1937

1937. aasta (MCMXXXVII) oli 20. sajandi 37. aasta.

Sündmused maailmas

Jaanuar 
 11. jaanuar – Poola tunnustas Itaalia impeeriumi.
 12. jaanuar – Benito Mussolini sai lenduridiplomi.

Veebruar 
 12. veebruar – paavst tunnustas Itaalia impeeriumi.
 15. veebruar – Kyösti Kallio valiti Soome presidendiks.

Märts 
15. märts – Chicago Cooki haiglas loodi maailma esimene verepank, kus hoiti ülekanneteks külmutatud verd.

Aprill 

 ...

Mai 
 27. mai – avati San Francisco Kuldvärava sild, mille esimesel päeval ületas 200 000 inimest.

Juuni 

 ...

Juuli 
1. juuli – Suurbritannias alustas tööd maailma esimene telefonitsi kättesaadav päästeteenistus.
9. juuli – Eestisse jõudis allveelaev Lembit.

August 

 ...

September 
 5. september – Sääksmäkil avati Pehr Evind Svinhufvudi ausammas.

Oktoober 
 16. oktoober – Soome presidendile Kyösti Kalliole kingiti Eesti Entsüklopeedia.

November 
 6. november – Eesti saadik Hans Rebane lahkus Soomest.

Detsember 
21. detsember – Los Angeleses esilinastus esimene täispikk värviline multifilm, Walt Disney "Lumivalgeke ja 7 pöialpoissi".

