joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Harilik hobukastan

Harilik hobukastan (Aesculus hippocastanum; ka kastan) on liik puid perekonnast hobukastan.

Kirjeldus
Harilik hobukastan on kuni 25 m kõrgune puu. Puhkemata kevadised pungad on kleepuvad. Suured, sõrmjad, 5–7 lehekesega liitlehed on vastakud ja pikarootsulised. Lehekeste serv on ebaühtlaselt saagjas.

Õied koonduvad suurteks, kuni 30 cm pikkusteks püstisteks õisikuteks, mida nimetatakse türssideks. Valgete, punakate täppidega õite kroonlehtede servad on narmastunud. Õitseb mais–juunis. 

Viljaks on ogaline, kerajas kupar, mis avaneb kolmeks osaks. Kupras leidub 1–3 suurt, kastanimunaks kutsutavat seemet.

Levila ja kasvukoht
Pärit Vahemere maade idaosast. Eestis kasvab harilik hobukastan introdutseeritud liigina, peamiselt parkides.

Välislingid 

 

 Harilik hobukastan: liigikirjeldus
 Harilik hobukastan: täiendav info

Seebipuulised
Eesti kultuurtaimed
Sifoon

Sõnal "sifoon" (vanakreeka keeles siphōn 'toru') on mitu tähendust.

Sifoon ehk sifoontoru on kõver toru vedeliku juhtimiseks kõrgemalt tasemelt madalamale.
Sifoon ehk sifoonpudel on joogi gaseerimise nõu.
Sifoon on geograafias maa-aluse voolukanali põlvjas käänd püsttasandis.
Sifoonallikas
Sifoon ehk putkes on mõnede loomade (nt limuste) torujas elund

Vaata ka
Sifoonvalu

Kasutatud kirjandus
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.
Makó

Makó (rumeenia Macǎu, jidiši מאַקאָוו) on linn Ungaris Csongrád-Csanádi komitaadis. Asub Marosi paremkaldal Rumeenia piiri lähedal.

Viited

Välislingid 
 Makó koduleht 

Ungari linnad
Transformatsioon

Transformatsioon ehk transformeerimine on millegi muundamine, ümberkujundamine, teisendamine.

Sõna on kasutusel ka terminina:

Transformatsioon ehk geneetiline transformatsioon on mõiste geneetikas.
Transformatsioon on lingvistikas lause või selle osa teatav grammatiline teisendus, mille puhul põhitähendus ei muutu.
Transformatsioon on mõiste generatiivgrammatikas.

Viited

Kasutatud kirjandus
EE 9. köide, 1996.
Tekstiilikunstnik

Tekstiilikunstnik on kunstnik, kes tegeleb tekstiilikunstiga.

Tekstiilikunstnikke
Mari Aakre
Virve Aben
Mari Adamson
Irina Baleva
Ainikki Eiskop
Ehalill Halliste
Ellen Hansen
Helen Kauksi
Signe Kivi
Hilja Kulles
Ivika Kärmik
Liivia Leškin
Galina Leškina
Aet Ollisaar
Päikki Priha
Saima Priks
Anu Raud
Ilme Rätsep
Leida Soom
Juuli Suits
Mall Tomberg

Välislingid
Eesti Tekstiilikunstnike Liit
Tallinna Kunstigümnaasium

Tallinna Kunstigümnaasium (varem Tallinna 24. Keskkool, Kopli Kunstikeskkool; nimetatud ka Kopli kool, Kopli kunstikool) on gümnaasium Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas. Koolihoone asub aadressil Kopli tänav 102A.

Üldhariduskoolis antakse kunstialast süvaõpetust alates 1965. aastast.

Kooli direktorid 
Johannes Suurmets (1936–1944), 
Alma Kaik (1947–1953), 
Salme Vapper (1956–1962), 
Harri Kelder (1965–1971), 
Ants Kuutmaa (1971–1973), 
Jaan Pikas (1973–1977), 
Viivi Läll (1977–1984), 
Arvi Laanet (1990–1995), 
Märt Sults (1995–2015),
Mari-Liis Sults (2015–)

Ajalugu
Kooli eelkäijaks on Vene-Balti tehase ja Tallinna laevaehitustehase 1914 avatud 4-klassiline algkool, mis 1917 evakueeriti Venemaale. 1921–1922 tegutses taas tehase eraalgkoolina.

1922. aasta sügisel sai koolist Tallinna 26. Algkool, 1944–1952 kandis kool nime Tallinna 26. Mittetäielik Keskkool ja 1952–1956 Tallinna 26. 7-aastane Kool. Kool kandis 1956–1989 nime Tallinna 24. Keskkool ja 1989–2000 Tallinna Kopli Kunstikeskkool.

Välislingid

Koduleht
 "Tallinna Kunstigümnaasium loob oma tiiva alla demokraatlikku kooli" ERR, 7. mai 2019

Põhja-Tallinna koolid
Tundlikkus

Tundlikkus on millegi võime millelegi reageerida; mõnikord ka selle määr. Sõna on kasutusel ka terminina.

Tundlikkus ehk sensiiblus on bioloogias ja psühholoogias organismi või selle osa võime reageerida ärritaja(te)le.
Tundlikkus on tehnikas seadme või materjali millelegi reageerimise määr.

Vaata ka
Sensitiivsus 
Lõhkeaine tundlikkus
Tundlikkuslävi

Kasutatud kirjandus
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.
Raamatu ja roosi päev

Raamatu ja roosi päev (ka rahvusvaheline raamatu ja autoriõiguste päev) on 23. aprillil tähistatav raamatupüha. Eri maades on sel erinev nimetus ja tähendus.

Kataloonias on 23. aprill kui püha Jüri päev olnud juba 1436. aastast ka "roosipäev", mil armsamad kinke vahetavad, sarnaselt tänapäeval levinud valentinipäevaga. Raamatu ja roosi päevaks muutus see 1920. aastatel. Eri andmeil kas 1923. või 1926. aastal vahetati Kataloonias sel päeval esimest korda raamatuid. Teise versiooni kohaselt pärineb püha idee Barcelona raamatukaupmehelt, kes raamatumüügi suurendamiseks leiutas uue kombe: sel päeval kinkigu iga mees naisele roos ja naine mehele raamat.

15. novembril 1995 kuulutas UNESCO 23. aprilli rahvusvaheliseks raamatu ja autoriõiguste päevaks (World Book and Copyright Day või International Day of the Book, resolutsioon nr 3.18).

Tänapäeval toimuvad 23. aprillil mitmel pool maailmas raamatulaadad või muud kirjandusüritused. Hispaanias loetakse kahepäevasel lugemismaratonil ette Miguel de Cervantese raamat "Don Quijote" ning Alcalá de Henareses annab Hispaania kuningas üle Miguel de Cervantese auhinna. Suurbritannias ja Iirimaal tähistatakse raamatupäeva märtsi esimesel neljapäeval, et see ei langeks koolides lihavõttevaheajale. Rootsis on tähtpäeva nimetus Världsbokdagen ('maailma raamatupäev'), 2000. ja 2011. aastal tõsteti see lihavõtete vältimiseks 13. aprillile.

23. aprill on tähtis ka kirjandusloos. Tuntud autoritest sündisid sel päeval Maurice Druon, Vladimir Nabokov, Manuel Mejía Vallejo ja Halldór Laxness, surid aga Miguel de Cervantes, Inca Garcilaso de la Vega ja William Shakespeare (kõik kolm 1616. aastal).

Eestisse jõudis raamatu ja roosi päeva tava 1998. aastal. Muu hulgas tähistatakse seda Tartu kirjandusfestival Prima Vista raames.

