanis ning mille Maailma Terviseorganisatsioon liigitas 2020. aasta 11. märtsil pandeemiaks.

Pandeemia on ülemaailmse levikuga ning 2021. aasta jaanuaris oli tuvastatud üle saja miljoni nakkusjuhu. Sama aasta lõpuks polnud koroonajuhtudest teateid ainult Põhja-Koreast, Türkmenistanist, Naurust ja Tuvalust, kuigi kahe esimese riigi puhul kahtlustati laialdast haiguse levikut. 2022. aastal kinnitasid oma esimesed juhtumid ka Põhja-Korea, Nauru ja Tuvalu.

2022. aasta 14. aprillil ületas maailmas tuvastatud nakatumisjuhtumite arv 500 miljoni piiri ning haigusse arvati olevat surnud umbes 6,5 miljonit inimest.

Levik maailmas 

Tagantjärele on tuvastatud, et viirus võis hakata levima vahemikus 6. oktoober kuni 11. detsember 2019. 27. detsembril 2019 hospitaliseeriti Prantsusmaal Pariisis kopsupõletikuga patsient, kelle sel ajal võetud proovid osutusid mitu kuud hiljem koroonaviiruse SARS-CoV-2 suhtes testimisel positiivseks.

31. detsembril 2019 teatasid Kesk-Hiinas asuva Wuhani linna terviseametnikud ebatavaliselt suurest hulgast patsientidest, kellel oli diagnoositud kopsupõletik, mille tekke põhjus polnud teada. Võimalikku uut haigust hakati uurima jaanuaris 2020. Esimese 41 haigestunu, kelle RT-PCR ja järgmise põlvkonna sekveneerimine kinnitasid nakatumist, andmete analüüsimisel leiti, et ligi kahel kolmandikul oli seos Huanani mereandide hulgimüügituruga, kus müüdi ka elusloomi.

16. veebruaril 2020 keelas Hiina valitsus ligi 60 miljonil haiguspuhangu epitsentri lähikonnas elaval inimesel kodust lahkumise, isiklike autode kasutamine keelustati määramata ajaks. Mitmemiljonilise elanikkonnaga Wuhani karantiin lõppes 8. aprillil. Viirus oli selleks ajaks levinud aga peaaegu kõigisse maailma riikidesse.

26. veebruaril teatas WHO, et uute juhtumite arv on Hiinas vähenenud, kuid Itaalias, Iraanis ja Lõuna-Koreas järsult suurenenud ning uute juhtumite arv väljaspool Hiinat on esmakordselt ületanud uute juhtumite arvu Hiinas.

Üks enam tähelepanu äratanud haiguse levikujuhtumeid oli kruiisilaeval Diamond Princess, mis jäeti karantiini Jaapanis Yokohama sadamas. Algselt viibis laeval 3700 reisijat, neist lubati lahkuda osal, kes täiesti kindlalt ei olnud nakatunud. 17. veebruari seisuga oli kindlalt nakatunuid 355. Ameerika Ühendriigid evakueerisid laevalt üle 400 oma kodaniku, kellest üle 40 olid nakatunud ja jäeti Jaapanisse. Karantiini on ajakirjanduses kritiseeritud, kuna selle tulemusena võis nakatunute arv oluliselt kasvada.

27. märtsi seisuga ületas ametlikult kinnitatud haigusjuhtumite arv Ameerika Ühendriikides (85 498) haigusjuhtumite arvu Hiinas (81 340), Itaalia oli haigusjuhtumite arvult (80 539) maailmas kolmandal kohal, surmajuhtumite arvult haigusjuhtumite kohta (8215 ehk 10,2%) aga esimesel kohal.

Märtsi viimase päeva lõunaks ületas ametlikult kinnitatud haigusjuhtumite arv 800 tuhande piiri, surmajuhtumite arv oli lähenemas 40 tuhandele. Aprilli esimese päeva õhtuks oli ametlikult kinnitatud haigusjuhtumite arv ületanud 900 tuhande piiri, surmajuhtumite arv 45 tuhande piiri. 2. aprilli õhtuks oli ametlikult kinnitatud haigusjuhtumeid 1 000 000, haigusse oli surnud 51 142 inimest, haigusest oli tervenenud üle 200 tuhande inimese. 7. aprilli õhtupoolikuks oli ametlikult kinnitatud aktiivsete haigusjuhtumite arv (1 008 748) ületanud miljoni piiri. 15. aprilli hommikuks ületas ametlikult kinnitatud haigusjuhtumite arv kahe miljoni piiri, haiguse läbi hukkunuid oli enam kui 130 tuhat.

2020. aasta aprilli lõpuks oli kinnitatud haigusjuhtumite arv ületanud 3 miljoni piiri (millest enam kui 1 miljon juhtumit oli registreeritud Ameerika Ühendriikides), haiguse läbi oli surnud enam kui 220 tuhat inimest. 

10. mail ületas nakatumisjuhtude arv maailmas 4 miljoni piiri, haiguse läbi hukkunuid oli ligi 280 tuhat. 20. mail ületas tuvastatud nakatunute arv 5 miljoni piiri, haiguse läbi oli surnud enam kui 326 tuhat inimest. Maikuu lõpul ületas registreeritud nakatunute arv 6 miljoni piiri, haiguse läbi oli surnud enam kui 369 tuhat inimest.