Sündmused Eestis 
 1.–3. jaanuar – valiti Eraettevõtete Ametnikkude Koda.
1. jaanuar – soomlased avaldasid kõigi aegade amatöörmaadlejate maailma edetabeli, milles eestlastel oli kaks esikohta: parim kärbeskaallane Eduard Pütsep ja raskekaallane Kristjan Palusalu. Peale selle hinnati elukutselistest parimaks Georg Lurich Aleksander Abergi ees.
 12. jaanuar – avati Käsitööstuskoda, koja esimeheks valiti ja kinnitati majandusministri poolt Aleksander Naeres, kes valiti koja juhatuse poolt ka Rahvuskogu teise koja liikmeks; koja esindajaks Riigi Majandusnõukokku valiti Mihkel Andreesen.
 12. jaanuar – Kodumajanduskoja juhatus valis Linda Eenpalu Rahvuskogu teise koja liikmeks.
16. jaanuar – Tallinnas avati hotell Palace.
 26. jaanuar – Tallinnast algas järjekordne Monte Carlo tähesõit. Tähesõidust võttis osa ka Karl Siitan oma Nashiga.
 28. jaanuar – Tallinnas toimus Ühistegevuskoja teine üldkoosolek.
 2. veebruar – Tallinnas avati kohvik Kultas.
 3. veebruar – põletati Caritase 1936. aasta väljaande postmarkide ülejääk (209 999 tk).
 6. veebruar – Riia Stars võitis Chicago Tribune'i karika, võites finaalkohtumises Tartu NMKÜ-d tulemusega 26:22.
 10. veebruar – Rudolf Vaharo nimetati kodanliku õhukaitse ja tuletõrje juhatajaks.
 16. veebruar – avati Eraettevõtete Ametnikkude Koda, koja esimeheks valiti Aleksander Oinas.
 18. veebruar – Rahvuskogu alustas tööd.
 18. veebruar – Pärnus asutati spordiselts Kalev.
 20. veebruar – Allveelaevastiku Sihtkapitali keskjuhatuse esimees Johan Pitka andis riigivanem Konstantin Pätsile üle sihtkapitali poolt kogutud 80 000 krooni. 
 23. veebruar – riigivanem Konstantin Päts esitas Rahvuskogule Eesti Vabariigi põhiseaduse eelnõu.
 26. veebruar – Jaan Masing valiti Majaomanikkude Koja esimeheks.
 26. veebruar – Pavel Volkonski eestistas oma perekonnanime Undipojaks.
 28. veebruar – toimusid Eesti meistrivõistlused murdmaasuusatamises, kus Vello Kaaristu võitis kõigis kolmes distantsis esikoha.
 28. märts – Riias toimusid Euroopa meistrivõistlused jääpurjetamises, kus Etienne Gahlnbäck tuli neljandat ja Erik Holst viiendat korda meistriks.
 1. aprill – kaitsevägi nimetati ümber sõjaväeks ja Kaitseministeerium Sõjaministeeriumiks.
 1. aprill – hakkas kehtima Steriliseerimise seadus.
 9. aprill – Tallinnas lõppes kolm päeva kestnud poksi kolmikturniir, kus osalesid Eesti, Saksamaa ja Läti poksijad. Turniiri võitis üllatusega Eesti, kes Saksamaad võitis 5:3 ja Lätit 7:1, Saksamaa võitis Lätit 8:0.
 12. aprill – Tallinna raekojas vannutati Tallinna börsi- ja sadamaartelli 72 liiget.
 16. aprill – ilmusid müügile esimesed ETK jalgrattavabrikus valmistatud jalgrattad.
16. aprill – Riigi Majandusnõukogu otsustas pooldada Eestisse välistööliste (peamiselt Poolast) toomist.
 20. aprill – Kilingi-Nõmme alevi II algkooli põleng: Kilingi-Nõmme algkoolis hukkus kinoseansil põlema läinud filmilindi pärast 17 kooliõpilast, vigastada sai 50.
 30. aprill – lõppes Eesti Entsüklopeedia trükkimine.
 7. mai – Riias lõppesid Euroopa meistrivõistlused korvpallis, kus Eesti jäi viiendaks, võitis Leedu.
 22. mai – Pariisis lõppesid Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
 27. mai – avati puitkonstruktsioonist Kadrioru tennisehall.
 28. mai – Vabariigi Valitsus otsustas likvideerida Aidu, Loosi ja Õisu vallad ja asutada Paistu valla.
Mais hakkas Tartus ilmuma ajakiri Akadeemia
 3. juuni – Kaunases toimus Eesti-Leedu maavõistlus jalgpallis, mille Eesti võitis 2:1.
17. juuni – Pärnus avati Rannahotell.
 20. juuni – Stockholmis pidas Eesti meeskond 1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste valikmängu Rootsiga, kus Eesti kaotas 2:7.
 20. juuni – Soomes Kuopios toimus Eesti-Soome neljas maavõistlus kergejõustikus, kus Eesti kaotas 91:100.
 21. juuni – riigivanem Konstantin Päts andis kätte esimesed Valgetähe teenetemärgid.