Välislingid
 Raamatu ja roosi päev Eesti Lastekirjanduse Keskuses
 "World Book and Copyright Day – April 23" UNESCO kodulehel

Raamatud
Pühad

fr:Sant Jordi
Pontedeerialised

Pontedeerialised (Pontederiaceae) on kommeliinilaadsete seltsi kuuluv veetaimede sugukond.

Pontedeerialiste sugukonda kuulub muu hulgas erakordselt invasiivne harilik vesihüatsint.

Perekonnad
Eichhornia (vesihüatsint)
Eurystemon
Heteranthera
Hydrothrix
Monochoria
Pontederia (pontedeeria)
Reussia
Scholleropsis
Zosterella

Välislingid

 The Families of Flowering Plants

Üheidulehelised
Meemo Mäelo

Meemo Mäelo (10. oktoober 1928 Tartu – 21. august 1998 Stockholm) oli eesti ühiskonnategelane.

Ta oli Bernhard ja Helmi Mäelo poeg. Ta põgenes 1944. aastal koos vanematega Saksamaale, kust pere siirdus 1945. aastal Rootsi. 

Ta lõpetas Stockholmi Ülikooli fil. mag. (1955) ja Uppsala Ülikooli fil. lic. (Briands plan om Europas förenta stater 1929–30 och reaktioner i de nordiska länderna – Briand'i Euroopa Ühendriikide kava 1929–30 ja selle vastukaja Põhjamaades). Oli Üliõpilasselts Raimla liige.

Samaaegselt õpingutega töötas ta Rootsi koolides õpetajana. 

Jäänud invaliidsuspensionile, osales Meemo Mäelo eesti organisatsioonide tegevuses (Eesti Komitee, Rootsi-Eesti Õpperaamatufondi, Eesti Õpetajate Keskühingu, Eesti Gümnaasiumiõpetajate Ühingu, Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis ja Eesti Teadusliku Instituudi juhatuse liige).

Isiklikku
Ta oli abielus Margot du Pau'ga.

Kirjandus
Paul Laan. "Meemo Mäelo in memoriam". Teataja nr 8, 26. september 1998. Lk 7

Eesti ajaloolased
Stockholmi Ülikooli vilistlased
Üliõpilaste Selts Raimla liikmed
Eestlased Rootsis
Sündinud 1928
Surnud 1998
Pekka Alava

Pekka Alava (28. november 1897 – 20. jaanuar 1977) oli soome skulptor.

Ta esines näitustel alates 1933. aastast.

Pekka Alava teoste hulgas on purskkaev "Kalapoika" (1947) Porvoos ja muu hulgas portreesid.

Ta osales paljudel avalikel võistlustel. Aastal 1954 peetud Marssal Mannerheimi ratsamonumendi esimesel ideedevõistlusel sai ta kolmanda auhinna.

Välislingid
 Kuvataiteilijamatrikkeli
 Pekka Alava

Soome skulptorid
Sündinud 1897
Surnud 1977
Pulp

Sõnal "pulp" on mitu tähendust.

Pulp on bioloogias pehme kude.
Põrnapulp
Hambapulp ehk hambasäsi
Pulp ehk tärkliseraba on põllumajanduses tärklisetootmise jääk, millest tärklis on välja pestud.
Pulp on tehnikas tahke peenmaterjali heljum (suspensioon).
Pinnasepulp
 Pulp on Briti ansambel

Kasutatud kirjandus
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.
Tuberkul

Sõnal "tuberkul" (ld tuberculum 'kühmuke, mügarake') on mitu tähendust:

Tuberkul ehk köbruke on anatoomias luul või muul elundil olev kühm.
Tuberkul on tuberkuloosi korral tekkiv köbruke(ne).
Tuberkul on paleontoloogias selgrootute skeleti pinnal olev kühmuke.

Kasutatud kirjandus
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  
EE 9. köide, 1996.
Kampsun

Kampsun on lõngast silmuskoes kootud või heegeldatud üle pea selga tõmmatav või eest kinnitatav (nööpidega, tõmblukuga vm) pikkade varrukatega riietusese.

Kampsun võib olla ümara, V-kaeluse või kõrge kaelusega. Kampsunil võivad olla taskud.

Üle pea selga käivat kõrge kraega kampsunit võidakse nimetada sviitriks. Üle pea tõmmatavat kraeta kampsunit nimetatakse pulloveriks, eest nööbitavat õhemat kampsunit nimetatakse kardiganiks.

Etnograafia
Eesti etnograafias oli kampsun villasest riidest tehtud naistejakk, mida kanti särgi peal, ulatusega veidi üle vöökoha.  Ta oli avara rinnalõike, pikkade varrukate ning haagitavate hõlmadega, krae puudus. Nimetatud ka pihtkuub, vähekuub, kampsik, Saaremaal abukäised, Hiiumaal vähejäku, läänemurdes pelts, Tartu ja Võru murdes pihtsärk.

Kampsun oli Euroopas laialdaselt tuntud, samuti Baltikumis. 18. sajandil kasutati kampsunit rahvarõivana Saaremaal ja Lõuna-Eestis, 19. sajandi lõpuks oli levinud aga üle kogu Eesti, v.a. Setumaa.
Traditsiooniline riideese oli ta Tartumaal ning Võrumaal. Vanemad kampsunid olid lõikelt sarnased pikk-kuue ülaosaga. Eesti mandriosas tehti kampsunitel küljeõmblus keha järgi, voltidega seljal, lisaks õmmeldi kampsuni alläärde riideriba, milles olid kas ühtlaselt või rühmiti voldid ehk seesid. Saaremaal erinesid kampsunid kihelkondade kaupa.

19. sajandi lõpus hakati kandma kampsuneid, mida kooti villasest lõngast.

Vaata ka
Arani kampsun
Islandi kampsun
Džemper
Jakk (rõivaese)
Vatt (riietus)
Vest

Viited

Kirjandus 
 Eesti rahvariiete ajalugu. Ilmari Manninen. 1927, 2009.

Välislingid 
 Kampsun. Eesti Rahva Muuseum
 Kampsun, naiste. Eesti Rahva Muuseum

Riietus
Eesti etnograafia
Eesti rahvakultuur
Degeneratsioon

Degeneratsioon on taandareng, mandumine, allakäik; väärastumine.

Sõnal on ka konkreetsemaid tähendusi:
Degeneratsioon ehk taandareng on bioloogias rakkude, kudede, elundite, organismide ja populatsioonide taandareng.
Degeneratsioon on meditsiinis raku, koe, elundi või organismi mandumine.
Degeneratiivne haigus
Degeneratsioon ehk väärastumine on mõiste põllumajanduses (aretuses).
...

Vaata ka
Regeneratsioon

Kasutatud kirjandus
Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
TEA entsüklopeedia 5. köide, 2010
Keskkonnasõnaraamat 2004  (vaadatud 16.04.2012)
Sünnitus

Sünnitus ehk sünnitamine on raseduse kulminatsioon, kus üks või mitu loodet väljub naise emakast. 

Loote emaihust väljumist nimetatakse sünnituseks, kui rasedus on kestnud vähemalt 28 nädalat. Kui rasedus katkeb või katkestatakse enne seda, nimetatakse seda abordiks.

Normaalne sünnitus kulgeb kolmes etapis: 
 emakakaela avanemine, 
 loote väljumine emakast emakakaela ja tupe kaudu ning
 platsenta väljumine emakast.

Paljudel juhtudel on vaja teha keisrilõige – loode eemaldatakse ema kehast kirurgiliselt kõhu kaudu. Ameerika Ühendriikides moodustavad keisrilõikega sünnid 31,8% ja Kanadas 22,5% kõigist sündidest.

2021. aastal viidi läbi esimene uuring, milles uuriti valgusreostuse mõju lootele ja näidati, et seda tüüpi reostus võib enneaegse sünnituse määra suurendada 13%.

