joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Kamin

Kamin on lahtine suitsulõõriga tulekolle ruumi kütmiseks. Ajalooliselt kasutati kaminaid näiteks elamute soojendamiseks, söögi tegemiseks, vee soojendamiseks. Tänapäeval on kamina eesmärgiks ruumi kütmine või meeleolu loomine (disainkamin). Soojasalvestamise funktsiooni täidavad paremini massiivsemad ahjud.

Tuli põleb tulekastis, korstnast väljuvad tulest tekkinud heitgaasid. Kaminal võivad olla suitsukamber, tulekast, võre, siiber, lõõr, uks jne.

Kaminate tüübid

Metallist või malmist kaminasüdamiku baasil ehitatavad kaminad
Malmist või metallist kaminasüdamiku baasil ehitatava kaminaga on võimalik kütta pea kogu maja. Malmist või terasest südamiku peale ehitatakse soojakapp/kubu, mis on seest kaetud fooliumvillaga. Külm õhk juhitakse kaminasüdamiku ja kesta vahele, kus toimub õhu paisumine, ning siis surutakse soe õhk torustikku, mille kaudu soojus jõuab teistesse ruumidesse. Kamin viimistletakse reeglina kas dolomiidi, marmori,graniidi või muu kattekiviga. Kaminakütet kasutatakse mitmetes uuselamurajoonides põhiküttena, miinuseks on vaid see, et sooja saab vaid siis, kui kaminas on tuli. On ka selliseid kaminasüdamikke, kus toimub topeltpõlemine ehk puugaasi järelpõlemine ning põletatavatest puudest on võimalik saada rohkem energiat. Tõmbe abil juhitakse õhk esmaseks põlemiseks läbi seinte ja tagumisest seinast juhitakse juurde lisaõhk ning leegis tekib kõrgemal temperatuuril veel järelpõlemine.

Valmiskaminad ehk disainkaminad
Valmiskamina võib paika panna ilma eelneva projektita. Sobivad just valmiskaminad korteritesse või valmismajadesse. Valmiskaminad on arvestatavad ainult lisakütteallikana, mitte põhiküttena. Valmiskaminate kolded on tavaliselt tunduvalt väiksemad, nende põlemisaeg ja küttevõimsus sellepärast ka piiratud. Kuid väikese kaminaga saab samuti luua õdusat meeleolu ning kaminasoojus on ikka midagi muud kui keskkütte oma. Keraamilise ümbrisega kaminad kiirgavad õhku, kasulikke negatiivseid ioone, mis annavad inimorganismile energiat.

Lahtise koldega kaminad
Lahtise tulekoldega kaminad on ilma metallist südamiku ning ilma klaasita. Lahtiste kaminate kasutegur on alla 20%, pigem viivad lahtised kaminad sooja õhku toast välja ning seega ei sobi need kaminad kütteallikana. Samuti on puidu põlemisaeg väga lühike (ca 30 minutit), kuna kamin saab liiga palju hapnikku peale. Samuti laseb lahtine kamin suitsu ruumi tagasi ning võib tuhka ning tahmagi sisse lüüa.

Soojust akumuleerivad kamin-ahjud
Kaminahi on olemuselt klaasuksega ahi. Efekt kaminahjul on tavalise ahjuga võrreldes lühem kütteperiood. Kaminahi eristub kaminast eelkõige oma kaalu poolest. Kaminahi on tegelikult traditsiooniline ahi, mille peamine erinevus seisneb selles, et kaminahjul on kaks siibrit ühe asemel. See tähendab, et kui ahju küttes läheb paratamatult soojaks terve ahi, siis kamin­ahju puhul saab näiteks suvel alumist siibrit sulgedes suitsu otse korstnasse juhtida ning sooja kogumist ei toimu.

Vaata ka
ahi

Viited 

Soojustehnika
Šemurša rajoon

Šemurša rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia lõunaosas.

Rajoonis on 9 külaasundust, kus on kokku 31 asulat. Rajooni keskus on Šemurša.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 12 846. 2010. aasta seisuga olid elanikest 78% tšuvašid, 11% tatarlased ja 6,9% venelased.

Viited

Välislingid 

 Šemurša rajooni ametlik koduleht

Tšuvaššia rajoonid
Kolube talu kalmistu

Kolube talu kalmistu on kalmistu Paistu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Paistu külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas.

Kalmistu rajati Kolube talu maadele arvatavasti 1924. aastal, kui suri taluperemees Peeter Matson. Kalmistule on kokku maetud kaks lahkunut.

Kalmistule maetuid
1924 – Peeter Matson (24. november 1860 – 30. august 1924)
1939 – August Matson (13. märts 1904 – 1939), Peetri poeg
1945 – "poeg Hans" – Peeter Matsoni poeg, kolonel Ants Matsalo arreteeriti 18. juunil 1941 ja suri Norillagis 1945. aastal, mistõttu on Hansu kalm tõenäoliselt kenotaaf.

Viited

Paistu kihelkonna kalmistud
Viljandi vald
Viljandi maakonna kalmistud
Eesti talukalmistud
Mehed, maad ja mered

"Mehed, maad ja mered" oli aastatel 1938–1940 ilmunud kirjastuse Loodus raamatusari. Viimane raamat, "Boliivia indiaanlaste keskel", ilmus nõukogude okupatsiooni tingimustes ja Riikliku Kirjastuse "Teaduslik Kirjastus" alt.  

Sarja toimetasid Edgar Kant, Hans Kaur, Ants Laas (I jagu) ning Aleksander Ohu (II jagu). Sarjas ilmus kokku 14 raamatut, millest esimeses jaos 10 ning teises 4 raamatut. Teises jaos pidi esialgu ilmuma 6 raamatut, kuid 2 jäi ilmumata.

Sarja raamatud 
Esimene jagu

Beebe, W. "923 meetrit meresügavusse" (1939)
Byrd, R. E. "Lennuretk lõunanabale" (1939)
Daring, T. "Loodusvarade jahil" (1938)
Hedin, S. "Minu elu maadeavastajana I" (1939)
Hedin, S. "Minu elu maadeavastajana II" (1939)
Idriess, I. L. "Hoodoo: (Lasseteri viimne retk)" (1939)
Johnson, M. "Simba: filmikaameraga Aafrika Savannides" (1938)
Van Loon, H. W. "Mehed ja mered" (1939)
Nansen, F. "Suuskadel läbi Gröönimaa" (1938)
Younghusband, F. E. "Looduse süda" (1939)   Teine jagu
 "Elu ja surm Sumatra ürgmetsades" (1940)
Forbes, J. R. "Kõrve saladus" (1940)
Haardt, G. M. ja Audouin-Dubreuil, L. "Roomikautodel läbi Sahara" (1940)
Nordenskiöld, E. "Boliivia indiaanlaste keskel" (1940)  Ilmumata jäänud raamatud
Maasik A. "Jutustused polaaröös"
Beebe W. "Galapagos: Maailma lõpp"

Eesti raamatusarjad
Killed by Death

"Killed by Death" on Suurbritannia hard rock'i ansambli Motörhead laul, mis avaldati esmakordselt 1. septembril 1984 vinüülplaadil singlina koos looga "Under the Knife". Singel jõudis Suurbritannia edetabelis (UK Singles Chart) 51. kohale. Lugu pole ilmunud Motörheadi ühelgi stuudioalbumil, kuid see on kogumikul "No Remorse", mis avaldati 15. septembril 1984.

"Killed By Death" oli esimene lugu, mille mängis sisse Motörheadi uus koosseis: Phil Campbell, Michael Burston ja Pete Gill, kuna varasemast oli bändi jäänud vaid selle liider Lemmy.

"Killed By Death" leidis suhteliselt sooja vastuvõtu televisioonis ja raadios, kuid singli müük ei läinud siiski nii hästi, kui Motörhead lootis ning loo kõrgeimaks kohaks Suurbritannia singlite edetabelis (UK Singles Chart) jäi 51. koht. Loole tehtud videot keeldus MTV aga esitamast, leides, et seal on liigselt põhjendamatut vägivalda. Sellest hoolimata sai sellest Motörheadi üks tuntumaid lugusid, mis oli ka kontsertidel üks enimmängituid.

