Sooline võrdõiguslikkus

Sooline võrdõiguslikkus on naiste ja meeste võrdsed õigused, kohustused, võimalused ja vastutus tööelus, hariduse omandamisel ning teistes ühiskonnaelu valdkondades osalemisel.

Soolisest võrdõiguslikkusest Eestis 
Traditsioonilised soostereotüübid on Eesti inimeste mõtlemises väga tugevalt kinnistunud. Eesti ühiskond on ajalooliselt olnud vägagi traditsiooniline ning soorollid, mis kujunesid kauges minevikus on paljus säilinud tänapäevani. 
1990. aastad olid Eestis väga kiire ülemineku periood, kus toimusid fundamentaalsed muutused majanduses, poliitikas ja ühiskonnas. See oli aeg, kus ka ebamõistlik ebavõrdsus oli teatud mõttes õigustatud – majanduses oli tähtis võimalikult kiire eemaldumine nõukogude käsumajanduse mudelist, rahvussuhete puhul oli vajalik võimalikult kiire Eesti rahvusriigi taastamine. 

Praeguseks on ebamõistlik ebavõrdsus majanduses ja rahvussuhetes muutunud enam mitte osaks lahendusest, vaid probleemiks, mis nõrgendab ühiskonna sidusust ja jätkusuutlikkust. Kiirel üleminekuajal ei olnud sugudevahelise poliitilise ebavõrdsuse temaatika päevakorral. Üleminekuaega iseloomustas spetsiifiline poliitika tegemise stiil – fundamentaalsete muutuste läbiviimine eeldas kiiret, jõulist ja eeskätt peaeesmärgi realiseerimisele suunatud tegutsemist. Praeguseks on olukord muutunud, üleminekuperiood on läbi. Uus aeg eeldab ka uut poliitika tegemise stiili, kus võimalikult paljude elanikkonnagruppide kaasamine ning seda kindlustavad hoolivuse, solidaarsuse ja sallivuse põhimõtted nihkuvad keskseteks ühiskonna normaalset arengut kindlustavateks teguriteks. Just selles kontekstis võibki väita, et naiste suur alaesindatus Eesti poliitikas muutub üha tõsisemaks probleemiks. Meil on levinud näiteks järgmised eksiarvamused:
Ühiskonnas ei peeta õigeks naise osalemist poliitikas
Poliitika ei ole naiste ala
Mehed on poliitikutena asjatundlikumad kui naised
Meestel on naistega võrreldes rohkem rahalisi võimalusi tipp-poliitikaga tegelemiseks
Meestel on naistega võrreldes rohkem sotsiaalset kapitali, mida on vaja poliitikaga edukalt tegelemiseks
Meeste ülesanne on tegeleda peamiselt ühiskondlike asjadega, naiste ülesanne aga tegeleda peamiselt koduste asjadega
Poliitika on liialt räpane mäng ja naistele omased iseloomujooned ei võimalda tulemuslikku osalemist poliitikas
Soolise võrdõiguslikkusega kaitse ja edendamisega tegeleb Eestis soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise kantselei.

Mis on sooline võrdõiguslikkus? 

Traditsiooniliste soorollide järgi peaksid naised justkui eelistama koduseid kohustusi palgatöö tegemisele ja mehed pühendama enam aega ning energiat pigem karjäärile kui pereelule. Viimased viiskümmend aastat on Eestis ja teistes Euroopa riikides naiste tööhõive tase olnud kõrge. Ehkki üha vähem naisi on olukorras, kus nende ees seisev valik on väga kategooriline – kas lapsed või karjäär −, ütles Euroopa Komisjoni 2009. aasta soolise võrdõiguslikkuse aruande kohaselt 2006. aastal Euroopa Liidus üle kuue miljoni naise vanuses 25–49, et nad on perekondlike kohustuste tõttu sunnitud koju jääma või saavad töötada ainult osalise tööajaga. Ajakasutamise uuringud näitavad, et koduseid töid teevad igapäevaselt palju rohkem naised. Eesti naistel, kellest valdav osa käib palgatööl, on tasustamata kodutöid tehes topeltkoormus, mis omakorda vähendab nende võimalust teostada ennast ühiskonnas, teha vabatahtlikku tööd, kandideerida esinduskogudesse jne. Samas saavad naised oma palgatöö eest väiksemat tasu kui mehed.

Seega on sooline võrdõiguslikkus ühtaegu põhimõte, mida järgida, ja eesmärk, mille poole püüelda, ning on sellisena fikseeritud seadusega. Eesti soolise võrdõiguslikkuse seadus jõustus 1. mail 2004.

Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise kantselei 

Esimene volinik – Margit Sarv – asus tööle 2005. aasta oktoobris. 2010. aastast kuni 2. oktoobrini 2015 oli soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik Mari-Liis Sepper. Alates 3. oktoobrist 2015 kuni 2022. aasta juulini oli soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik Liisa Pakosta.