Vaata ka

Sünd
Aktiivsünnitus
Vastsündinu
Poegimine

Viited

Kirjandus
Marge Sillaots, Kodusünnitusel lapse surma põhjustanud ämmaemand sai tingimisi karistuse, Õhtuleht, 27. oktoober 2015

Ämmaemandus
Günekoloogia
Istra

Istra (vene keeles Истра) on linn Venemaal Moskva oblastis, Istra linnaringkonna (2017. aastani Istra rajooni) keskus.

Linn asub Moskvast 40 km kaugusel, Moskva–Riia raudtee ja Istra jõe ääres.

2010. aastal elas linnas 35 106 inimest.

16. sajandist on teada praeguse linna kohal Voskressenskoje küla, linnaõigused saadi 1781. aastal, kui asula kandis nime Voskressensk (Воскресенск). Praeguse nime sai linn Istra jõe järgi 1930. aastal.

Istras asub 1656. aastal asutatud mungaklooster.

Moskva oblasti linnad
Magunalised

Magunalised (Papaveraceae) on kaheiduleheliste taimede sugukond, mis kuulub seltsi tulikalaadsed.

Sugukonnas on umbes 30 perekonda ja 600 liiki. Sugukonna esindajaid võib leida peaaegu kõikjal maailmas, kuigi troopikas harva. Enamik liikidest on rohttaimed, kuid leidub ka väikesi põõsaid. On üheaastasi, kaheaastasi liike, aga ka püsikuid.

Eestis esindatud perekondi
Magun (Papaver)
Lõokannus (Corydalis)
Punand (Fumaria)
Vereurmarohi (Chelidonium)
Režiim

Režiim (prantsuse sõnast régime < ld regimen 'juhtimine, valitsemine') on mitmetähenduslik sõna.

Režiim on riigikord, valitsemisviis.
Autoritaarne režiim
Totalitaarne režiim
Režiim on  (rangelt) kindel elu‑, tegevus‑, töö‑ vm korraldus. 
Režiim on (nt seadmel, masinal) töötamise, toimimise tingimused. 
Režiim on looduslike (keskkonna)tegurite mõjumise või avaldumise rütm. 
Kliimarežiim
Mullarežiim
Põhjaveerežiim
Soojusrežiim
Veekogu või soo toiterežiim 
Veerežiim
Režiim on vajalike seaduste ja abinõude süsteem, nt majanduses, keskkonnakaitses. 
Säästurežiim
Kaitserežiim (nt kaitsealal)

Kasutatud kirjandus
Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
EE 8. köide, 1995
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.
Päis

Päis on millegi algusosa, pea.

Päis on infotehnoloogias sama mis päistiitel ehk leheküljepäis.
Päis ehk skooleks on paelussi keha eesosa.
...

Kasutatud kirjandus
EE 7. köide, 1994
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.
Antagonism (täpsustus)

Antagonism on lepitamatu vastuolu, vastuolulisus. Terminil on erialati konkreetseid tähendusi.

Antagonism on filosoofias ja sotsioloogias vaenulike ühiskondlike jõudude kokkupõrge ja nendevaheline lepitamatu võitlus.
Antagonism on ökoloogias teatav mikroobidevaheliste suhete vorm.
Antagonism on farmakoloogias toimeainete vastandlikkus.
Antagonism on füsioloogias lihaste tegevuse vastandlikkus.

Vaata ka
Antagonist

Kasutatud kirjandus
Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
EE 1. köide, 1985
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.
Assotsiatsioon

Assotsiatsioon (ladina sõnast associatio 'liitmine') võib tähendada:
Assotsiatsioon võib olla  koondis, liit, ühing. 
Assotsiatsioon ehk taimeassotsiatsioon on geobotaanikas taimekoosluste klassifitseerimise üksus, fütotsönooside tüüp.
Assotsiatsioon on keemias suhteliselt ebapüsivate osakeste – assotsiaatide teke.
Assotsiatsioon on mikrobioloogia mõiste eri liikidesse kuuluvate isendite ruumilise läheduse või sagedase kohtumise kohta, mis on vajalik nende liikide edukaks elutegevuseks.
Assotsiatsioon on mõiste psühholoogias.
 Vabade assotsiatsioonide meetod.
Assotsiatsioon on mõiste statistikas.
Astronoomias räägitakse täheassotsiatsioonidest.
Assotsiatsioon on C. Fourier' termin utoopilise ideaalse tulevikuühiskonna kohta.

Vaata ka
assotsiatiivsus
assotsiatsionism
assotsiatsioonijalgpall

Kasutatud kirjandus
Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006
EE 1. köide, 1985
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  
TEA entsüklopeedia 3. köide, 2009
Ökoloogialeksikon
Konjugatsioon

Konjugatsioon on millegi ühinemine või ühendumine.

Bioloogias
Konjugatsioon võib tähendada kas
sugurakkude ühinemine viljastumisel;
ainuraksete ajutine liitumine ja nende tuumade vahetumine kui nende sugulise sigimise vorme;
homoloogiliste kromosoomide paarumine meioosis;
homoloogiliste kromosoomide paarumine mitoosis ehk somaatiline konjugatsioon; 
geneetilise materjali kandumine ühest bakterirakust teise.

Keeleteaduses
Konjugatsioon võib tähendada kas
pööramist või
pöördkonda.

Vaata ka
Konjugeerunud sidemed (keemias)

Kasutatud kirjandus
EE 5. köide, 1990
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.
Kutiikula

Kutiikula võib tähendada

Kutiikula on epidermirakkude välispinna tugevam kate selgrootute kehal.
Kutiikula on nahkjas väliskiht, mis on moodustunud taime kattekoerakkude eritistest.
Stabilisatsioon

Stabilisatsioon ehk stabiliseerimine on millegi stabiilseks tegemine, püsivaks muutmine.

Stabiliseerumine on ökoloogias protsess, milles orgaanilised ained muunduvad kas anorgaaniliseks või väga aeglaselt lagunevaks.
Stabiliseerimine on keemias ja füüsikas teatud keemilises reaktsioonis või füüsikalises protsessis stabilisaatori(te) kasutamine. 
Stabiliseerimine on ehituses sideainetega töödeldes tee ehitusmaterjalide või pinnase omaduste parandamine.

Vaata ka
Stabiilsus
Stabilisaator

Kasutatud kirjandus
EE 8. köide, 1995
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  
Keskkonnasõnaraamat 2004  (vaadatud 12.04.2012)
The Verve

The Verve oli inglise rokkansambel, mis loodi 1989. aastal Wiganis. Ansamblisse kuulusid esialgu solist Richard Ashcroft, kitarrist Nick McCabe, basskitarrist Simon Jones ja trummar Peter Salisbury. Hiljem liitus ansambliga kitarrist ja klahvpillimängija Simon Tong. 

Tänu shoegazingule ja space rockile avastas ansambel enda jaoks psühhedeelse kõla, mida rakendati nii helisalvestistel kui ka kolmel albumil. Ansambel on üle elanud nime- ja koosseisu muutusi ning lahkuminekuid, ansambli liikmetel on olnud terviseprobleeme, narkootikumide kuritarvitamist ja eri põhjustel kohtukaasusi. Ajakiri Filter on viidanud neile kui ühele kokkukasvanumale, kuid samas püsimatumale ansamblile ajaloos.

Ansambli läbimurre toimus 1997. aastal albumiga "Urban Hymns", mis oli suurima läbimüügiga album Briti edetabeli ajaloos. Sellel albumil olevast laulust "Bitter Sweet Symphony" sai ülemaailmne hitt. 1998. aastal võitis ansambel kaks Briti popmuusika auhinda ning märtsikuus olid nad ka ajakirja Rolling Stone esikaanel. 1999. aasta veebruaris esitati "Bitter Sweet Symphony" Grammy auhinnale parima rokklaulu kategoorias. 