 1. juuli – riigivanem Konstantin Päts sõitis Orule puhkust veetma.
 16. juuli – riigivanem Konstantin Päts naasis Tallinna.
 17. juuli – valmis Türi raadiosaatejaama mast-antenn, mis oli 197 meetri kõrgune ja mis tagas riigi Ringhäälingu kuuldavuse kogu Eestis.
 28. juuli – Rahvuskogu üldkoosolek võttis vastu uue Eesti Vabariigi Põhiseaduse.
 31. juuli – Konstantin Päts valiti Voka valla aukodanikuks.
 5. august – riigivanem võttis vastu Voka vallavanema Ernst Voormansiku ja vallavolikogu esinduse, kes andsid talle üle valla aukodanikuks valimise diplomi.
10. august – Tallinnas võeti pidulikult vastu laskmise MM-ilt saabunud sportlasi, kes võitsid kokku 85 kuld-, 54 hõbe- ja 31 pronksmedalit.
 12. august – riigivanem Konstantin Päts pani nurgakivi Kadrioru Administratiivhoonele.
 13. august – Ungari saadik Bela de Török esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile.
 14. august – riigivanem Konstantin Päts asutas Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärgi.
 17. august – riigivanem Konstantin Päts kuulutas välja uue Eesti Vabariigi Põhiseaduse.
 17. august – riigivanem Konstantin Päts jagas välja 149 Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärki, neist 32 I klassi mälestusmärgid.
 20. august – Tallinna külastas Eesti aukonsul Ecuadoris Aagard Anders Bjarner.
29. august – Iru linnusesse paigutati sümboolne garnison (Kaitseliidu Iru kompanii)
 30. august – 2. september – riigivanem Konstantin Pätsi visiit Soome.
 1. september – asutati Riigi Viljasalv
 3. september – uus põhiseadus avaldati Riigi Teatajas, algas 120-päevane üleminekuperiood, mille kestel oli Konstantin Pätsi ametinimetuseks riigihoidja.
7. september – Tallinnas toimus Eesti Aeroklubi asutamiskoosolek.
 11. september – Artur Tupits määrati põllutööministriks ja astus ametisse.
 12. september – kaitseseisukorda pikendatati aasta võrra.
24. september – riigihoidja andis dekreedina ülikoolide seaduse, millega asutati Tallinna Tehnikainstituut; lõppes Eesti Üliõpilaste Seltsi ja Tartu Ülikooli hegemoonia.
 1. oktoober – algas Allveelaevastiku Sihtkapitali vanametallide kogumise võistluskorjandus allveelaevade hävitajate soetamiseks.
 3. oktoober – õnnistati ametisse Narva ja Irboska piiskop Pavel (Dmitrovski).
 3. oktoober – Tallinnas lasti vette meremärkide panija Merepoeg.
 9. oktoober – avati Tartu Kutseesinduste Kodu.
 10. oktoober – avati Tõravere raudbetoonsild Elva jõel.
 21. oktoober – toimusid Konstantin Pätsi sünnikoha tähistamise talgud. 
 23. oktoober – pandi nurgakivi Kodumajanduse Instituudile.
 23. oktoober – Jõhvi lähistel toimunud puurimistel jõuti rauamaagi lademeni.
 23. oktoober – Tartus ja Toril lõppesid hobuserautamise kursused.
 24. oktoober – Tallinnas toimus üleriiklik paberi- ja kirjutustarvetega kauplejate päev.
 25. oktoober – Enn Murdmaa valiti Õpetajate Koja esimeheks.
 27. oktoober – Johan Pitka annetas Tallinna Kaarli kogudusele Allveelaevastiku Sihtkapitali kinnisvaramärgi.
 31. oktoober – endine Suurbritannia saadik Edmund Monson lahkus Eestist.
 31. oktoober – Tartus pandi nurgakivi Vanemuise uuele hoonele. Senine draamaetendusteks sobimatu teatrisaal korraldati ümber kontserdisaaliks, sõnalavastuste tarbeks üüriti tühjalt seisev Tartu saksa teater.
 19. november – Tallinna saabus Saksa kergeristleja Leipzig.
 20. november – Saksa kergeristleja Leipzig orkester andis Tallinnas Harjuvärava mäel vabaõhukontserdi.
 3. detsember – Abruka saare riigimetsa kvartaal nr 26 võeti looduskaitse alla.
 4. detsember – Tallinnas avati saksa raamatu ja raamatukunsti näitus.
15. detsember – Eesti saadik Rudolf Möllerson esitas oma volitused Soome presidendile Kyösti Kalliole.
 31. detsember – lõpetati V Riigikogu liikmete volitused.
Detsembris valmis Tartus turuhoone.
Detsembris ilmus mitu tähelepanuväärset teost: nt Friedebert Tuglase "Väike Illimar".