Kogumikul "No Remorse" oli "Killed by Death" üks neljast uuest loost, kolm ülejäänut olid "Snaggletooth", "Steal Your Face" ja "Locomotive". "Killed by Deathi" lüürikas on palju kasutatud loomade metafoore, eriti palju viidatakse madudele ja teistele roomajatele (sellega ka Motörheadi varasemale loole "Love Me Like a Reptile"), aga ka hundile.

Koosseis
Lemmy (Ian Kilmister) – basskitarr, vokaal
Phil Campbell – kitarr
Michael "Würzel" Burston – kitarr
Pete Gill – trummid

Kaverid
"Killed by Deathi" on mänginud teisedki rokk- ja metal-bändid. Tõenäoliselt kõige tuntuma kaveri on teinud Rootsi hard rock'i ansambel Crucified Barbara, kelle versioon on ilmunud nende esikalbumil "In Distortion We Trust" (2005).

Viited

Motörhead
1984. aasta singlid
František Langer

František Langer (3. märts 1888 Praha – 2. august 1965 Praha) oli juudi rahvusest Tšehhi kirjanik, sõjaväearst, kirjanduskriitik ja esseist.

Ta sündis aastal 1888 Prahas, kus lõpetas ka gümnaasiumi. Aastatel 1907–1914 õppis ta Karli ülikooli arstiteaduskonnas.

Ta võttis osa esimesest maailmasõjast, teenides Austria-Ungari armees sõjaväearstina Galiitsia rindel. Aastal 1916 langes ta sõjavangi. Aastast 1917 teenis ta sõjaväearstina Venemaal Tšehhoslovakkia leegionis, kellega oli sõjateel Zborivist Siberini. Koju Tšehhoslovakkiasse jõudis ta Jaapani ja Hiina kaudu aastal 1920. 

Seejärel jätkas ta teenistust sõjaväearstina, ta oli Praha sõjaväehaigla ülem (koloneli auastmes). Ta oli ta ajalehe Lidové noviny kaastöötaja, lisaks aastatel 1917–1937 kogumiku "Zborov" toimetaja. Kui Saksamaa aastal 1939 Tšehhoslovakkiale kallale tungis, põgenes ta Poola kaudu Prantsusmaale, kus juhtis Tšehhoslovakkia armee meditsiiniteenistust. Kui Prantsusmaa langes, jätkas ta samal ametikohal Inglismaal. Aastal 1944 saadeti ta Tšehhoslovakkia brigaadi koosseisus Mandri-Euroopasse, kus osales lahinguis Dunkerque'i all. Aastal 1945 sai ta brigaadikindraliks, pärast teise maailmasõja lõppu pöördus tagasi Tšehhoslovakkiasse.

Looming 
Eesti laval on etendatud Langerit aastal 1931 Tallinna Töölisteatris lavastusena "Kaamel läheb läbi nõelasilma" (originaalis Velbloud uchem jehly), tõlkija Bernhard Linde. Aastal 1961 ilmus eesti keeles raamat "Valge võtme vennaskond" (originaalis aastal 1934 Bratrstvo Bílého klíče), tõlkija Vladimir Beekman.

Isiklikku 
Tema vend Jiří Langer (1894–1943) oli Tšehhi ja Iisraeli kirjanik.

Tšehhi kirjanikud
Sõjaväelased
Arstid
Sündinud 1890
Surnud 1938
Vaksali tänav (Narva)

Vaksali tänav on tänav Narvas Kerese ja Joaoru linnaosade lõunaosas. 

Tänav algab Linda tänava jätkuna, ristub Bastrakovi, Vaivara, Puškini ja lõpeb taas Vaivara tänavaga ristudes. Vaksali tänav kulgeb Jaama pargi ümber. Vaksali tänava pikkus on umbes 535 m.

1929. aasta linnaplaanil samas kohas oli Võõrastemaja tänav, mis oletatavasti sai nime aadressil Võõrastemaja 36 asunud võõrastemaja-restorani New York järgi. 

Oletatavasti sai Vaksali tänav nime selle juures asuva Narva raudteejaama hoone ehk vaksali järgi.

Narva tänavad
Joaoru
Arsenti Bastrakovi tänav

Arsenti Bastrakovi tänav on tänav Narvas Kalevi linnaosas. Algab Vaksali tänavast ja lõpeb Grafovi tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 200 m.

1912. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi Pühapäeva tänav, 1927. aasta linnaplaanil Lääne tänav. 

Aadressil Bastrakovi 4 asub Narva Issanda Ülestõusmise peakirik.

Tänav sai oma nime Nõukogude Liidu kangelase Arsenti Bastrakovi järgi.

Viited

Narva tänavad
Viskiklubi

Viskiklubi UBC (Uisge Beatha Club) on Eesti klubi, mis ühendab viskit ja viskikultuuri austavaid inimesi. 

Klubi asutasid 23. septembril 1989 Rutjal Toomas Tiivel, Kaarel Kurismaa, Lemming Nagel, Indrek Rohtmets, Helmu Radik ja Jaak Lippmaa.

Klubi põhikirja järgi on nende tegevuse eesmärkide seas viskikultuuri tundmaõppimine ja tutvustamine konverentside, koolide, seminaride kaudu ning välismaiste viskiklubide ja viskitootjatega sidemete ja koostöö arendamine.

Viited

Välislingid
Viskiklubi koduleht

Eesti klubid
Eestikeelse Hariduse Selts

Eestikeelse Hariduse Selts (lühend EHS) on Soomes Helsingis tegutsev haridusselts (õiguslikult vormilt mittetulundusühing), mille eesmärk on edendada ja säilitada eesti kultuuri Soomes. EHS asutati 26. novembril 2007 Helsingis. EHS kuulub Soome Eesti-seltside Liitu (SVYL).

Eestikeelse Hariduse Seltsi esimees on 2021. aasta seisuga Maris Vaher.

Vaata ka
Eesti Hariduse Selts

Viited

Välislingid
EHSi koduleht
EHS Facebookis

Soome organisatsioonid
Eesti kultuur Soomes
Eesti-Soome suhted
Imanta (selts)

Imanta oli 1880 Riias asutatud eesti lauluselts. Seltsi kuulusid eesti soost haritlased ja käsitöölised. Seltsil oli oma raamatukogu, kus oli üle 2000 eestikeelse raamatu.

Viited

Eesti-Läti suhted
Eesti kultuur Lätis
Eesti seltsid
Igor Grafovi tänav

Igor Grafovi tänav on tänav Narvas Kerese ja Joaoru linnaosas. 

Algab Linda tänava jätkuna, ristub Bastrakovi, Puškini, 1. Mai ja Linnuse tänavaga ning jätkub Raudsilla tänavana. Tänava pikkus on 660 m.

1912. ja 1927. aasta linnaplaanidel on selle tänava nimi Madise tänav.

Tänav on nime saanud Nõukogude Liidu kangelase Igor Grafovi järgi.

Aadressil Grafovi 4, endises lastepolikliiniku hoones, asub Narva Õigeusu Humanitaarkool.

Aadressil Grafovi 13b asub hotelli Narva restaureerimata tiib.

Viited

Narva tänavad
Läti Eesti Selts

Läti Eesti Selts on Lätis elavaid eestlasi ühendav selts.

1908 asutati Jüri Jaaksoni ja Karl Karpi eestvõttel Riia Eesti Hariduse ja Abiandmise Selts, mille eesmärk oli koondada kõiki Riias elavaid eestlasi. Seltsi esimene esimees oli Jüri Jaakson.

Selts korraldas muu hulgas kursuseid, koosolekuid, peoõhtuid. Seltsil oli oma laulukoor, näitering ja mitu muud huvialaringi.

Selts tegutses aastani 1939.

