Kadrina vald

Kadrina vald on kohalik omavalitsus Lääne-Virumaa lääneosas. Kadrina vald jääb Harju ja Viru alamvesikonda ning valla lõunaosa ka Pandivere põhjavee alamvesikonda.

Kadrina vald on elanike arvult Eesti üks väiksemaid omavalitsusi, olles suuruselt 65. omavalitsus (Eestis on kokku 79 omavalitsust). Pindalalt on Kadrina vald Eesti suuruselt 48. omavalitsus.

Valla keskus on Kadrina alevik, kus elas 2020. aasta alguse seisuga 2113 inimest. Lisaks asub vallas ka Hulja alevik.

Kadrina valda läbivad riigimaanteed, millest suuremad on Tallinn–Narva ja Pärnu–Rakvere–Sõmeru.

Viljakad mullad on andnud võimaluse tegeleda seal pikka aega põlluharimise ja karjakasvatamisega.

Kadrina vallavanem on alates 2018. aastast Kairit Pihlak.

Asustus

Alevikud 

Kadrina, Hulja

Külad 

Ama, Arbavere, Hõbeda, Härjadi, Jõepere, Jõetaguse, Jürimõisa, Kadapiku, Kallukse, Kihlevere, Kiku, Kolu, Kõrveküla, Lante, Leikude, Loobu, Läsna, Mõndavere, Mäo, Neeruti, Ohepalu, Orutaguse, Pariisi, Põima, Ridaküla, Rõmeda, Salda, Saukse, Sootaguse, Tirbiku, Tokolopi, Udriku, Uku, Undla, Vaiatu, Vandu, Viitna, Vohnja, Võduvere, Võipere

Ajaloolised külad 
Ahila, Koplimetsa, Kriska, Nagala, Ojaveski, Pankase, Päri, Sirgu, Tõrma, Uudeküla, Valgma, Vatku

Ajalugu 

Kadrina vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil. Varem tegutses sel alal Kadrina külanõukogu. Enne seda tegutses seal aastatel 1939–1950 Undla vald keskusega Kadrinas, mis moodustati vallareformiga suuresti senisest Kadrina kihelkonna Undla vallast (1866–1939).

11. märtsil 1993 otsustas Riigikogu poolitada Juuru – Kaiu, Kadrina – Saksi, Saku – Kiili, Nissi – Kernu ja Salme – Torgu vallad. Kui Saksi vald liitus 2005. aastal koos Tapa linna ja Lehtse vallaga uueks Tapa vallaks, siis liitusid Saksi valla Kiku, Pariisi ja Salda külad taas Kadrina vallaga.

Seniste reformidega on muudetud ka külade piire. Näiteks pole enam Koplimetsa küla, mis kuulub nüüd Ridaküla koosseisu.

Loodus 

Maastikukaitsealadest asuvad (sh osaliselt) vallas Kallukse maastikukaitseala, Neeruti maastikukaitseala ja Viitna maastikukaitseala. Osaliselt jäävad valla alale ka Lahemaa rahvuspark ja Ohepalu looduskaitseala. Samuti asub seal Tirbiku looduskaitseala, mis moodustati 2019. aastal.

Kaitsealustest parkidest jäävad valda Arbavere, Kolu, Loobu, Neeruti, Udriku, Undla ja Vohnja mõisa park.

Hoiualadest asub Kadrina vallas Loobu jõe hoiuala ning sinna ulatub osaliselt Lasila hoiuala.

Valla alal asub palju järvi. Nende seas Neeruti järved (Eesjärv, Tagajärv, Orajärv ja Sinijärv), Viitna järved (Pikkjärv, Linajärv ja Nabudi järv) ning Udriku järved (Suurjärv, Väikejärv ja Mädajärv). Samuti asub Ohepalu soos Ohepalu järv (67,9 ha). Loobu jõel on ka mitu paisjärve, näiteks Kadrina paisjärv (8,8 ha), Jõepere järv (3,3 ha) ja Undla veskijärv (1,2 ha).

Looduskaitsealustest üksikobjektidest asuvad vallas Kallukse mänd, Viitna kadakas (kuivanud), Linda-Neitsi kivi, Kolu allikad ja Jõepere allikad. Lisaks on puistuna kaitse alla võetud Jõepere põlispuud.

Rahvastik 

Valla elanikest on 94% eestlased, 4% venelased ja 2% muude rahvuste esindajad.

Võrreldes teiste Eesti omavalitsustega on Kadrina vallas pensionäride osakaal suhteliselt madal. Kadrina valla elanikest moodustavad pensionärid 21,9%. Selle näitaja poolest ollakse Eestis omavalitsuste seas 58. kohal (kokku 79 omavalitsust).

Kadrina vallas on ka puudega isikute osakaal Eesti omavalitsuste seas pigem üks madalamaid. Vaid 9,5 protsendil Kadrina valla elanikest on diagnoositud puue (Eestis on keskmiselt diagnoositud puue 10,3% elanikest). Kõige enam on diagnoositud liikumispuuet (34% juhtudest).

Eelarve 
2021. aastal kavandatud eelarve näeb ette tulusid summas 7,3 miljonit eurot ja kulusid summas 7 miljonit eurot. Kõige suurem osa sissetulekust peaks laekuma füüsilise isiku tulumaksust (4,2 miljonit) ning riigi eraldatavast toetus- ja tasandusfondist (2,6 miljonit). Põhitegevuse kuludest kuulub suurim osa haridusele (62,2%).