Selleks et Euroopa Liidu 2014-2020 eelarveperioodi struktuuri- ja investeerimisfondide rahastatud projektides järgida ja edendada soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise põhimõtet (Ühissätete määrus ((EL) nr 1303/2013) asutati 2015. aastal voliniku kantselei juurde Ühtekuuluvuspoliitika (ÜKP) fondide võrdõiguslikkuse kompetentsikeskus.

ÜKP fondide võrdõiguslikkuse kompetentsikeskus on nõustamis- ja koolitusüksus, mille ülesanne on suurendada struktuurivahendeid kasutavate ja koordineerivate üksuste teadlikkust soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetest ning soodustada ja toetada nende põhimõtete arvestamist meetmete väljatöötamisel ning rakendamisel.

Kompetentsikeskus nõustab rakendusasutusi, mis töötavad välja toetuse andmise tingimused ja rakendusüksusi, mis korraldavad toetuste taotlemist ja suhtlevad otse toetuse saajatega. Lisaks nõustamisele jagab kompetentsikeskus teemasse puutuvat infot ning pakub koostöös Rahandusministeeriumiga soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetega arvestamiseks koolitusi.

Soolise võrdõiguslikkuse eestvedajaid Eestis 
 Liisa Pakosta
 Mari-Liis Sepper
 Ülle-Marike Papp
 Ilvi Jõe-Cannon
 Reet Laja
 Eha Reitelmann
 Hille Hanso

Uuringud 
 Uuring: Eesti naistel on võrreldes meestega vähem ligipääsu võimule ja halvem majanduslik olukord Delfi 29. mai 2014
 Soolise võrdõiguslikkuse täiendkoolitus koolijuhtidele (Praxis, 2016)
 Soolise võrdõiguslikkuse lõimimine üld- ja kõrgharidusse 2014-2015 (Praxis)
 Soolise võrdõiguslikkuse lõimimine üld- ja kõrgharidusse 2014-2015 (kursused) (Praxis)
 Uuring soolise võrdõiguslikkuse seaduse rakendamisest tööandjate seas ja indikaatorite väljatöötamine seaduse mõjude hindamiseks  (TNS Emor, Praxis, 2015)
 Statistical data on Women entrepreneurs in Europe (European Commission, 2014)
 Statistical Data on Women Entrepreneurs in Europe. Country Fiche. Estonia. (European Commission, 2014)
 Global Entrepreneurship Monitor 2015/16 (GEM, 2016)
 The Role of Men in Gender Equality – European Strategies & Insights (2012) ja Study on the Role of Men in Gender Equality (Eesti juhtumi analüüs) (Praxis, 2012)
 Developments in working life in Europe 2015: EurWORK annual review (Eurofound, 2016) – Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond on avaldanud kokkuvõtte tööelu arengust Euroopas 2015. aasta kohta. Võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste valdkonna kohta on aruandes öeldud, et paljude 2015. aastal avaldatud uuringute tulemuste põhjal saab öelda, et Euroopa 2020 tööhõive eesmärgi (75% 20–64 aastaste naiste ja meeste tööhõive) saavutamiseks on vaja rohkem panustada naiste ja meeste võrdsete võimaluste edendamisse, eriti naistele ja meestele tööturul võrdsete võimaluste loomisele. Eurostati 2015. aasta andmetel oli Eestis 20–64-aastaste meeste tööhõive 80,5% ja naiste tööhõive 72,6%.
 Soolised lõhed hariduses (Haridus- ja Teadusministeerium, 2016)
 Kellel on Eestis hea, kellel parem? Võrdõiguslikkuse mõõtmise mudel (RAKE, Võrdõigusvoliniku kantselei 2016)

Vaata ka
 Konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta
 Soolise võrdõiguslikkuse seadus
 Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut
 Sooideoloogia
 Stereotüüp
 HeForShe
 Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik
 Sooline diskrimineerimine
 Sooideoloogia
 Stereotüüp
 HeForShe