Seltsi taastati 1988 nime all Läti Eesti Selts.

Vaata ka
Lõuna-Eesti Läti Selts
Tartu Läti Selts
Eestlased Lätis

Viited

Eesti seltsid
Läti organisatsioonid
Eesti kultuur Lätis
Eesti-Läti suhted
Hans Peter Doskozil

Hans Peter Doskozil (sündinud 21. juunil 1970 Voraus Steiermargi liidumaal) on Austria poliitik (Austria Sotsiaaldemokraatlik Partei). 

Ta õppis aastatel 1994–2000 Viini Ülikoolis õigusteadust.

Ta oli 28. jaanuarist 2016 kuni 18. detsembrini 2017 Austria kaitseminister (Werner Faymanni teises valitsuses).

Alates 28. veebruarist 2019 on ta Burgenlandi liidumaa peaminister.

Isiklikku 
Hans Peter Doskozil on abielus ning ta on kahe lapse isa.

Austria kaitseministrid
Sündinud 1970
Rudolf Tobiase monument

Rudolf Tobiase monument on Haapsalus aadressil Promenaadi tänav 3 asuv mälestusmärk, mis on püstitatud eesti helilooja Rudolf Tobiase auks.

Monumendi tegi Roman Haavamägi ja see avati 1929. aastal.

Monument on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Viited

Välislingid

Eesti mälestusmärgid
Lääne maakonna kultuurimälestised
Haapsalu
1. Mai tänav (Narva)

1. Mai tänav (vene keeles улица 1 Мая) on tänav Narvas Joaoru linnaosas. See algab Vaivara tänavalt, ristub Kiriku tänavaga ning lõpeb Igor Grafovi tänavaga ristudes. Tänav on 250 m pikk ja täiesti sirge.

1912. ja 1927. aasta linnaplaanidel on selle tänava nimi Jaama tänav – oletatavasti selle juures asuva Narva raudteejaama hoone järgi. 

Alates 1961. aastast on tänava nimi 1. Mai tänav. Oletatavasti sai tänav oma praeguse nime Nõukogude Liidus 1. mail tähistatud töörahvapüha järgi.

Aadressil 1. Mai tänav 2 asub Viru Maakohtu Narva kohtumaja.

Endine 1. Mai prospekt
27. detsembril 1952 nimetati Narva linna TSN TK otsusega nr 482 enne teist maailmasõda Peetri eeslinnas asunud Soome-Rootsi prospekt ümber 1. Mai prospektiks. Tänav kulges praeguse Kreenholmi tänavaga paralleelselt, sellest lääne pool. 10. oktoobril 1962 tänav likvideeriti.

Viited

Narva tänavad
Joaoru
21. Juuni tänav

Nime 21. Juuni tänav on Eestis kandnud mitu tänavat:
 Garnisoni tänav Kuressaares
 Lai tänav Rakveres (1950–1968)
 Narva maantee Jõhvis
 Rüütli tänav Tartus
Linnuse tänav (Narva)

Linnuse tänav on tänav Narvas Kalevi linnaosas. Algab Igor Grafovi tänavast, kulgeb Narva jõe kallast mööda ja ristub Peterburi maanteega. Tänava pikkus on umbes 600 m.

Enne Teist maailmasõda oli samas piirkonnas 3. Kalda tänav.

Tänav sai oletatavasti nime Hermanni linnuse järgi.

Viited

Narva tänavad
Raudsilla tänav

Raudsilla tänav on tänav Narvas Joaoru linnaosas. Tänav algab Igor Grafovi tänava jätkuna, ristub Kiriku ja Juhkentali tänavaga ning jätkub Kalda tänavaga. Tänava pikkus on 445 meetrit.

1912. aasta linnaplaanil on tänava nimi Shuwalowi uulits (Šuvalovi tänav, vene keeles улица Шувалова). 1929. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi Raudsilla tänav. Tänav jätkus 2. Kalda tänavaga.
Aastatel 1978–1994 kandis tänav Nõukogude Liidu kangelase Konstantin Orgini nime (vene keeles улица имени К. Оргина). 25. oktoobril 1994 taastati Narva Linnavalitsuse korraldusega nr 977-k tänava varasem nimi.

Tänav on nime saanud üle Narva jõe ehitatud raudteesilla järgi.

2016. aastani oli aadressil Raudsilla tänav 1 Narva Juhkentali Kooli hoone.

Viited

Narva tänavad
Joaoru
Belaja Holunitsa

Belaja Holunitsa on linn Venemaal Kirovi oblastis, Belaja Holunitsa rajooni keskus. Asub Vjatka lisajõe Belaja Holunitsa ääres, 82 km Kirovist kirdes.

Belaja Holunitsa on asutatud 1764. aastal Beloholunitski külana rauatehase juurde. Tehase ehitamiseks vajati palju tööjõudu ja ettevõtja Savva Jakovlev ostis ja tõi sinna mitusada talupoega Novgorodi ja Vologda kubermangust. 1928 nimetati küla aleviks. Linnaõigused ja praeguse nime sai asula 1965. aastal.

Linnas on metalli-, puidu- ja toiduainetetööstust.

Kirovi oblasti linnad
Daisy Ridley

Daisy Jazz Isobel Ridley (sündinud 10. aprillil 1992 Westminsteris Londonis) on inglise filminäitleja. Ta on tuntud oma rolli poolest "Star Warsi" järelloo triloogias, kus ta kehastab peategelast Reyd. 

Ta alustas näitlejakarjääri pisirollidega teleseriaalides, kuni ta valiti "Star Warsi" saaga seitsmenda filmi "Star Wars: Jõud tärkab" peaosalise Rey rolli.

Lapsepõlv ja perekond 
Daisy Ridley on Louise Fawkner-Corbetti ja Chris Augustine Ridley kolmest tütrest noorim. Tal on ka kaks poolõde isa eelmisest abielust. 9–18-aastaselt käis ta Tring Parki etenduskunstide koolis. Seejärel astus ta Brickbeckis Londoni ülikooli, kus õppis klassikalist tsivilisatsiooni, kuid peagi lahkus ülikoolist ja pühendus näitlejakarjäärile. Tema vanaonu Arnold Ridley (1896–1984) oli inglise näitleja ja näitekirjanik.

Karjäär

Film

Viited 

Suurbritannia filminäitlejad
Suurbritannia telenäitlejad
Sündinud 1992
Viru värav (ajalooline)

Viru värav oli väravatorn Tallinna linnamüüris.

Viru väravat on algselt nimetatud Savi väravaks (leimporte, porta argillae, Lehmpforte). Vanalt turult väravani toonud tänav, praegune Viru tänav, kandis Savi tänava nime naabruses asunud savitiigi järgi.

Algne Viru värav rajati aastatel 1345–1355.
Algvärav oli kolme korrusega 14,5 m kõrgune torn, mille linnapoolne külg oli avatud. Torni I korrusel oli  väravakäik, II korrusel langevõre tõsteseade, III korrus oli lahtine platvorm. 

Torni ülakorrustele pääses põhjaküljelt mööda sirget linnamüüriäärset treppi.

Värav paiknes savitiigist Tallinna lahte voolanud oja veeres, mis muudeti linnakindlustuste osaks. 1345–1349 rajati ojale Viru värava ees paistiik, Viru värava ette tammile rajati veski ja sillad.
1370-ndatel ehitati eesvärav koos külgmüüridega.

1500–1504 rekonstrueeriti Viru värava peatorn viiekorruseliseks kõrgusega umbes 22 m.

1460–1652 ehitati mitmes etapis Viru eesvärava ette muldkindlustus, mis lõpuks kasvas Viru värava bastioniks ning sulges Viru tänava linnast väljuva otsesihi. Liiklus suundus kaitsevallis mööda Uut tänavat põhja suunas ja väljus muldkindlustusvööndist pöördega itta, mööda tänast Vana-Viru tänavat. Pool Viru värava bastionist kannab tänapäeval nimetust Musumägi.