Juuni alul ületas ametlikult kinnitatud nakkusjuhtumite arv maailmas 7 miljoni piiri, Ameerika Ühendriikides 2 miljoni piiri; haiguse läbi oli surnud enam kui 400 tuhat inimest. Juuni keskel ületas ametlikult kinnitatud nakkusjuhtumite arv maailmas 8 miljoni piiri. Worldometeri andmeil ületas kinnitatud nakkusjuhtumite arv maailmas 22. juunil 9 miljoni piiri, haiguse läbi oli surnud enam kui 470 tuhat inimest.

28. juuni seisuga ületas ametlikult kinnitatud nakatunute arv 10 miljoni piiri, haigusse oli surnud ligi pool miljonit inimest; ligikaudu veerand kõigist maailmas registreeritud nakatumis- ja surmajuhtumitest oli registreeritud Ameerika Ühendriikides. 3. juulil ületas nakatunute arv maailmas 11 miljoni piiri, haiguse läbi oli surnud üle 520 tuhande inimese; vähem kui nädal aega hiljem, 9. juulil, ületas nakatunute arv maailmas 12 miljoni piiri. Our World in Data andmetel oli 15. juulil maailmas 13,3 miljonit ametlikult kinnitatud nakatunut, haigusse oli surnud 578 319 inimest; sama allika andmetel oli 18. juulil nakatunute arv 14,04 miljonit, haigusse oli surnud 597 148 inimest.

Our World in Data andmetel oli 23. juulil maailmas 15,2 miljonit nakatunut ja 623 285 haigusse surnut; 26. juulil ületas nakatunute arv 16 miljoni piiri ja haiguse läbi oli surnud 645 242 inimest. Our World in Data andmetel ületas kinnitatud nakatumisjuhtumite arv maailmas 17 miljoni piiri 30. juulil, koroonasse oli surnud 666 856 inimest; Neli päeva hiljem, 3. augustil, oli nakatunute arv ületanud 18 miljoni piiri, ametlikult kinnitatud surmajuhtumite arv oli sama päeva seisuga 689 423; 7. augusti seisuga oli nakatunuid 19,08 miljonit, surmajuhtumeid 714 626.

20 miljoni nakatunu piir ületati 11. augustil, koroonasse oli surnud 731 248 inimest; augusti eelviimaseks päevaks oli nakatunud 25 030 000 inimest, haigusse oli surnud 843 158 inimest.

30 miljoni nakatunu piir ületati 18. septembril, kui haiguse läbi oli surnud enam kui 940 tuhat inimest. Haiguse läbi surnute arv ületas 1 miljoni piiri 29. septembril 2020.

2020. aasta 31. detsembriks oli maailmas nakatunud vähemalt 83,42 miljonit inimest, haiguse läbi oli jätnud elu vähemalt 1,82 miljonit inimest. 2021. aasta 15. jaanuari seisuga oli haiguse läbi surnud vähemalt 2,01 miljonit inimest ja nakatunuid oli vähemalt 93,88 miljonit. 2021. aasta aprilli lõpuks oli tuvastatud üle 150 miljoni nakatunu.

Levik Eestis 

Eestis tuvastati esimene haigusjuhtum Tallinnas 2020. aasta 27. veebruari varahommikul (avastati küll 26. veebruari õhtul; nakatunu tuli samal päeval bussiga Riiast Eestisse). Teine haigusjuhtum tuvastati 3. märtsil Tartus ja kolmas 4. märtsil Tallinnas; nakatunud saabusid 29. veebruari lennuga Bergamost Riiga, haigestunud liikusid lennujaamast Eestisse isiklike sõiduvahenditega. Kaitsemeetmete väljatöötamiseks moodustati 27. veebruaril töörühm sotsiaalminister Tanel Kiige juhtimisel. 12. märtsil kuulutati välja eriolukord, mille raames võetud meetmeid aja jooksul karmistati. Eriolukord kestis 17. maini.

Esimene koroonasse nakatunu suri Eestis 25. märtsil – 83-aastane Hiiumaalt pärit naine, kes hospitaliseeriti Lääne-Tallinna keskhaiglasse 20. märtsil.

Pandeemia algusperioodil 2020. aasta kevadel levis viirus kõige jõudsamalt Saaremaal. Hiljem levis haigestumine rohkem Harju ja Ida-Viru maakondades.

Nakatumise näitajad hakkasid enam tõusma 2020. aasta teises pooles ning eriti 2021. aasta algul. 2021. aasta märtsi alguseks tõusis Eesti nakatumisnäitaja üle tuhande ning kuu keskpaigaks oli Eesti uute nakatunute suhtarvult maailmas esimene. Sama kuu lõpuks oli haiglaravil üle 700 patsiendi ning selle kuu jooksul suri kokku 309 koroonaviirusega nakatunud inimest. Alates 11. märtsist 2021 hakati taas rakendama ulatuslikumaid piiranguid haiguse leviku takistamiseks.

Taas kasvas nakatumine 2021. aasta sügisel ning kui detsembris hakkas levima uus omikrontüvi, siis tõusid nakatumisnäitajad selle tulemusel järgmise aasta algul uute rekorditeni. 2022. aasta kahe esimese kuu jooksul tuvastati 256 960 uut nakatunut, mis moodustas ligi 51,5% kõigist selleks hetkeks tuvastatud nakatunutest. Seejärel aga uute nakatunute arv vähenes ja märtsis pöördus langusele ka haiglaravi vajavate koroonapatsientide hulk.

Esimesed juhtumid

Viited

Välislingid 
 Excess mortality during COVID-19: Deaths from all causes compared to previous years, all ages, Our World in Data