Varsti pärast läbimurret, 1999. aasta aprillis, otsustas ansambel sisekonfliktide tõttu tegutsemise lõpetada. Kaheksandal lahusoleku aastal eitas Ashcroft uuesti kokkutulemist, öeldes, et tõenäolisem on saada lavale kõik neli The Beatlesi liiget kui The Verve.

Ansambli algne koosseis tuli taas kokku 2007. aasta juunis. Sama aasta lõpus alustasid nad tuuri ning 2008. aasta augustis anti välja album "Forth". 2009. aastal läks ansambel aga kolmandat korda lahku.

Viited

Välislingid 
 Koduleht

Verve
Punalehik

Punalehik (Entoloma) on perekond sugukonnast punalehikulised.

Selles perekonnas on umbes 1000 liiki.

Eestis on punalehikuid uurinud Vello Liiv.

Eesti liigid
Entoloma alvarense
Entoloma aprile – Aprilli punalehik
Entoloma araneosum
Entoloma asprellum
Entoloma bloxamii – Bloxami punalehik
Entoloma byssisedum – Külg-punalehik
Entoloma caccabus
Entoloma caesiocinctum
Entoloma catalaunicum – Kataloonia punalehik
Entoloma cetratum – Sätendav punalehik
Entoloma chalybaeum
Entoloma clandestinum
Entoloma clypeatum – Kilp-punalehik
Entoloma cocles – Sooneline punalehik
Entoloma conferendum – Risteoseline punalehik
Entoloma conocybecystis
Entoloma corvinum – Vares-punalehik
Entoloma costatum
Entoloma cuneatum
Entoloma cyanulum
Entoloma depluens
Entoloma depressum
Entoloma dichroum
Entoloma dysthaloides
Entoloma elodes
Entoloma euchroum – Puidu-punalehik
Entoloma excentricum – Ekstsentriline punalehik
Entoloma formosum
Entoloma griseocyaneum – Hallikassinine punalehik
Entoloma hebes
Entoloma hirtipes
Entoloma hirtum
Entoloma incanum – Roheline punalehik
Entoloma infula
Entoloma inusitatum
Entoloma jubatum
Entoloma juncinum
Entoloma korhonenii
Entoloma lactarioides
Entoloma lampropus – Hall punalehik
Entoloma lanicum –  Naba-punalehik
Entoloma lanuginosipes
Entoloma leochromus
Entoloma lepidissimum
Entoloma linkii
Entoloma lividoalbum – Kobar-punalehik
Entoloma lividocyanulum
Entoloma longistriatum
Entoloma luridoalbum
Entoloma majaloides
Entoloma mammosum – Näsa-punalehik
Entoloma melanochroum
Entoloma minutum
Entoloma mougeotii – Violett-punalehik
Entoloma murraii
Entoloma mutabilipes
Entoloma nefrens
Entoloma neglectum
Entoloma nigrocinnamomeum
Entoloma niphoides
Entoloma nitidum – Sinine punalehik
Entoloma ochromicaceum
Entoloma papillatum – Näsa-punalehik
Entoloma parkensis
Entoloma phaeocyathus
Entoloma plebejum
Entoloma pleopodium – Kollane punalehik
Entoloma poliopus
Entoloma politoflavipes
Entoloma politum
Entoloma porphyrophaeum – Pruun punalehik
Entoloma prunuloides  – Jahu-punalehik
Entoloma querquedula
Entoloma repandum
Entoloma rhodopolium – Läik-punalehik
Entoloma rhombisporum
Entoloma rhynchocystidiatum
Entoloma roseotinctum
Entoloma roseum – Roosa punalehik
Entoloma rugosum
Entoloma rusticoides
Entoloma sacchariolens
Entoloma sepium
Entoloma sericatum
Entoloma sericellum –  Kreem punalehik
Entoloma sericeum –  Siid-punalehik
Entoloma serrulatum –  Mustserv-punalehik
Entoloma sinuatum – Hiid-punalehik
Entoloma sodale – Hall punalehik
Entoloma sordidulum
Entoloma speculum
Entoloma sphagneti
Entoloma sphagnorum
Entoloma tjallingiorum
Entoloma turbidum – Määrdunud punalehik
Entoloma turci
Entoloma undatum – Hõlmine punalehik
Entoloma vernum –  Kevad-punalehik
Entoloma viiduense – Viidu punalehik
Entoloma violaceozonatum

Punalehikulised
Punalehikulised

Punalehikulised (Entolomataceae) on sugukond šampinjonilaadsete seltsist. 

Sugukonnas on kokku üle 1500 liigi.

Perekonnad
Entoloma – punalehik 
Rhodocybe – punaheinik
Clitopilus – harmik
Auris Rätsep

Auris Rätsep (sündinud 2. jaanuaril 1969 Paides) on Eesti ettevõtja.

Lõpetas 1987. aastal Tallinna 7. Keskkooli (hilisem Tallinna Inglise Kolledž) ja on TIK Vilistlaskogu liige, 2015. aastal algatas koolis tegutsenud sulgpallitreener Koit Muru mälestusturniiri (Muruturniir) traditsiooni.

Töötanud 1989–1990 Kommertskeskuses INREKO Eesti ja Venemaa kaubandusspetsialistina, 1990–1993 INREKO Laeva AS / Lindaliini (Linda Line / Estonian New Line) reisijateveo osakonna looja ja juhatajana ning 1993 Olari Taali meeskonnas Eesti Hoiupanga müügijuhina. 

1993. aastal asutas plaadifirma Aidem Pot (Records). Asutas koos Tiit Trevega 1999. aastal festivali "Hea Toidu Festival – Grillfest" ja on alates 2007. aastast selle peakorraldaja (Eesti Festivalid).  

1998. aastal asutas koos Ivar Männikuga Eesti popmuusika aastaauhinna Kuldne Plaat (www.kuldneplaat.ee).  

Eesti Barbecue Assotsiatsiooni, Eesti Grilliliidu (www.grilliliit.ee) ja Avalike ürituste korraldajate liidu (www.liit.ee) asutaja.  

Eesti Messid (www.eestimessid.ee), Eesti Festivalid (www.eestifestivalid.ee), Eesti Konverentsid (www.konverents.ee) ja Eesti Kontserdid (www.eestikontserdid.ee) asutaja. 

Eesti ettevõtjad
Sündinud 1969
Nikolai Žukovski

Nikolai Žukovski (vene keeles Николай Егорович Жуковский, Nikolai Jegorovitš Žukovski;  17. jaanuar (vkj 5. jaanuar) 1847 Orehhovo, Pokrovi maakond, Vladimiri kubermang, praegune Sobinka rajoon, Vladimiri oblast – 17. märts 1921 Moskva) oli Venemaa  mehaanikateadlane ja matemaatik, kes tegutses aero- ja hüdrodünaamika alal. Žukovski oli Moskva ülikooli professor ja Peterburi Teaduste Akadeemia korrespondentliige. Teda tuntakse kui Venemaa lennunduse isa.

Haridustee 
 1858 alustas õpinguid Moskva 4. gümnaasiumis, mille lõpetas 1864.
 1868 lõpetas Moskva ülikooli matemaatika-füüsikateaduskonna.
 1876 sai magistrikraadi, magistritöö teema oli "Vedela keha kinemaatika".
 30. aprillil 1882 kaitses doktoritöö «О прочности движения» (O protšnosti dviženija) rakendusmatemaatikas, vabatõlkes võiks pealkiri olla 'liikumise tugevusest (vastupidavusest)'.