Viru värava peatorn lammutati 1843. aastal. Eesväravahoone lammutati 1888 aastal seoses Viru tänava otsesihi avamisega ja trammitee ehitamisega Vanalt turult mööda Viru tänavat Narva maanteele. Viru värava kompleksist on säilinud eesvärava külgtornid, mille külgedele on lisatud 1898 historitsistlikus laadis väravakäigud ja lõunaküljele kolmas torn.

Tallinna linnamüüri tornid
Kesklinna linnaosa ehitised
Igor Crnadak

Igor Crnadak (sündinud 28. juulil 1972 Zadaris) on serblasest Bosnia ja Hertsegoviina poliitik (Demokraatliku Progressi Partei). Ta oli 31. märtsist 2015 kuni 23. detsembrini 2019 Bosnia ja Hertsegoviina välisminister.

Ta sündis aastal 1972 Zadaris Jugoslaavias (praegu asub see linn Horvaatias). Keskkooli lõpetas ta Banja Lukas. Aastal 2004 lõpetas ta Banja Luka Ülikooli majandusteaduskonna.

Isiklikku 
Igor Crnadak on abielus ning ta on kahe lapse isa.

Bosnia ja Hertsegoviina poliitikud
Välisministrid
Sündinud 1972
Tallinna Spordilaevade Eksperimentaaltehas

Tallinna Spordilaevade Eksperimentaaltehas oli ettevõte, mis tegutses Tallinnas 1946–1993.

Ettevõte asutati 1946 kui Vabariiklik Jahtklubi Ehitusremonttöökoda ja see allus Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu juures asuvale Kehakultuuri- ja Spordikomiteele. Aastast 1948 ehitati seal uusi jahte. 1951 nimetati ettevõte ENSV Eksperimentaal Spordilaevade Ehituseks. 1953 sai ettevõtte nimeks Riiklik Spordilaevade Eksperimentaaltehas ja see hakkas alluma NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuvale Kehakultuuri- ja Spordikomiteele. Ettevõtte ülesanne oli varustada Nõukogude Liidu koondist rahvusvahelise klassi jahtidega ning katsetada uusi eksemplare. 1959 nimetati ettevõte ümber (Tallinna) Spordilaevade Eksperimentaaltehaseks.

Viited

Välislingid
Ettevõttest Rahvusarhiivi andmebaasis

Eesti endised ettevõtted
Tallinna endised ettevõtted
Eesti merendus
Tallinna sport
Eesti NSV majandus
WAF

Laulu- ja tantsukool WAF on Tallinnas aadressil Paldiski maantee 25 asuv laulu- ja tantsukool.

Koolis saab õppida alates 13. eluaastast.

Koolis õpetatakse muu hulgas vokaaltehnikat CVT (Complete Vocal Technique).

Koolis õpetavad teiste seas lauljad Bert Pringi ja Kadri Koppel (Maiken).

Tuntud kooli lõpetajaid
Ott Lepland
Margit Viirma
.

Viited

Välislingid
Kooli koduleht
Kool Facebookis

Eesti muusikakoolid
Eesti tants
Tallinna koolid
Kuuillusioon

Kuuillusioon on optiline illusioon, mille tõttu näib Kuu horisondi lähedal suuremana kui kõrgemal taevas. Seda nähtust on tuntud antiikajast saadik ning täheldatud mitmete kultuuride poolt. Selle illusiooni põhjused pole siiani täpselt selged.

Illusiooni tõestus 

Levinud uskumuse kohaselt, mis ulatub tagasi Aristotelese aega 4. sajandil eKr, paistab Kuu horisondi lähedal suuremana tänu Maa atmosfääri põhjustatud suurendusefektile. See aga ei ole tõsi. Kuigi atmosfäär muudab Kuu näilist värvust, ei suurenda ega vähenda see kuigivõrd Kuu näilist suurust. Fotod Kuust eri kõrgustel tõestavad, et Kuu suurus ei muutu. Seega on tegu illusiooniga.

Võimalikud seletused

Näilise kauguse hüpotees 

Näilise kauguse teooriat kirjeldas esimesena Cleomedes umbes aastal 200. Selle kohaselt näib horisondi kohal olev Kuu suuremana kui kõrgemal olev Kuu, kuna see näib olevat kaugemal.

Kui me näeme taevas objekte nagu näiteks pilved, linnud ja lennukid, siis horisondi kohal olevad objektid on tavapäraselt kaugemal kui need, mis on pea kohal. See võib põhjustada taeva lamedana või veidi kaarja pinnana tajumist, kus objektid, mis liiguvad horisondi poole, alati kaugenevad meist.

Kui me tajume Kuud teiste taevas asuvate objektide lähedal olevana, siis me eeldame, et horisondile lähenedes see ka kaugeneb, mis peaks põhjustama väiksema pildi silma võrkkkestal. Aga kuna võrkkestal Kuu suurus sisuliselt jääb samaks, siis meie aju arvab, et horisondi kohal olev Kuu peab olema füüsiliselt suurem.

Suhtelise suuruse hüpotees 

Selle hüpoteesi kohaselt ei sõltu objekti näiline suurus vaid objekti enda suurusest võrkkestal, vaid ka seda ümbritsevate objektide suurusest. Kuuillusiooni puhul panevad horisondi kohal olevad objektid (näiteks puud ja ehitised) Kuu näima suuremana. Kuid kõrgemal olev Kuu on ümbritsetud suure tühja taevalaotusega, mistõttu näib see väiksem.

Seda efekti illustreeritakse klassikalise Ebbinghausi illusiooniga, kus ring tundub suuremana kui seda ümbritsevad väiksemad ringid kui siis kui seda ümbritsevad suuremad ringid.

Viited

Optilised illusioonid
Atmosfäärioptika
Kuu
Dacia (automark)

Automobile Dacia S.A. on Rumeenia autotootja ja automark, mis alustas tegevust aastal 1966, Nicolae Ceaușescu valitsemisaja alguses. 

Esimeste autode aluseks oli Renault mudelid Renault 12 ja Renault 8, viimasest tuletati Dacia 1100. Renault Group omandas Dacia aastal 1999 ja peale seda on Dacia mudeleid turustatud üle maailma ka Renault' ja isegi Nissani nime all. 

2015 lõpuks on toodetud üle 6 miljoni auto. 

Dacia on Rumeenias üks olulisemaid eksportijaid.

Mudelid

 Dacia Logan
 Dacia Sandero
 Dacia Duster
 Dacia Spring
 Dacia Jogger

Automargid
Autotootjad
Eestimaa Rahvuste Foorum

Eesti(maa) Rahvuste Foorum oli 24. septembril 1988 Tallinna Polütehnilise Instituudi aulas toimunud Eesti vähemusrahvuste kogunemine, kus deklareeriti, et toetatakse Eesti omariikluse püüdu ja demokraatlikku korraldusviisi.

Foorumi juhataja oli teleajakirjanik Hagi Šein.

Aastast 2005 peetakse Eestis Foorumi mälestamiseks Eesti rahvusvähemuste päeva.

Viited

Välislingid
https://arhiiv.err.ee/vaata/43383 Helisalvestused Eestimaa Rahvuste Foorumi esinemistest Rahvusringhäälingu andmebaasis[]

1988. aasta Eestis
Eesti poliitika
Derviş Eroğlu

Derviş Eroğlu (sündinud 7. märtsil 1938 Famagustas) on Põhja-Küprose Türgi Vabariigi poliitik, kes oli 23. aprillist 2010 kuni 30. aprillini 2015 Põhja-Küprose Türgi Vabariigi president.

Ta sündis aastal 1938 Famagustas. Ta lõpetas aastal 1963 İstanbuli Ülikooli arstiteaduskonna, hiljem spetsialiseerus uroloogiale.