Viited

Välislingid 
 Sotsiaalministeeriumi võrdsuspoliitikate osakonna veebileht gender.sm.ee
 Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik
 Ühtekuuluvuspoliitika fondide võrdõiguslikkuse kompetentsikeskus
 Soolise võrdõiguslikkuse seadus
 Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskus, asutatud 3. aprillil 1997
 Eesti Naisteühenduste Ümarlaud, asutatud 16. augustil 2003
 Haridus ja sugu infoportaal
 Varro Vooglaid "Tolmunud soorollid aknast välja!?", Eesti Ekspress, 14. juuni 2006
 Katri Lamesoo ja Katri Vallaste: kas vaesus pikendab eluiga? Eesti Päevaleht, 11. juuni 2007
 Teel tasakaalustatud ühiskonda. Naised ja mehed Eestis Sotsiaalministeerium 2010
 Sooline palgalõhe Eestis Sotsiaalministeerium 2011
 Anna-Maria Penu: Hirmujutt sookvootidest Delfi 28. veebruar 2011
 ENÜ ettepanek: Eesti soolise võrdõiguslikkuse edendamise eesmärgid ja meetmed aastateks 2011-2015
 Liisa Sveningsson Past: see teine n-sõna Eesti Päevaleht, 28. märts 2011
 Hille Hanso: võrdne palk on turumajanduse väljakutse Postimees, 12. mai 2011
 Vanad soostereotüübid on visad kaduma Marek Strandbergi intervjuu Mari-Liis Sepperiga akadeemilise maailma soostereotüüpidest, Sirp 27. oktoober 2011
 Sooruuringud akadeemia ja barrikaadide vahel Aro Velmeti arvustus "Sissejuhatus soouuringutesse" õpikule, Sirp 10. november 2011
 Raul Rebane "Naispuudega Eesti" Postimees, 13. detsember 2011
 Aro Velmet: räägime liigselt "õigest" mehelikkusest ja naiselikkusest ERR uudised, 28. aprill 2012
 Maarja Kangro: Kvooditondist Eesti Päevaleht, 12. mai 2012
 Kadi Viik: ignorantsuse talumatu kergus Postimees, 31. mai 2012
 Kas õpilased või poisid ja tüdrukud? Uurimus Eesti õpetajate ja haridustöötajate valmisolekust sootundlikuks õpetamiseks ja kasvatamiseks Eesti Naisteühenduste Ümarlaua Sihtasutus 2012
 Juhan Kivirähk: Eestis kipub domineerima «kõvade meeste» retoorika Postimees, 28. oktoober 2012
 Raport: Eestis on soolise võrdsuse seis halvem kui Ugandas Eesti Päevaleht, 2. november 2012
 Kadi Viik: Jürgen Ligi ja rääkiva koera sündroom ERR uudised, 5. november 2012
 Sigrid Kõiv: soosaamatus Postimees, 27. november 2012
 Marion Pajumets ja Triin Roosalu: kuhu jäävad abordiarutelus isad? Postimees, 21. veebruar 2013
 Marion Pajumets: Eestit iseloomustab taandareng naiste võimete rakendamisel Postimees, 15. märts 2013, viidatud doktoritöö http://e-ait.tlulib.ee/299/
 Raili Marling: kas naise kapital on prink keha või kõrgharidus? Delfi 29. aprill 2013
 Raul Rebane: oleme vaeste naiste ja rumalate meeste riik Postimees, 15. mai 2013
 Triin Roosalu, Kadri Aavik: kolm kõige olulisemat oskust, mida lastele õpetada Õpetajate Leht, 31. mai 2013
 Mari-Liis Sepper: haigutav palgalõhe on kinni tööandja hoiakutes Postimees, 18. juuni 2013
 Mari Sarv: Lapsed soorollide vangis Eesti Päevaleht, 22. juuni 2013
 Jüri Saar: Naistevastase vägivalla märgilisest tähendusest Akadeemia, oktoober 2013 (avaldatud Naiste Hääles 2014. aasta aprillis)
 Marion Pajumets: Mehed ja feminism Sirp, 20. oktoober 2013
 Iivi Anna Masso: soolist ebavõrdsust süvendavad ühiskonna hoiakud ERR uudised, 25. oktoober 2013
 Tiiu Kuurme: Kooli erinevad mängureeglid Naiste Hääl 4. november 2013
 Võrdõigusvolinik palgalõhest: emaroll toob kaotuse palgas Postimees, 1. märts 2014
 Eestimaa VI Naiste Kongressi manifest 7. märts 2014
 Rainer Kattel: naisministrite lisandumine on hea, aga võrdõiguslikkuse edendamiseks sellest ei piisa ERR uudised 25. märts 2014
 Elo-Maria Roots: Miks poisid koolist kaovad Soolõime uudiskiri, august 2014
 Merle Paats ja Maretta Lunev: sooline palgalõhe pole kasulik kellelegi, ka meestele Soolõime uudiskiri, august 2014
 Enamik eestlastest tahaks, et mehed ja naised oleks ühiskonnas võrdsed Postimees, 16. september 2014, viidatud "Soolise võrdõiguslikkuse monitooring 2013"

Ühiskond
Sotsiaalpoliitika
 

gn:Joja
cs:Sociální nerovnost
it:Uguaglianza sociale
ta:சமத்துவம்
vi:Bất bình đẳng xã hội
yi:גלייכרעכטיקייט