Õpilased
Tema õpilaste hulgas on Jānis Akermanis (John D. Akerman), Aleksandr Arhangelski, Leonid Assur, Nikolai Delone, Aleksandr Mikulin, Leonid Leibenzon, Boriss Stetškin, Sergei Tšaplõgin ja Andrei Tupolev.

Tunnustused
1894 Keiserlik Peterburi Teaduste Akadeemia korrespondentliige
1905—1921 Moskva matemaatikaühingu president (Московское математическое общество)
1910 Tartu ülikooli auliige
1910 Moskva ülikooli teeneline professor

Mälestuse jäädvustamine

Tema nime kannavad Aero- ja Hüdrodünaamika Keskinstituut ehk TsAGI (ЦАГИ – Центральный аэрогидродинамический институт им. профессора Н. Е. Жуковского, Professor N. J. Žukovski nim. Aero- ja Hüdrodünaamika  Keskinstituut) ja Žukovski linn ning Kuu kraater taevakeha tagaküljel.
Õhujõudude Inseneriakadeemia
 Žukovski rahvusvaheline lennujaam (IATA: ZIA, ICAO: UUBW) (Международный аэропорт «Жуко́вский») (55°33′12″ 38°09′06)

Vaata ka 
 Kutta-Žukovski teoreem
 Žukovski Lennuväe Akadeemia
 MAGI
 NACA – National Advisory Committee for Aeronautics
 L’Etablissement Central de l’Aérostation Militaire Meudonis, Pariisi eeslinnas
 Tiivaprofiil
 Tuuletunnel

Viited

Välislingid
Nikolai Žukovski
Nikolai Egorovich Zhukovsky
2003, S. Strizhevsky, Nikolai Zhukovsky: Founder of Aeronautics, "The Father of Russian Aviation"
TsAGI ajalugu 
Avioprofiilide teatmik
22. mai 2014, Мосфильм 1950, Жуковский, youtube.com

Venemaa teadlased
Sündinud 1847
Surnud 1921
West Bromwich

West Bromwich on linn Inglismaal West Midlandsi linnkrahvkonnas Sandwellis.

Linn asub 8 km Birminghamist loodes. 2001. aastal elas West Bromwichis 136 940 inimest.

Ajalugu
West Bromwichi on esmamainitud "Viimsepäevaraamatus" 1086. aastal. 12. sajandist oli seal benediktlaste klooster. 

19. sajandil avastati kivisöe leiukohad ning linn kasvas tänu tööstusele kiirelt. 1950. ja 1960. aastatel asus linna märkimisväärne hulk immigrante Indiast ning Kariibi saartelt. 1970.–1980. aastate majanduslangus sundis sulgema mitmeid kohalikke tehaseid. 20. sajandi lõpuaastatest on piirkonnas loodud uusi ettevõtteid, mis on veidi leevendanud tööpuudust, kuid see on siiski kogu linnkrahvkonna suurim ning on 2008. aastast uue majanduslanguse tõttu jälle kasvanud.

Vaata ka
West Bromwich Albion FC
Barnsley

Barnsley on linn Inglismaal Lõuna-Yorkshire'i linnkrahvkonna Barnsley ringkonnas.

Linn asub 19 km Sheffieldist põhjas, 27 km Leedsist lõunas ja 23 km Doncasterist läänes. 2001. aastal elas Barnsleys 71 599 inimest.

Barnsley on endine kivisöe kaevandamise ja klaasivalmistamisega tegelev tööstuslinn. 20. sajandil nende tööstusharude tähtsus langes. Barnsleys on pikk puhkpilliorkestrite traditsioon.

Vaata ka
Barnsley FC

Suurbritannia linnad
Coventry

Coventry on linn Inglismaal West Midlandsi linnkrahvkonnas.

See on suuruselt Inglismaa üheksas ja kogu Suurbritannia üheteistkümnes linn. Coventry elanike arv koos ümbritsevate aladega (linnkrahvkonna linnaosa) oli 2010. aastal 315 800.

Coventry asub 153 km Londoni keskusest loodes ja 31 km Birminghamist idas.

Coventry sõlmis maailma esimese sõpruslinna sideme Stalingradiga Teise maailmasõja ajal.

Vaata ka
Coventry City FC

Viited
Boulogne-sur-Mer

Boulogne-sur-Mer on linn Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

2009. aastal elas linnas 43 310 inimest.

Rahvaarvu muutused

Vaata ka 
 US Boulogne

Viited 

Pas-de-Calais' departemangu vallad
Siiri Iismaa

Siiri Epp Iismaa on eesti päritolu Austraalia molekulaarbioloog ja biokeemik.  

Töötades Austraalias ja USAs on ta uurinud mitmeid olulisi bioloogilise tähtsusega proteiine ja tema uurimustulemused on edukalt selgitanud nende proteiinide struktuuri ja funktsiooni ensümoloogilisel ja füsioloogilisel tasemel. 

Canberras sündinud Siiri Epp Iismaa on teise põlve väliseestlane. Tema mõlemad vanemad töötasid meditsiinis ja see mõjutas laste karjääri valikut – pere kõik kolm tütart on täna seotud teadusega. S. Iismaa alustas põllumajandustaimede geeniuuringutega ja sellest ajast on tema nimel tänini mitu ristikheina patenti. 

Viimasel ajal on dr Iismaa uurinud ühte proteiini nimega TG2 ja leidnud, et TG2 kuju ja asukoht mõjutavad tema tegevust. TG2 on pikliku kujuga ning see seob ennast mitmesuguste retseptorite külge aidates nende kaudu naha haavadel ja silma võrkkesta kriimustustel paraneda ning soodustades südamelihase paranemist peale infarkti. TG2 kuju raku sees on enamasti kokkutõmubunud, aga kui TG2 seob ennast kaltsiumiga, siis muutub selle kuju pikerkuseks. Kusjuures tal on eriline ensümaatiline tegevus, mida tal väljaspool rakku tavaliselt ei ole. Selle tegevusega TG2 muudab teisi proteiine rakus ja kui seda ensümaatilist tegevust aktiveeritatakse peaajuvähirakus, siis vähirakk enam ei jagune. 

Hiljuti on dr Iismaa leidnud oma uurimisrühmaga, kuidas südamelihase raku pinnal olevat alfa1-adrenoretseptori aktiveerimine toimetab kaltsiumi südamelihase rakku ja võimaldab südame kokkutõmbumist. Alfa1-adrenoretseptorite aktiveerimine aitab haigel südamel kokku tõmbuda, kui beeta‐adrenoretseptorid südamelihase raku pinnal kahanevad, näiteks peale isheemiatõbe, infarkti või südamepuudulikkuse puhul. Praegu dr Iismaa ja tema töörühm uurivad, miks südamelihase rakud tekivad kindlal hulgal organismi embrüonaalses eas ning ei jagune lapsepõlvest saadik ja miks neid ei asendata ka hävimise korral, näiteks peale infarkti. Tegemist on südamelihase raku pinnal oleva retseptoriga. Esialgsed uurimustulemused näitavad, et peale infarkti, kui selles retseptoris on mutatsioon, mis väldib retseptori korralikku töötamist, siis südamelihase rakud jagunevad ja asendavad hävitatud rakke. Dr Iismaa püüab leida kliinikus kasutamiseks sobivat vahendit, mis takistaks selle retseptori mõju südamelihases peale infarkti.

Välislingid
"Püramiidi tipus", ETV, 15. aprill 2012

Molekulaarbioloogid
Biokeemikud
Eestlased Austraalias
Austraalia teadlased
Sünniaeg puudub
Wigan

Wigan on linn Inglismaal Suur-Manchesteri linnkrahvkonnas.