Ta valiti aastal 1976 Rahvuskogu liikmeks. Aastatel 1976–1977 oli ta Põhja-Küprose Türgi Vabariigi haridus-, kultuuri-, noorsoo- ja spordiminister. Ta on aastast 1983 Põhja-Küprose Türgi Vabariigi Põhiseadusliku Assamblee liige. Ta on olnud kaks korda (18. detsembrist 1983 kuni 11. veebruarini 2006 ja 29. novembrist 2008 kuni 23. aprillini 2010) Rahvusliku Ühtsuse Erakonna juht. 19. juulist 1985 kuni 1. jaanuarini 1994 oli ta esimest korda Põhja-Küprose Türgi Vabariigi peaminister. Aastatel 1994–1996 oli ta opositsiooni liider. Teist korda oli ta Põhja-Küprose Türgi Vabariigi peaminister 16. augustist 2006 kuni 13. jaanuarini 2004 (kui ta kaotas valimistel Mehmet Ali Talatile). Kolmandat korda sai ta Põhja-Küprose Türgi Vabariigi peaministriks 5. mail 2009 ja oli peaministri ametis 23. aprillini 2010. Ta valiti 18. aprillil 2010 Põhja-Küprose Türgi Vabariigi presidendiks.

23. aprillil 2010 sai ta Põhja-Küprose Türgi Vabariigi presidendiks, ta oli president 30. aprillini 2015 (kaotas 26. aprillil presidendivalimiste teises voorus Mustafa Akıncıle).

Isiklikku 
Derviş Eroğlu on abielus, ta on nelja lapse isa ja kolme lapselapse vanaisa.

Põhja-Küprose presidendid
Sündinud 1938
Viljandi tänavate loend

Viljandi tänavate nimekiri 2021. aasta seisuga:

 Aasa tänav
 Aia tänav
 Allika põik
 Allika tänav
 Anton Irve tänav
 August Maramaa puiestee
 Carl Robert Jakobsoni tänav
 Edela tänav
 Eha tänav
 Endla tänav
 Hariduse tänav
 Heina tänav
 Hiie puiestee
 Hiire tänav
 Huntaugu tänav
 Ida tänav
 Ilmarise tänav
 Itaalia tänav
 Jalaka tänav
 Johann Köleri tänav
 Johan Laidoneri plats
 Juhan Kunderi tänav
 Juhan Liivi tänav
 Järve tänav
 Järveotsa puiestee
 Kaalu tänav
 Kaevu tänav
 Kagu tänav
 Kaja tänav
 Kalda puiestee
 Kalda põik
 Kalevi tänav
 Kalmu tänav
 Kalvi tänav
 Kanepi tänav
 Karja tänav
 Kase tänav
 Kastani tänav
 Kauba tänav
 Kauge tänav
 Kesk-Kaare tänav
 Keskuse tänav
 Kevade tänav
 Kiriku tänav
 Kirsi põik
 Kirsi tänav
 Kivi tänav
 Kodu tänav
 Koidu tänav
 Kolde tänav
 Kooli tänav
 Kooliaia tänav
 Kopli tänav
 Kraavi tänav
 Kreegi tänav
 Kullamäe tänav
 Kungla tänav
 Kõpu tänav
 Kõrgemäe tänav
 Kõue tänav
 Köstri tänav
 Külvi tänav
 Künni tänav
 Lembitu puiestee
 Lennuki tänav
 Leola tänav
 Lepa tänav
 Liiva tänav
 Lille tänav
 Lina põik
 Lina tänav
 Linnu tänav
 Lohu tänav
 Loode tänav
 Looga tänav
 Loojangu tänav
 Lossi tänav
 Luha tänav
 Lutsu tänav
 Lõikuse tänav
 Lõuna tänav
 Lääne tänav
 Lühike tänav
 Lydia Koidula tänav
 Maasika tänav
 Mai tänav
 Malmi tänav
 Marmori tänav
 Meeme tänav
 Metalli tänav
 Metsküla tee
 Mihkel Veske puiestee
 Mooni tänav
 Munga tänav
 Mureli tänav
 Musta tee
 Mäe tänav
 Männi tänav
 Männimäe tee
 Niidu tänav
 Nisu tänav
 Nurme tänav
 Näituse põik
 Näituse tänav
 Oja tee
 Oru tänav
 Paala tee
 Paistu tänav
 Paisu tänav
 Papli tänav
 Pargi tänav
 Pihlaka tänav
 Piiri põik
 Piiri tänav
 Pikk tänav
 Pirni tänav
 Planeedi tänav
 Ploomi tänav
 Posti tänav
 Puidu tänav
 Puiestee tänav
 Põhja puiestee
 Põllu tänav
 Põltsamaa tee
 Pähkli tänav
 Päikese tänav
 Pärna tänav
 Pärnu maantee
 Ranna puiestee
 Raua tänav
 Raudtee tänav
 Ravila tänav
 Rehe tänav
 Reinu põik
 Reinu tee
 Riia maantee
 Roheline tänav
 Roo tänav
 Roosi tänav
 Saare tänav
 Savi tänav
 Sepa tänav
 Supeluse tänav
 Suur-Kaare tänav
 Suve tänav
 Sõstra tänav
 Talli tänav
 Tallinna tänav
 Tamme tänav
 Tammela tänav
 Tare tänav
 Tartu tänav
 Tasuja puiestee
 Tehnika tänav
 Terase tänav
 Tina tänav
 Toome tänav
 Trepimägi
 Tuisu tänav
 Turu tänav
 Tuule tänav
 Tuule põik
 Tähe tänav
 Tööstuse tänav
 Ugala puiestee
 Uku tänav
 Uueveski tee
 Uus tänav
 Vabarna tänav
 Vabriku tänav
 Vahe tänav
 Vahtra tänav
 Vaikuse tänav
 Vaksali tänav
 Valuoja puiestee
 Vana-Vaksali tänav
 Vase tänav
 Veere tänav
 Vene tänav
 Vesiflirdi allee
 Vikerkaare tänav
 Vilja tänav
 Väike tänav
 Väike-Kaare tänav
 Väike-Turu tänav
 Õie tänav
 Õuna tänav

Välislingid
Viljandi linna kohalike teede nimekiri (Viljandi Linnavolikogu, 5. märts 2018)
Kohanime määramine (Viljandi Linnavolikogu määrus 27.04.2011)

 
Eesti tänavate loendid
Maria Lassnig

Maria Lassnig (8. september 1919 Kappel am Krappfeld – 6. mai 2014 Viin) oli Austria maali- ja animatsioonikunstnik.

Kunstiõpinguid alustas 1941. aastal Viini Kunstiakadeemias. Aastal 1943 katkestas õpingud, kuid 1945. aastal lõpetas akadeemia ja pöördus tagasi Klagenfurti. Aastal 1948 toimus seal tema esimene isikunäitus. 

Aastal 1952 sõitis Pariisi, kus tutvus prantsuse sürrealistide André Bretoni, Paul Celani ja Benjamin Péretiga. Aastal 1954 pöördus tagasi Viini Kunstiakadeemiasse ja lõpetas õpingud, mida juhendas Albert Paris Gütersloh.

Aastail 1968–1980 elas ja töötas New Yorgis, 1970–1972 õppis filmitegemist New Yorgi Visuaalkunstide koolis (School of Visual Arts). Õpingute ajal valmisid lühifilmid (videod) "Chairs" (1971) "Autoportree" (1971) ja "Paarid" ("Couples"; 1972). Hiljem tegi ta veel sellised filmid nagu "Palmistry" (1973), "Barokk kujud" (1970–74), "Kunstiharidus" ("Art Education"; 1976) ja "Maria Lassnigi ballaad" ("Maria Lassnig Kantate"; 1992). 

Aastal 1980 naasis Austriasse Viini. 

Lassnigi teoseid eksponeeritakse New Yorgi moodsa kunsti muuseumis (MoMA).