2020. aastal olid Kadrina valla eelarve tulud 7,7 miljonit eurot. Selle näitaja alusel oli Kadrina valla eelarve Eesti omavalitsuste seas 69. kohal. Kadrina valla netovõlakoormus moodustab 27% valla eelarvest. Selle näitaja poolest ollakse omavalitsuste võrdluses keskmike seas (40. kohal).

Haridus 

Vallas tegutsevad Kadrina Lasteaed Sipsik, Vohnja Lasteaed-Algkool, Kadrina Keskkool ja Kadrina kunstidekool.

Meedia 
Alates 1992. aasta detsembrist ilmub Kadrina valla ajaleht Kodukant. Ajalehe toimetaja on Lisete Laisaar. Varem on toimetajad olnud Ilmar Tomusk, Harald Rahupõld, Enn Mälgand ja Rein Sikk.

Juhtimine

Vallavanemad 
 Jaan Stern – külanõukogu esimees ja vallavanem 10. detsembrist 1989 kuni 17. oktoobrini 1993
 Enno Põllu – vallavanem 17. oktoobrist 1993 kuni 28. septembrini 1994 (hukkus Estonia katastroofis nagu ka Peeter Ronk, kes oli volikogu esimees 17.10.1993–28.09.1994)
 Valeri Lõõnik – vallavanem 1994–1996
 Mati Käbin – vallavanema kohusetäitja juulist 1996 kuni 20. oktoobrini 1996
 Jaan Stern – (taas) vallavanem 20. oktoobrist 1996 kuni 17. oktoobrini 1999 (seejärel volikogu esimees 17.10.1999–16.10.2005 ja abivallavanem 16.10.2005–2013)
 Ain Suurkaev – vallavanem 17. oktoobrist 1999 kuni 16. oktoobrini 2005 (varem abivallavanem 1996–1999 ja hiljem volikogu esimees 2005–2009)
 Aivar Lankei – vallavanem 16. oktoobrist 2005 kuni 21. novembrini 2013
 Erich Petrovits – vallavanem 21. novembrist 2013 kuni 2017. aastani
 Marko Teiva – vallavanem 2017. aastast kuni 9. veebruarini 2018
 Jaan Stern – vallavanema kohusetäitja
 Kairit Pihlak – vallavanem alates 11. aprillist 2018

Sümboolika 

Kadrina valla lipp on horisontaalsete väljadega trikoloor. Ülemine laid on valge, keskmine must ja alumine roheline. Väljade laiuste suhte on 3:2:3. Lipu laiuse ja pikkuse vahekord on 7:11. Lipu normaalsuurus on 98x154 cm. Lipp kinnitati 23. jaanuaril 1995 ning õnnistati sama aasta 25. novembril – kadripäeval ehk püha Katariina sünnipäeval – Kadrina kirikus.

Koos Kadrina valla lipuga õnnistati samal päeval Kadrina kirikus ka valla vapp. Sellel on hõbedase kaldtalaga vasakult poolitatud rohelise-musta kilbi ülemisel, rohelisel väljal kuue kodaraga ratas, millest osa on ära murdunud ja mustal väljal kolm Kreeka risti – kõik hõbedased. Vapil kujutatud katkine ratas on ajalooline sümbol: nimelt purunes 307. aastal Aleksandrias Katariina piinamise ratas, mis andiski alust Katariina pühakuks kuulutamisele. Vapi autori Jaan Liivsoo sõnul võib katkine ratas tähendada ka Kadrina arengu hüplikkust, kolm Kreeka risti märgivad aga usku Jumalasse, Eesti Vabariiki ja iseendasse.

Vabaühendused 
Vallas tegutseb mittetulundusühing Neeruti Selts. Seltsi ellukutsumise idee käis 1997. aastal välja Enn Loik (1938–2003), kes oli juba 1994. aastal algatanud n-ö Kadrina kultuurigrupi tegevuse. Selts asutati 2001. aastal ning MTÜ registreeriti 30. aprillil 2002. Korraldatakse avalikke üritusi (loodusretked, õpitoad, koolitused) ning avaldatakse loodusteemalisi ja koduloolisi toimetisi. Seltsi tegevust juhtinud ning piirkonna ajalugu talletanud ja tutvustanud Tiiu Uusküla pälvis 2021. aastal esimese Kadrina valla elutööpreemia.

Vaatamisväärsused 

 Viitna Kõrts
 Viitna Pikkjärv
 Neeruti mõis
 Neeruti järved
 Emakeele ausammas (Kadrinas)
 Kadrina Vabadussõja mälestussammas
 Vohnja mõis
 Loobu jõgi

Sõprussuhted 
Alates 26. novembrist 1986 on vallal sõprussuhted Janakkala vallaga Soomes. Koostöölepingut on uuendatud 1996. ja 2012. aastal.

Pilte

Vaata ka 
 Kadrina kihelkond
 Kalevipoja künnivaod

Viited

Välislingid 

 Kadrina vald
 Kadrina valla reklaamfilm "Suur väikeses" (1999) (YouTube)

Lääne-Viru maakonna vallad