Linn asub 13 km Boltonist edelas, 16 km Warringtonist põhjas ja 26 km Manchesterist idaloodes. 2001. aastal elas linnas 81 203 inimest.

Vaata ka
Wigan Athletic FC
Bradford

Bradford on linn Inglismaal West Yorkshire'i linnkrahvkonnas.

Linn asub 14 km Leedsist läänes ja 26 km Wakefieldist loodes. 2001. aastal elas Bradfordis 293 717 inimest.

Vaata ka
Bradford City AFC
Bradfordi Eesti Näitering
Tugitool

Tugitool on ühe inimese istumiseks mõeldud, seljatoe ja käetugedega, tavaliselt polsterdusega tool.

Vaata ka
diivan
kanapee
kiiktool

Mööbliesemed
Boniteet

Boniteet (ladina bonitās 'headus') ehk kasvukohaheadus ehk kõlviku väärtus on mulla (mulla boniteet), maa (maa boniteet) või metsa (metsa boniteet) suhteline väärtus.

Boniteet omistatakse objektile mingi väärtuse kvantitatiivse hindamise (boniteerimise) käigus. Et võrrelda boniteedi järgi näiteks metsi, moodustatakse boniteediklassid.

Vaata ka
Boniteerimine

Kasutatud kirjandus
Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Ökoloogia
Ivan Tuhkru

Ivan Tuhkru (ka Jaan Tuhkru; 12. märts 1914 Novgorodi kubermang – 10. september 1998 Tallinn) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane (kindralmajor). 

Ta lõpetas 1940. aastal sõjakooli ning teenis edaspidi soomusväes. Ta teenis aastatel 1945–1946 Nõukogude okupatsiooniväes Ida-Austrias ning saadeti 1946. aastal teenistusse Eesti NSV-sse.

Aastatel 1954–1975 oli ta Eesti NSV sõjakomissar.

Tuhkru suri 10. septembril Tallinnas ja maeti 16. septembril 1998 Tallinna Pärnamäe kalmistule.

Tunnustused
Punalipu orden

Isiklikku
Tema vend oli koolitegelane ja memuarist Paul Tuhkru.

Viited

Välislingid
Иван Иванович Тухкру биография. People.su
Ivan Ivani p. Tuhkru. Militaar.net 

Nõukogude Liidu kindralid
Eestlased Venemaal
Pärnamäe kalmistule maetud
Sündinud 1914
Surnud 1998
Formatsioon

Formatsioon on millegi formeerumine (tekkimine) või selle tulemus. Sõna on kasutusel ka terminina.

Formatsioon ehk täpsemalt ühiskondlik-majanduslik formatsioon on ühiskondlik ja majanduslik arenguaste marksismi ajaloofilosoofias. 
Formatsioon on botaanikas süntakson, taimkatte liigituse põhiüksusi, mis koosneb taimeassotsiatsioonidest.
Formatsioon on geoloogias ühesugustes geoloogilistes tingimustes tekkinud kivimite kompleks. 
Settekivimite formatsioon
Tardkivimite formatsioon

Kasutatud kirjandus
EE 3. köide, 1988
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  
Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
TEA entsüklopeedia 7. köide, 2011.
Fluktuatsioon

Fluktuatsioon ehk fluktueerumine on  ajutine korrapäratu keskväärtuse ümber kõikumine, siia sinna voogamine. Sõna on kasutusel ka terminina.

Fluktuatsioon ehk eriaastased muutused on ökoloogias populatsiooni, koosluse või ökosüsteemi muutumine mõne aasta kuni mitmekümne aasta jooksul.
Fluktuatsioon on meditsiinis kehavedeliku kaudu tajutav võdin, nt kõhuseina koputlemisel vesitõve puhul.
...

Kasutatud kirjandus
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  
Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
TEA entsüklopeedia 7. köide, 2011.
Lakuun

Lakuun on lünk, tühik; laugas. Sõnal on kasutusel ka terminina.

Lakuun on anatoomias mingi elundi (nt kurgumandli) väike pindmine süvend.
Lakuun on poliitikas vahelejätt või teema, mida ei hõlma rahvusvaheline õigus või teooria.
...

Kasutatud kirjandus
Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.
Dendriit

Dendriit ehk oksisjätke on närvirakukeha jätke (üks või mitu), mis juhib impulsse rakukeha suunas.

Vaata ka
Närvikude

Viited

Kasutatud kirjandus
"Meditsiinisõnastik", 2004, Kirjastus Medicina, ISBN 9985-829-55-7

Neurobioloogia
Neuroloogia
Närvisüsteem
Dendriit (täpsustus)

Dendriit on mitmetähenduslik sõna.

Dendriit ehk oksisjätke on bioloogias närviraku jätke.
Dendriit on paleontoloogias anorgaanilise päritoluga ebakivistis.
Dendriit on geoloogias eheda kulla ja hõbeda esinemisvorm.
Dendriit on matemaatikas võrreldavate objektide sarnasust näitav arvjoonis.

Kasutatud kirjandus
Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
EE 2. köide, 1987
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  
TEA entsüklopeedia 5. köide, 2010.
Inhibitsioon

Inhibitsioon ehk pärssimine ehk inhibeerimine on mingi protsessi vm aeglustamine, peatamine. Seda aeglustajat või peatajat nimetatakse sageli inhibiitoriks. Sõna on kasutusel ka terminina.

Inhibeerimine on organismi elutegevuse aeglustamine või peatamine
Inhibeerimine on keemilise reaktsiooni pidurdamine või takistamine. 
...

Vaata ka
Inhibiitor

Kasutatud kirjandus
Keskkonnasõnaraamat 2004  (vaadatud 15.04.2012)
Heinrich Neuhaus (pianist)

Heinrich Felix Neuhaus (vene Генрих Густавович Нейгауз; 31. märts/12. aprill 1888 Jelizavetgrad – 10. oktoober 1964 Moskva) oli saksa päritolu vene pianist ja muusikapedagoog.

Venemaa pianistid
Sündinud 1888
Surnud 1964
Immobilisatsioon

Immobilisatsioon ehk immobiliseerimine on mitmetähenduslik sõna: 

Immobilisatsioon on meditsiinis mingi kehaosa vm liikumatusse asendisse kinnitamine või sellisena hoidmine. 
Immobilisatsioon on majanduses vallasvara muutmine kinnisvaraks.
Kapitali immobilisatsioon
Immobilisatsioon on biokeemias bioaktiivse aine muutmine lahustumatuks, nii et säilib selle bioloogiline aktiivsus.

Vaata ka
immobilisaator
demobilisatsioon
mobilisatsioon
remobilisatsioon

Kasutatud kirjandus
EE 3. köide, 1988
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  
Keskkonnasõnaraamat 2004  (vaadatud 16.04.2012)
Karin Kask

Karin Kask (aastani 1943 Karin Mullas; 22. september 1919 Tallinn – 12. mai 1998 Valkla) oli eesti teatriteadlane ja kriitik.

Ta õppis aastatel 1927–1933 Tallinna Prantsuse Lütseumis, lõpetas aastal 1938 Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi. Aastal 1946 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal cum laude. Aastatel 1948–1950 täiendas ta end Moskvas Teatriinstituudis (GITIS-es) aspirantuuris. Aastal 1961 kaitses Moskvas tööga "Shakespeare Eesti teatris" kunstiteaduste kandidaadi väitekirja ja aastal 1972 tööga "Eesti draamateater" kunstiteaduste doktori väitekirja.

Ta töötas aastatel 1941–1944 ülikooli kõrvalt ajalehe Eesti Sõna toimetuses, 1944–1946 Õhtulehe toimetuses ja 1946–1948 ajalehe Noorte Hääl toimetuses. Aastatel 1947–1949 oli Kirjanike Liidu konsultant ja 1948–1949 Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi õppejõud. Tegi kaastööd Eesti Raadiole.