Tunnustused 

Großer Österreichischer Staatspreis (1988)
Oskar Kokoschka auhind (1998)
Rubensi auhind (2002)
Max Beckmanni auhind (2004)
Austria Teaduse ja Kunsti aurist (Österreichisches Ehrenzeichen für Wissenschaft und Kunst; 2005)

Austria maalikunstnikud
Sündinud 1919
Surnud 2014
Siim Maaten

Siim Maaten (sündinud 3. juunil 1985) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta lõpetas aastal 2008 Tartu Ülikooli haridusteaduskonna matemaatika-füüsika õpetaja erialal bakalaureuse astmes (bakalaureuse astmes). Aastal 2013 lõpetas ta Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna lavastaja eriala ja harrastusteatri juhi erialal.

Viited

Eesti näitlejad
Eesti lavastajad
Tartu Ülikooli haridusteaduskonna vilistlased
Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia vilistlased
Sündinud 1985
Nguyễn Xuân Phúc

Nguyễn Xuân Phúc (sündinud 20. juulil 1954 Quảng Nami provintsis) on Vietnami poliitik. Ta on alates 5. aprillist 2021 Vietnami president, enne seda oli ta alates 8. aprillist 2016 Vietnami peaminister.

Vietnami presidendid
Vietnami peaministrid
Sündinud 1954
Tähelepanelikult jälgitavad rongid

"Tähelepanelikult jälgitavad rongid" (tšehhi keeles "Ostře sledované vlaky") on 1966. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm, mille lavastas Jiří Menzel.

Filmi aluseks on Bohumil Hrabali teos "Ostře sledované vlaky", mis esmakordselt ilmus 1965. aastal.

Film võitis parima võõrkeelse filmi Oscari (1968), ajakiri Time nimetas 2005. aastal filmi 100 parima filmi hulka.

Tšehhoslovakkia filmid
Tšehhi filmid
1966. aasta filmid
Ostře sledované vlaky

"Ostře sledované vlaky" ("Pingsalt valvatud rongid") on Bohumil Hrabali teos, mis esmakordselt ilmus 1965. aastal. Eesti keeles pole see ilmunud.

Aastal 1966 lavastas tšehhi filmilavastaja Jiří Menzel teose põhjal filmi "Tähelepanelikult jälgitavad rongid", mis võitis 1968. aastal parima võõrkeelse filmi Oscari.

Kirjandusteosed
1965. aasta kirjandusteosed
Kristiina Alliksaar

Kristiina Alliksaar (sündinud 7. mail 1980 Viljandis ) on eesti teatrijuht ja kultuurikorraldaja.

Ta kasvas üles Viljandimaal Olustveres ja lõpetas 1998. aastal Viljandi C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi majanduse eriklassi.

Alliksaar on töötanud Paide Linnavalitsuses ettevõtlusosakonna assistendina (1999–2000), BDG Kontsert OÜ-s juhiabina (2001–2002), MTÜ-s Eesti Pärimusmuusika Keskus projektijuhina (2004–2006) ja turundusjuhina (2006–2007) . 

Aastail 2008–2010 oli Alliksaar OÜ Eesti Loomeagentuur juhataja, 2009–2011 Viljandimaa Omavalitsuste Liidu kultuuri ja noorsootöö spetsialist. 
2007–2017 oli Alliksaar ka kultuurikorralduse lektor Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias.

Aastatel 1999–2004 oli Alliksaar üliõpilasorganisatsiooni AIESEC Eesti liige, pärast alumni.
2003. aastal tegutses ta AIESECi kaudu pool aastat vabatahtlikuna Sri Lankal. 

Alliksaar on osalenud festivalide, näiteks Tallinn Music Week, Rabarock, Viljandi Pärimusmuusika Festival, "Puude taga on inimene", korraldamisel.

Aastal 2001 sai Alliksaar Tallinna Tehnikaülikoolist bakalaureusekraadi ärijuhtimise erialal, aastal 2007 lõpetas Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia kultuurikorralduse erialal cum laude ning aastal 2010 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistriõppe kultuurikorralduses. Aastal 2020 alustas õpinguid Tartu Ülikoolis magistriõppes õppekaval “Muutuste juhtimine ühiskonnas”. 

Alates 25. jaanuarist 2014 kuni juunini 2019 töötas ta teatrijuhina Viljandi teatris Ugala.

15. jaanuaril 2019 valiti Alliksaar Vanemuise teatrijuhiks ning ta asus selles ametis tööle 1. augustil 2019.

Viited

Välislingid 

 Teater Vanemuine juht Kristiina Alliksaar: vaid taevas on piiriks, selles majas on võimalik teha kõike!, Elu24, 6. september 2019
 Vanemuine eeldab piletitulu kukkumist poole võrra, ERR, 12. mai 2020
 Vanemuise teatri juht Kristiina Alliksaar: „Kriisis jäävad ellu need, kes suudavad kohaneda.“, Õhtuleht, 13. juuni 2020 

Eesti teatritegelased
Eesti kultuurikorraldajad
Sündinud 1980
Christine Buchholz

Christine Buchholz (sündinud 2. aprillil 1971 Hamburgis) on Saksa vasakpoolne poliitik.

Christine Buchholz lõpetas gümnaasiumi 1990. aastal. Ta õppis aastatel 1991–1998 Hamburgi Ülikoolis poliitikateadusi, kasvatusteadusi, religiooni ja sotsiaalteadusi. 1995–2005 töötas ta puuetega inimeste abistajana, 2002–2005 oli ta veel ka vabakutseline ajakirjanik. 2005–2006 oli ta Vasakfraktsiooni teaduslik kaastöötaja. 2007–2009 tegutses vabakutselise ajakirjanikuna. Alates 2009 aastast on ta Saksamaa Liidupäeva liige.

Aastatel 1994–1999 oli Christine Buchholz Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. 2004. aastal astus ta Töö ja Sotsiaalse Õigluse Parteisse (WASG), mis 2007. aastal ühines Demokraatliku Sotsialismi Parteiga Vasakparteiks (Die Linke). Christine Buchholz kuulub partei vasakpoolsesse tiiba.

Viited

Välislingid
Christine Buchholzi koduleht

Saksamaa poliitikud
Sündinud 1971
Urmo Kööbi

Urmo Kööbi (14. august 1939 Tartu – 7. aprill 2016) oli eesti arst ja tervishoiujuht. 

Urmo Kööbi lõpetas 1957. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna.

Ta töötas Rõuge jaoskonnahaiglas juhatajana kuni 1967. aastani, seejärel Võru rajoonihaigla anestesioloogina. 

1975. aastal siirdus ta Tartusse, kus asus tööle Maarjamõisa haigla reanimatsiooniosakonna juhatajana. Aastatel 1988–2000 oli ta Maarjamõisa haigla peaarst. Aastatel 2000–2003 oli ta Tartu Ülikooli Kliinikumis kirurgiadivisjoni juht.

Teoseid
1991 "Reanimatoloogia". Kaasautor // Scripta Medicorum

Poliitiline tegevus
1989–2000 Tartu Linnavolikogu liige (sealhulgas fraktsiooni Tartu 2000 esimees)
2003–2007 kuulus erakonna Res Publica esindajana Riigikogu X koosseisu

Liikmesus
Eesti Anestesioloogide Selts
Eesti-Soome-Ungari Arstide Selts
2007 Eesti Punase Risti kongressi president

Tunnustus
2010 – Tartu Ülikooli Kliinikumi elutööpreemia

Eesti arstid
Miina Härma Gümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli arstiteaduskonna vilistlased
Isamaa ja Res Publica Liidu poliitikud
X Riigikogu liikmed
Sündinud 1959
Surnud 2016
Pauluse kalmistule maetud
Juhkentali tänav (Narva)

Juhkentali tänav on tänav Narvas Joaoru linnaosas. Algab Aleksander Puškini tänavast jätkuna, ristub 1. Mai tänavaga ja lõpeb tupiktänavaga. Tänava pikkus on umbes 455 m.

1912. aasta linnaplaanil on tänava nimi Juhkentali uulits. 1927. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi Joaoru tänav. 