Sündinud 

 6. jaanuar – Ludvík Daněk, Tšehhoslovakkia kergejõustiklane
 12. jaanuar – David Papp, Eesti päritolu Rootsi merendusteadlane
 31. jaanuar – Philip Glass, ameerika helilooja
 12. veebruar – Charles Dumas, USA kõrgushüppaja
 13. veebruar – Sigmund Jähn, Saksa kosmonaut
 20. veebruar – Mihkel Loodus, eesti tõlkija ja ajakirjanik
 8. aprill – Maila Rästas, eesti näitleja
 14. aprill – Kari Tilk, eesti dekoraator
 24. aprill – Mare Orgse, eesti pianist ja pedagoog
 26. aprill – Liina Pihlak, eesti lavastuskunstnik
 28. aprill – Saddam Hussein, Iraagi president
 13. mai – Hando Kruuv, eesti vabadusvõitleja
 16. juuni – Simeon II, Bulgaaria kuningas
 23. juuni – Martti Ahtisaari, Soome poliitik, endine president
 25. juuni – Albert Filozov, vene teatri- ja filminäitleja ning pedagoog
 8. juuli – Einar Laigna, eesti vaimulik ja ohvitser
 21. august – Gustavo Noboa, Ecuadori poliitik
 26. august – Gennadi Janajev, Nõukogude Liidu poliitik
 2. september – Derek Fowlds, inglise näitleja
 4. september – Mikk Mikiver, eesti näitleja ja lavastaja
 15. september – Fernando de la Rúa, Argentina poliitik
21. november – Eili Annuk, eesti koorijuht
 30. november – Ridley Scott, Inglise filmilavastaja
 6. detsember – Hendrik Laur, eesti vaimulik
 10. detsember – Karel Schwarzenberg, Tšehhi poliitik
 16. detsember – Piia Sork, Eesti metallikunstnik 
 21. detsember – Jane Fonda, ameerika näitleja
 22. detsember – Eduard Uspenski, vene lastekirjanik
 31. detsember – Anthony Hopkins, Walesi näitleja

Surnud 

6. jaanuar – Joosep Teetsman, endine riigivanema teener
26. jaanuar – Johannes Leopold Jüris, Majaomanikkude Koja esimees 
3. veebruar – Mai Saar, eesti arst
10. märts – Jevgeni Zamjatin, vene kirjanik
17. märts – Gustav Loorberg, endine Helme vallavanem
21. märts – Mihkel Neps, endine Saare Maavalitsuse esimees
25. märts – Dimitri Barkovski, eesti vaimulik
27. märts – Aleksander Planken, eesti rohuteadlane
9. aprill – Hans Kamar, riigivanema autojuht
10. aprill – Peeter Piller, endine Petseri maavalitsuse esimees
13. aprill – Ilja Ilf, vene kirjanik
28. aprill – Netty Pinna, eesti näitleja
30. mai – Madison Grant, USA eugeenik
11. juuni – Hando Mugasto, eesti kunstnik
12. juuni – Mihhail Tuhhatševski, Nõukogude Liidu marssal
28. august – Felix-Jaan Raeksoo, Eesti politseinik
8. september – Friedrich Simon, endine Tartu Ülikooli peahoone uksehoidja
17. oktoober – Edgar Maring, Eesti politseinik
21. oktoober – Roland Strunk, saksa ajakirjanik
23. oktoober – Friedrich Karlson, eesti advokaat
31. oktoober – Jüri Kark, eesti põllumees
9. november – Ramsay Macdonald, Suurbritannia poliitik
16. november – Eero Järnefelt, soome kunstnik
19. november – Aleksander Sipelgas, eesti kirjanik ja tõlkija
26. detsember – Jakob Rosenberg, eesti esperantist
28. detsember – Maurice Ravel, prantsuse helilooja

Nobeli auhinnad 
füüsika – Clinton Joseph Davisson, George Paget Thomson
keemia – Walter Haworth, Paul Karrer
meditsiin – Albert von Szent-Györgyi Nagyrapolt
kirjandus – Roger Martin du Gard
rahu – Robert Cecil

Viited

Välislingid 
Eesti Kroonika 1937

1937