Aastatel 1950–1954 oli ta represseerituna vangis.

Aastatel 1954–1959 kirjutas ta Eesti NSV Teatriühingule eesti teatri ajaloo alaseid töid, oli 1959–1961 Teatriühingu vanemkonsultant ja 1961–1962 Teatriühingu vastutav sekretär. 1962 loodi tema algatusel Eesti Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis teatriuurimiskeskus, kus tatöötas 1962–1967 nooremteadurina ja 1968–1989 vanemteadurina teatriajaloo alal. Peale selle oli ta aastatel 1959–1988 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis lavakunstikateedris teatriajaloo õppejõud ja samaaegselt Tallinna Kultuuriülikooli teatriteaduskonna juhataja.

Karin Kask on kirjutanud raamatuid eesti sõnateatri arenguloost, näitlejate ja lavastajate elust ja loomingust, teinud teatrisotsioloogilisi uurimusi. Avaldanud ajakirjanduses arvukalt teatriloolisi ja -kriitilisi artikleid, hooajaülevaateid, käsitlenud Anton Hansen Tammsaare ja William Shakespeare'i lavatõlgendusi Eesti teatris. Tutvustanud välisteatreid ja suurte meistrite loomingut. Teinud teleretsensioone, teatriloosaateid raadios ning televisioonis. Koostanud ja kommenteerinud mälestusteraamatuid, osalenud teatmeteoste koostamisel.

Tunnustus 
 1988 Priit Põldroosi nimeline auhind
 1988 Eesti Teatriliidu kriitikaauhind

Isiklikku 
Tema ema oli kooliõpetaja, isa Olav Mullas oli sõjaväelane.

Viited 

Eesti teatriteadlased
Eesti teatrikriitikud
Eesti represseeritud isikud
Tallinna Majanduskooli vilistlased
Sündinud 1919
Surnud 1998
Gradatsioon

Gradatsioon on astendus, astmeline tõus või langus; järgustamine.

Gradatsioon on ökoloogias loomaliikide (eriti putukate) isendite arvukuse ajutine suurenemine (massiline sigimine).
Gradatsioon on Lamarcki evolutsiooniteooria järgi elusolendite organisatsiooni astmeline keerustumine ajaloolise arengu vältel.
Gradatsioon on kirjanduses teatav kompositsioonivõte.
...

Vaata ka
Gradueerimine
Gradoloogia

Kasutatud kirjandus
Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006
EE 3. köide, 1988
Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Regulatsioon

Regulatsioon ehk reguleerimine on millegi korraldamine, kordaseadmine, korrastamine, täpsustamine. Sõna on kasutusel ka terminina.

Regulatsioon on bioloogias biosüsteemides (rakkudes, organismides jne) toimuv protsesside korraldamine ja kooskõlastamine.
Humoraalne regulatsioon
Regulatsioon on tehnikas mingi suuruse väärtuse viimine ettenähtud piiridesse.
Automaatreguleerimine
...

Vaata ka
Regulaator
Eneseregulatsioon
Iseregulatsioon

Kasutatud kirjandus
Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
EE 8. köide, 1995
Sterilisatsioon

Sterilisatsioon ehk steriliseerimine on mitmetähenduslik sõna.

Steriliseerimine on mingi keskkonna või esemete tegemine haigusidutuks.
Toiduainete steriliseerimine on toiduainetes leiduvate haigusidude hävitamine, kuumutades neid 110–135 °C juures.
Steriliseerimine on looma (sh inimese) sigimisvõimetuks, viljatuks, steriilseks tegemine (hrl kirurgilisel teel, kuid sugunäärmeid säilitades, vrd kastreerimine).

Vaata ka
Steriilsus
Sundsteriliseerimine
Kastreerimine
Desinfektsioon

Kasutatud kirjandus
EE 8. köide, 1995
Eesti keele seletav sõnaraamat, 2009.
Apofüüs

Apofüüs (kr apophysis 'jätke') on mitmetähenduslik sõna.

Apofüüs on anatoomias luu väljuv osa ehk jätke.
Apofüüs ehk hargsoon on geoloogias tardkivimikehast hargnev sama kivimi soon; teatav intrusioon.
Apofüüs on sammalde sporogooni jala laienenud ülaosa.
Apofüüs on seente sporangiumikandjate laienenud ülaosa.
Apofüüs on mändide käbi seemnesoomuse paksenenud osa.

Kasutatud kirjandus
Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
EE 1. köide, 1985
Marcus Vipsanius Agrippa

Marcus Vipsanius Agrippa (u 63 eKr Dalmaatsia – 12 eKr Campania) oli Vana-Rooma väejuht ja riigimees.

Agrippa oli vanem vend Lucius Vipsanius Agrippa ja õde Vipsania Polla. Nende suguvõsa ja perekond ei olnud varem Rooma avalikus elus silmapaistvad.

Agrippa oli umbes samaealine Octaviusega, hilisema keisri Augustusega. Nad omandasid koos hariduse ning neist said lähedased sõbrad. Agrippa toetas Octaviust teel võimule ja täitis hiljem tähtsaid riiklikke ülesandeid. 

Ta osales Julius Caesari juhitud sõjakäikudes. Caesar hindas teda kõrgelt ning saatis ta 45. aastal eKr koos Octaviusega Illüüriasse õppima. Nelja kuu pärast jõudis nendeni teade Caesari surmast. Caesar oli Octaviuse nimetanud oma järglaseks.

37 eKr sai ta konsuliks, kuigi oli noorem kui ettenähtud 43 aastat. Ta purustas 36 eKr Sextus Pompeiuse ning juhtis võidukalt 31 eKr Aktioni lahingus laevastikku Marcus Antoniuse ja Kleopatra VII vastu. 

21 eKr abiellus Agrippa Augustuse tütre Juliaga ning tõusis keisri tegelikuks kaasvalitsejaks, Agrippat peeti tema võimalikuks järglaseks. 

Ta kasutas oma varandust riigi huvides: laskis ehitada Rooma veejuhtme, termid ja Panteoni ning korraldas Rooma riigi mõõtmise, mille põhjal valmistati kaart.

Agrippa suri 51-aastaselt. Augustus korraldas suurejoonelised matused ning lasi sõbra säilmed paigutada omaenda mausoleumi.

Järeltulijad
Agrippa oli kolm korda abielus.

Caecilia Attica
Vipsania Agrippina, 36 eKr – 20 pKr, keiser Tiberiuse naine

Claudia Marcella Major
Vipsania Marcella, 27 eKr – ?

Julia Vanem
Gaius Caesar, 20 eKr – 4 pKr
Julia Noorem, 19 eKr – 28 pKr
Lucius Julius Caesar, 17 eKr – 2 pKr
Agrippina Vanem, 14 eKr – 33 pKr, keiser Caligula ema
Agrippa Postumus, 12 eKr – 14 pKr

Vana-Rooma konsulid
Sündinud 60. aastatel eKr
Surnud 12 eKr
Novembrirevolutsioon

Novembrirevolutsioon oli I maailmasõja lõpus poliitiliselt ajendatud tsiviilkonflikt Saksa keisririigis, mille tulemusena asendati Hohenzollernite monarhia vabariigiga. Revolutsiooniline periood kestis 1918. aasta novembrist Weimari Vabariigi asutamiseni 1919. aasta augustis.

29. oktoobril 1918 puhkes Saksamaa peamises sõjasadamas, Wilhelmshavenis madruste vastuhakk, 3. novembril Kielis, mis kasvasid loetud päevadega üleriigiliseks Novembrirevolutsiooniks. Keiser Wilhelm II lahkus troonilt, Badeni prints Maximilian andis valitsusohjad üle Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei esimehele Friedrich Ebertile, Saksamaa kuulutati vabariigiks ja 11. novembril kirjutati Compiègne’i metsas alla relvarahule, mis lõpetas Esimese maailmasõja.