1952.–1995. aastatel kandis tänav nime Oktoobri tänav (vene keeles улица Октообри). 27. detsembril 1952 nimetati Narva linna RSN TK otsusega nr 482 tänav ümber Oktoobri tänavaks oletatavasti Oktoobrirevolutsiooni auks. 27. septembril 1995 ennistati Narva Linnavolikogu määrusega nr 70/30 tänavale Juhkentali tänava nimi.

Tänav sai oma nime Narva lõunaosas asuva linnaosa Juhkentali ehk Joaoru järgi.

Viited

Narva tänavad
Joaoru
Remigijus Valiulis

Remigijus Valiulis (sündinud 20. septembril 1958 Šilutės) on leedu kergejõustiklane.  

Rahvusvahelistel võistlustel esindas ta Nõukogude Liitu. 

Moskva olümpiamängudel 1980 võitis ta Nõukogude Liidu koondvõistkonna koosseisus Mihhail Linge, Nikolai Tšernetski ja Viktor Markin kuldmedali 4×400 m teatejooksus ajaga 3.01,08.

Leedu kergejõustiklased
Sündinud 1958
Patjala kalmistu

Patjala kalmistu on kalmistu Palamuse kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Patjala külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas.

Nimi
Patjala kalmistu on eri aegadel tuntud ka teiste nimede all. Talu järgi on selle nimi olnud ka "Egliko" või "Ägliku", hiljem on kasutatud ka "Ädliku" nime. Nime osana on kasutatud nii "talu kalmistu" kui ka lihtsalt "kalmistu".

Ajalugu
Kalmistu asub Palamuse kihelkonna serval vastu Laiuse kihelkonda. Kaugus kihelkonnakeskusest ja selle kalmistust Palamusel oli arvatavasti üks põhjus, miks Ägliku II talu peremees Tõnu Jürgenson rajas umbes 1900. aasta paiku oma talu maadele kalmistu.

Teine põhjus oli halb läbisaamine Palamuse luteri koguduse saksameelse õpetaja Burchard Sielmanniga:
"Teise, lõunapoolse Ädliku taluga on seotud väike kohalik baptistide surnuaed, mis paikneb suurte puude varjus, Kassinurme mägede kirdetipus. Ühe sellest talust pärineva inimese jutustuse järgi sattusid selle talu elanikud oma usuliste tõekspidamiste ja talituste tõttu vastuollu Palamuse saksa soost kirikuõpetajaga. Selle tõttu tuligi neil rajada kodu ligidale oma pereliikmetele eraldi surnuaed".

Kalmistut kasutas kinkelepingu alusel Tartu Peeteli Baptistikoguduse kohalik haru. Ametlikult oli see edasi Ägliku II talu osa.

Pärast 1940. aastat kalmistu arvatavasti riigistati ning see toimis avaliku kalmistuna. Praeguseks on kalmistule teadaolevalt maetud umbes 100 lahkunut.

Kirjeldus
Kalmistu algne pindala oli umbes 0,32 ha. Tänapäeval kasutatakse matmiseks umbes 0,14 ha suurust ala. Mälestise kaitsevöönd on umbes 0,33 ha, kuid selle piirid ei kattu algse kalmistualaga.

Tänapäeval hooldab kalmistut Jõgeva vald.

Kalmistule maetuid
1929 – August Jürgenson (1870–1929), Tõnu Jürgensoni poeg

Viited

Kirjandus
"Palamuse". // "Tartumaa". Eesti I. Tartu 1925. Lk 351
Taavi Pae. "Ädliku (Patjala) kalmistu". // "Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused". Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
Arvi Liiva. "Kalevipoja sängi ümbrus pole farmile sobiv koht". Vooremaa, 24. aprill 2008. Lk 2
Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid – talukalmistud Eestis".  Tuna, 3/ 2018. Lk 32

Välislingid

Jõgeva valla hallatavate kalmistute kasutamise eeskiri

Palamuse kihelkonna kalmistud
Jõgeva vald
Jõgeva maakonna kalmistud
Jõgeva maakonna kultuurimälestised
Eesti talukalmistud
Eesti baptistikalmistud
Albert Filozov

Albert Filozov (vene Альберт Леонидович Филозов; 25. juuni 1937 Sverdlovsk – 11.  aprill 2016 Moskva) oli vene teatri- ja filminäitleja ning pedagoog, Venemaa Teatrikunsti Akadeemia professor.

Albert Filozov õppis näitlemist Moskva Kunstiteatri stuudiokoolis. Aastail 1963–1990 oli ta Moskva Stanislavski-nimelise Draamateatri näitleja. 

Oma filminäitleja karjääri jooksul mängis ligi sajas filmis. Aastal 1983 mängis mister Banksi filmis "Hüvasti, Mary Poppins" ja 2012. aastal tegi rolli Eva Neymanni filmis "Torniga maja".

Tunnustus 
1983 – Vene NFSV teeneline kunstnik 
1994 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik 
2004 – Sõpruse orden
2014 – Andrei Mironovi nimeline Vene rahvuslik näitlejapreemia Figaro

Viited 

Vene filminäitlejad
Vene teatrinäitlejad
Vagankovo kalmistule maetud
Sündinud 1937
Surnud 2016
Kalda tänav (Narva)

Kalda tänav on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Algab Raudsilla tänava jätkuna, ristub Raudtee ja Turu tänavaga ning lõpeb Joala tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 685 m.

Tänav sai oma nime oletatavasti oma Narva jõe kaldal asukoha järgi.

Kalda tänaval asub mitu 19.–20. sajandil ehitatud hoonet, mis kuulub Narva linna muinaskaitsealuste mälestiste hulka.

Endised Kalda tänavad
Enne Teist Maailmasõja Narvas oli 1. Kalda, 2. Kalda ja 3. Kalda tänav. Nad asusid Peetri eeslinnas Narva linnuse ja raudtee vahel. Viimane asus samas kohas, kus praegu kulgeb Linnuse tänav.

Viited

Narva tänavad
Stephanus de Velde

Stephanus de Velde (surnud 1428 või 1438) oli keskaegne Tartu vaimulik (vikaar), kelle hauaplaat leiti 2008. aastal Tartu toomkirikust.

Stephanus de Velde kohta pole seni teada rohkem infot kui ainult see, mida saab tuletada tema hauaplaadilt. See leiti 2008. aastal Tartu toomkirikus toimunud arheoloogiliste väljakaevamiste käigus, mille viisid läbi Heiki Valk ja Martin Malve. Plaadil puudus vasakpoolne ülemine nurk, kuid enamik sellest oli suhteliselt hästi säilinud. Esialgu dateeriti hauaplaat 15. sajandisse või 16. sajandi algusesse. 

Kunstiajaloolane Anu Mänd avastas, et hauaplaadil on kujutatud Tartu vikaari, õpetatud meest, magister (või isand) Stephanus de Veldet, kuna hauaplaati ümbritsenud kaherealise teksti välimine rida kõlab järgmiselt: "[---]<x>x octo u[---]tis a na/talicio d[omi]ni felice notis vir sapiens d[omi]n[u]s stephan[us] de velde votus / atq[ue] vicari[us] hic defu[n]ct[us] hic est [---] natus / cu[m] steph[an]i [---] fine(?) [---]" Teksti säilinud osa lõpp viitab sellele, et keegi võidi matta Stephanusega ühte hauda.  

Hauaplaadil kujutatud mehe rõivastuse, näo kujutusviisi ning plaadi üldise kujutusviisi järgi võib plaadi suhteliselt suure tõenäosusega dateerida 15. sajandi I poolde ning et teksti säilinud osa algab pooliku aastaarvuga (xx octo ehk võimalikud kombinatsioonid oleksid 28, 38, 78 ja 88), siis kõige tõenäolisemalt suri Velde kas 1428. või 1438. aastal. Hauaplaat ise on valmistatud aga Lasnamäe paest.  

Velde-nimelisi isikuid pole keskaegselt Liivimaalt väga palju teada, kuid näiteks 14. sajandil oli Tartu piiskopiks Heinrich I Velde ning samast ajast on pärit ka samanimeline toomhärra. Velde-nimelisi isikuid leidub ka Tallinna, Riia ja Lübecki allikates.