Vaata ka
 Saksa Riik

 Saksa keisririik‎
Revolutsioonid
1918
br:Reveulzi spartakour
Supilinna Tirin

Supilinna Tirin on Tartu Supilinna linnaosa ajaleht.

Ajalehe 10. number ilmus aprillis 2012, nr. 14 aprillis 2016. Ajaleht ilmub alates 2003. aastast üks kord aastas, selle saab iga Supilinna elanik postkasti ning seda on võimalik lugeda ka internetist.

Ajalehe väljaandja on Supilinna Selts, toimetaja Aime Jõgi, alates 2017. aastast Tiia Kõnnussaar.

Ajalugu 
Supilinna Tirina nimi pärineb Toomas Jüriadolt, kes oli ka väljaande teise ja kolmanda numbri peatoimetaja.

Välislingid
Koduleht

Supilinn
Tartu ajalehed
Antonietta Di Martino

Antonietta Di Martino (sündinud 1. juunil 1978 Cava de' Tirrenis) on Itaalia kergejõustiklane (kõrgushüppaja).

Saavutused

Olümpiamängudel 
2008 Peking
 10º (1.93)

Maailmameistrivõistlustel 
 2007 Osakas
  maailmameister (2.03)
 2011 Taeguis
  pronksmedal (2.00)

Euroopa sisemeistrivõistlustel 
2011 Paris
 Euroopa meister (2.01)

Välislingid 
Antonietta Di Martino IAAF-i koduleheküljel

Itaalia kõrgushüppajad
Sündinud 1978
Aktiivsus

Aktiivsus on toekus, toimekus, agarus. Sõna on kasutusel ka terminina:

keemiline aktiivsus
aktiivsus ehk liigi aktiivsus ökoloogias on liigi praegusaegne seisund areaalis või mingis selle osas
aktiivsus on psühholoogias organismi omadus reageerida oma vajaduste rahuldamiseks välisärritustele
psüühiline aktiivsus
isiksuse aktiivsus
aktiivsus ehk ühiskondlik aktiivsus on sotsioloogias isiksuse, kollektiivi vm grupi ühiskonna käitumise peavaldkondades avalduv eneseteostus

Vaata ka
Aktiiv

Kasutatud kirjandus
Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
EE 1. köide, 1985
Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Barjäär

Barjäär on tõkestav, eraldav tara; võre, eriti poolsein, madalavõitu vahesein. Millegi tõkkena on sõna kasutatud mitmel erialal terminina või termini komponendina:
Barjäär (biogeograafia) on geograafiline levimistõke, nt mäestik või veekogu.
Barjäär (geokeemia) on ala, kus keemilise aine liikumisvõime langeb ja kus seetõttu võib tekkida maardla.
Barjäär (põllumajandus) on kahjulike ainete liikumist pidurdav kultuurmaastiku element, näiteks hekk või põllukaitsepuistu.
Barjäärriff on rannaga paralleelne korallrahu.
Helibarjäär
Majanduses räägitakse tollibarjäärist.

Vaata ka
Barrikaad

Kasutatud kirjandus
Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  
Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Kultiveerimine

Kultiveerimine ehk kultivatsioon on millegi harimine, rajamine, viljelemine; millegi kultuurseks muutmine ehk kultuuristamine.

Kultiveerimine kui millegi harimine, rajamine, kasvatamine
Kultiveerimine ehk viljelemine on sama mis maaharimine.
Kultiveerimine ehk viljelemine on põllukultuuride viljelemine, nende kasvatamine.
Kultiveerimine ehk viljelemine on mikroorganismide vms kultuurina kasvatamine.
Kultiveerimine on põllumajanduses kultivaatoriga mulla harimine.
Kultiveerimine on metsanduses metsakultuuri rajamine

Kultiveerimine kui millegi kultuurseks muutmine ehk kultuuristamine
Kultuuristamine on looduslikku taimeliiki kultuurtaimeks muutma; kultuurtaimeks aretama.
Kultuuristamine on looduskooslust kultuurkoosluseks (nt kultuurrohumaaks) muutma.

Vaata ka
Kultuur (bioloogia)
Rekultiveerimine

Kasutatud kirjandus
Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
EE 5. köide, 1990
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  
Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Inokulatsioon

Inokulatsioon (ld inoculātio 'silmastamine, pookimine') ehk inokuleerimine on millegi sisestamine, pooge, pookimine.

Inokulatsioon ehk kaitsepookimine ehk vaktsineerimine on meditsiinis antigeeni (nt bakterimürgi või seerumi) sisestamine inim- või loomorganismi.
Inokulatsioon on meditsiinis kasvajarakkude või transplantaatide viimine katselooma organismi.
Inokulatsioon on bioloogias mikroobide viimine või siirdumine sobivasse kasvukeskkonda.
Inokulatsioon on parasiitide sattumine inimese või looma verre putukate ja puukide hammustuse tagajärjel.
Pookimine ehk vääristamine on aianduses üht taimeosa teisega nii liitma, et nad kokku kasvaksid; vegetataviise paljundamise võte.
Inokulatsioon on mõiste aianduses, sama mis silmastamine.
Inokulatsioon on tehnikas teatav modifitseerimismeetod, kui sulametallisse lisatakse sulami struktuuri ja omaduste parandamiseks inokulante.

Kasutatud kirjandus
Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
EE 3. köide, 1988
Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.
Delaware'i ülikool

Delaware'i ülikool (University of Delaware) on Ameerika Ühendriikide Delaware'i osariigi suurim ülikool. 

Ülikooli peamine linnak asub Newarkis ning väiksemad linnakud Doveris, Wilmingtonis, Lewesis ja Georgetownis. Ülikoolis õpib umbes 19 000 tudengit.

Ülikooli eelkäijaks olnud kool asutati 1743. aastal. Ülikoolina hakkas see tööle 1833. aastal.

Ülikooli maskotiks on Delaware'i osariigi tunnuslind sinine kana.

Välislingid
Koduleht

Ameerika Ühendriikide ülikoolid
Delaware
Charles Ives

Charles Edward Ives (20. oktoober 1874 Danbury, Connecticut – 19. mai 1954 New York) oli Ameerika Ühendriikide modernistlik helilooja. 

Ameerika Ühendriikide heliloojad
Sündinud 1874
Surnud 1954
Kalervo Alanenpää

Kalervo Johannes Alanenpää (sündinud 18. aprillil 1956 Ylitornio vallas Soomes) on Rootsi endine poksija.

Alanenpää oli Rootsi meister kergekaalus (kuni 60 kg)  1980. aastal.  

Alanenpää osales kergekaalus (kuni 60 kg) 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Alanenpää osales kergekaalus (kuni 60 kg) 24. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 1981), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Carlo Russollilole (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Viited

Välislingid
Kalervo Alanenpää lehel Ringside. Rootsi keeles
 

Rootsi poksijad
Sündinud 1956
Fiksatsioon (täpsustus)

Fiksatsioon ehk fikseerimine on millegi kinnitamine, kinnistamine, kindlasse asendisse viimine või selles hoidmine.
Fiksatsioon on bioloogias ja meditsiinis kudede ja rkkude surmamine ning konserveerimine kemikaalidega (fiksaatoritega), et nende struktuuri edasiseks uurimiseks säilitada.
Fikseerumine on gaasilise elemendi või ühendi (nt CO2) sisestumine mittegaasilistesse ühenditesse.
Süsinikusidumine
Lämmastikusidumine
...

Vaata ka
Fiksaator

Kasutatud kirjandus
EE 2. köide, 1987