Viited

Tartu stifti inimesed
Surnud 15. sajandil
Maive Rute

Maive Rute (sündinud 7. mail 1966 Raplas) on eesti ettevõtlusspetsialist ja endine Eesti Panga asepresident.

Haridus
Ta õppis esmalt Käru koolis, ent suundus 8. klassist õppima Türi Keskkooli, mille lõpetas 1984. aastal kuldmedaliga. 1991. aastal lõpetas ta cum laude Eesti Põllumajandusakadeemia ökonomist-organisaatorina. Ärijuhtimise magistrikraadi kaitses ta 1996. aastal Austrias Doonau Ülikoolis. 2008. aastal sai ta teise magistrikraadi Pariisi XI Ülikoolist (Université Paris-Sud), 2012–2013 täiendas end Harvardi Ülikoolis.

Töökäik
Aastail 1992–1994 oli ta USA nõuandeorganisatsiooni VOCA Eesti programmi direktor, 1994–1995 PricewaterhouseCoopersi assisteeriv audiitor, 1995–1997 Balti-Ameerika Ettevõtlusfondi vanemanalüütik, 1997–2000 Maaelu Laenude Tagamise Sihtasutuse juhataja, 2000–2005 sihtasutuse KredEx juhataja. 

Alates 2005. aastast on ta töötanud Euroopa Komisjonis. Aastatel 2005–2009 oli ta ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi väikeettevõtluse ja innovatsiooni direktoraadi direktor, 2009–2013 teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi biotehnoloogia ja põllumajandusliku toidutööstuse direktoraadi direktor, 2013–2016 teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi ressursidirektor. 2016. aastal nimetati ta Euroopa Komisjoni teadusuuringute ühiskeskuse peadirektori asetäitjaks. 

29. juulil 2019 kinnitati ta Eesti Panga asepresidendiks alates 1. oktoobrist 2019.  30. septembril 2020 teatas Rute, et lahkub sel sügisel Eesti Panga asepresidendi kohalt ning asub tööle Euroopa Komisjoni siseturu, tööstuse ja ettevõtluse peadirektoraadi (DG GROW) peadirektori asetäitjana. Tema viimane tööpäev Eesti Pangas oli 31. oktoobril 2020.

Detsembrist 2019 on ta Tallinna Tehnikaülikooli nõukogu liige.

Tunnustus
 2005 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja III klassi aumärk

Isiklikku
Tema abikaasa Jüri Rute on Euroopa Komisjoni maaelu programmi ametnik. Neil on lapsed Caroline ja Georg.

Viited

Välislingid
 Alo Lõhmus, "Maive Rute hoolitseb Euroopas kõige eest, mis kasvab", Eurokratt 3/2009, lk. 12–13.

Eesti ametnikud
Eesti Maaülikooli majandusteaduskonna vilistlased‎
Sündinud 1966
Motörhead (laul)

"Motörhead" (originaalis "Motorhead") on laul, mille Lemmy Kilmister kirjutas space rock'i kollektiivile Hawkwind, kuid mis andis nime tema enda bändile Motörhead. Viimane mängis laulu tuntuks pealkirja "Motörhead" all.

Laul oli viimane, mille Lemmy Hawkwindi jaoks kirjutas (varem oli ta muuhulgas kirjutanud näiteks ühe selle tuntuima loo "Silver Machine"). "Motorhead" ilmus esmakordselt Hawkwindi singli "Kings of Speed" B-poolel 1975. aasta alguses. Sama aasta 9. mail ilmus laul ka Hawkwindi albumil "Warrior on the Edge of Time". Ka loo originaalvariandis laulab Lemmy ning lisaks bändi enda pillidele kasutati selles viiulit.

Kui Lemmy samal aastal Hawkwindist vallandati, asutas ta uue bändi, mille nimi oli esialgu Bastard, kuid peagi nimetas ta selle ümber Motörheadiks. Nii bändi nimi kui ka sellele nime andnud laul tähendavad slängis amfetamiini tarvitajat.

Motörhead salvestas "Motörheadi" juba 1975. aastal oma debüütalbumi tarbeks, kuid et nende plaadifirma United Artists Records otsustas projekti külmutada, siis avaldati Motörheadi versioon loost alles 1977. aastal, mil ilmus Motörheadi esimene, bändi nime kandev album. "Motörhead" anti sealjuures aga bändi teise singlina välja vahetult enne albumi enda ilmumist. Hiljem on lugu veel mitmel korral singlina avaldatud, sealhulgas 1981. aastal kontsertsalvestisena, mis jõudis Suurbritannia singlite edetabelis (UK Singles Chart) 6. kohale.

Kontsertidel mängiti "Motörheadi" küllaltki tihti 1970. ja 1980. aastatel ning taas 2010. aastatel, samas kui vahepealsel ajal oli see kavas väga harva. Hawkwind, kellele Lemmy "Motörheadi" esialgselt kirjutas, on lugu esitanud ainult kolm korda. 

Lugu on kaverdanud Šoti alternatiivroki ansambel Primal Scream oma 1997. aasta albumil "Vanishing Point".

Viited

Motörhead
1977. aasta singlid
Malmi tänav (Narva)

Malmi tänav on tänav Narvas Vanalinna linnaosas. Algab Peetri platsilt, ristub Puškini tänavaga ja lõpeb Linda tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 540 m.

1905. aasta linnaplaanil tänava nimi on Литейная улица, 1912. ja 1927. aasta linnaplaanidel Malmi tänav.

12. juulil 1950 nimetati Narva linna RSN TK otsusega nr 30 Eesti NSV moodustamise 10. aastapäeva puhul tänav ümber Kalinini tänavaks (vene keeles улица им. М.И.Калинина) – Nõukogude riigitegelase Mihhail Kalinini auks. 11. mail 1994 Narva Linnavolikogu määrusega nr 68/11 nimetati tänav ümber Malmi tänavaks.

Tänav sai oma nime selles piirkonnas asunud Sinovjevi malmivalutehase ehk Sinovjevi vabriku järgi.

Aadressil Malmi tänav 1 asub Narva Tuletõrjeühing ja ehitismälestis Narva tuletõrjedepoo.

Aadressil Malmi tänav 8 asub Narva Keskraamatukogu.

Viited

Narva tänavad
Vanalinn (Narva)
Sevettijärvi

Sevettijärvi (Inari saami keeles Čevetjävri, koltasaami keeles Čeʹvetjäuʹrr, põhjasaami keeles Čeavetjávri) on küla Soome Lapimaal Inari vallas. 

Küla 350 elanikust on ligikaudu 90 protsenti koltasaamid, kuid elanike hulgas on ka soomlasi ja Inari saame ning tundrusaame.

Ajalugu

Küla asutati aastal 1949, kui Soome riik asustas sinna Petsamo piirkonnast sõja järel evakueeritud 51 koltasaami perekonda. Majad evakueeritud perekondadele ehitas samuti Soome riik, lisaks ehitati külla kool, tervisekeskus ja palvemaja. 

Enne evakueeritud koltasaamide asustamist Sevettijärvele elas praeguse küla territooriuml mõni saami ja soome pere. 

Esimene autoga sõidetav tee Sevettijärvele sai valmis 1960. aastate lõpul. Varem peeti ühendust talviti mootorsaanide, põhjapõtrade ja suuskadega ning suviti jala, jalgratta ja paadiga. 

Inari vald
Soome külad
Svitene

Svitene (ka Švitene, Lielsvitene) on asula Lätis, Rundāle piirkonna Svitene valla halduskeskus. Küla asub Svitene jõe kaldal merepinnast 30 meetri kõrgusel, Riiast 89 ja Pilsrundālešt 8 kilomeetri kaugusel. Svitenes on endise Svitene mõisa (Schwitten) keskus.

Tänapäeval on Svitenes vallavalitsus, lisaks on seal veel põhikool, raamatukogu ja rahvamaja.

Läti külad