Eksootilised lemmikloomad

Üldiselt kasutatakse maailmas eksootiliste lemmikloomade kohta terminit mitte-traditsioonilised lemmikloomad, [Eesti|Eestis]] on aga levinunalt kasutusel termin "eksootiline lemmikloom", smida terminit kasutatakse liikide puhul, kes ei ole koer ega kass, kuid peetakse lemmikloomana

Eksootiliste lemmikloomade hulka kuuluvad ka näiteks: küülikud, tuhkrud, papagoid, Aafrika kääbussiilid, suhkruoravad, roomajad ja erinevad närilised: merisead, tšintšiljad, hamstrid, deegud ning rotid.

Eksootiliste lemmikloomadega kaasnevad probleemid

Seadus 
Loodusest püütud eksootiliste loomade omamine on viimaste aastatega populariseerunud nähtavalt.  On olnud sadu, kui mitte tuhandeid õnnetusi, millal loomad on põgenenud, rünnanud või haigusi levitanud. Kuna eksootilised lemmikloomad, nagu tiigrid või karud, ei ole kodustatud, vigastavad nad oma omanikke palju tõenäolisemalt isegi siis, kui nad lihtsalt mängivad. Lisaks, eksootilised loomad nagu [[ahv]id ja roomajad levitavad suurema tõenäosusega haruldasi haiguseid kui kassid või koerad. Eksootilistel loomadel on lisaks veel teistsugused elamisharjumused kui lemmikloomadel, seega nende eest hoolitsemine on omanikele raskem, selle tõttu neid loomi tihti kas väärkoheldakse või hüljatakse. selliste olukordade vältimiseks on valitsused vastu võtnud seadusi, mis piiravad või takistavad eksootiliste lemmikloomade omamist

Loomakaubandus 
Lugematuid lemmikloomi on püütud kinni loodusest müümise või aretuse eesmärgil. Tihti on need loomad tahtlikult valesti märgistatud kui vangistuses kasvatatud ja seejärel seaduslikult eksporditud. Eksootiliste lemmikloomade turu varustamiseks toimuv laiaulatuslik salaküttimine mõjub hävitavalt loomapopulatsioonidele kogu maailmas. See on vähendanud näiteks Madagaskari kiirgusvõimsus kilpkonnade arvu ja viinud Aafrika hallpapagoid ohustatuseni. Lisaks mõjub transport ja kinnipidamine paljudele loomadele ahastavalt - loomad ei suuda süüa, liikuda ja käituda samamoodi nagu nad teeks seda looduses, mis võib viia looma surmani. 

Ülemaailmne nõue eksootiliste loomade järgi on maailmas kasvanud, seejuures eriti jõukamates riikides, nagu Ameerika Ühendriigid, mis on maailma suurim turg eksootilistele lemmikloomadele. Ameerika Ühendriikides on loodusest kinnipüüdud loomade riiki sissetoomise tase 11 korda kõrgem kui seda lubavad asjakohased ülemaailmsed konvensioonid. Kuigi osa eksootilistest loomadest aretatakse loomakasvandustes, on suurem osa eksootilistest lemmikloomadest püütud kinni loodusest (tihtipeale ebaseaduslikult). See tähendab aga, et tegu on metsikute loomadega, kes ei ole sotsialiseritud ega kodustatud.

Näitena võib tuua 2021. aastal tehtud uuring, mis näitab, et Austraalias smuugeldati ohustatud sisalikuliiki Tiliqua rugosa riigist välja, et seda müüa Aasias, Põhja-Ameerikas ja Euroopas

Selle vältimiseks on loodud Washingtoni konventsioon (Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora - CITES) mis on 183 valitsuse poolt allkirjastatud rahvusvaheline leping. CITES'i eesmärk keelustada või piirata ohustatud liikidega kauplemist ja transporti. CITIES reguleerib aga kõigest 10% kõikidest teadaolevatest maismaa selgroogsete ja alla 1% teadaolevatest kala ja selgrootute liikidega. Rahvusvaheline järelvalve aga teistele liikidele puudub.

Mõju maailmale 
Metsloomade kauplemisel kodustamise eesmärgil on tõsised negatiivsed mõjud nii keskkondadele, kust loomad võetakse kui ka keskonnale, kus loom kodustatakse. Tihtipeale toob see kaasa endaga normaalse ökoloogilise tasakaalu muutust, ning uute invasiivsete liikide tutvustamist keskkonda. Samuti toob kaasneb zonootiliste viiruste levik ning see ähvardab nii inimeste kui ka loomade heaolu.

Tervis 
Veteerinaarastiabi ei ole riigipoolt toetatud, seega on eksootiliste loomade ravi, nagu kõikide lemmikmade ravi kallim kui inimarstiabi. Eestis tegeleb eksootiliste loomade raviga Eesti Maaülikooli Loomakliinik.

Eksootiliste lemmikloomade anatoomia ja füsioloogia erinevad suuresti nii inimese kui traditsiooniliste lemmikloomade omast. Vähene teadlikus eksootiliste loomade heaolust viib aga tihtipeale loomade tervise langemiseni. Tihtipeale vajavad eksootilised loomad erilist toitumist ja lähenemist, millest inimene ei pruugi teadlik olla. Lemmikloomana hoitavad kilpkonnad tihtipeale vaevlevad toitainete puuduse käes kuna nende naturaalset dieeti on raske replikeerida. Kilpkonnadel ja teistel eksootilistel loomadel on tihti D-vitamiini puudus, mis tuleneb vähesest kokkupuutest filtreerimata päikesevalgusega. Tihti esineb neil ka silmahaiguseid vähesest A-vitamiinist. Enim on neil aga probleemi kaltsiumiga, mis muudab neid katva kilbi pehmeks. Samuti muudab kaltsiumipuudus tihti kilpkonnad nõrgaks ja ei lase neil korralikult liikuda, mis väljendub tihtipeale kõndimise asemel kilbi peal roomamises (osad kilpkonnaliigid roomavad ka naturaalses olekus).

Erinevalt traditsioonilistest lemmikloomadest varjavad eksootilised loomade enda tervisemuresid viimase piirini, tihtipeale hetkeni, kus ravi ei ole enam võimalik osutada. EMÜ loomakliinik soovitab käia eksootilise loomaga korra aastas tervisekontrollis, ning vanematega 2-3 korda aastas, et tervisemured selguks võimalikult varaselt.

Risk inimestele 
Eksootilised loomad on kodustamata ja tihtipeale on suure riskiga nii neid omavatele inimestele, kui nende lähedastele, naabritele ja kogukonnale üldisemalt. Kõige enim on nad riskiks läbi intsidentide, kus nad ründavad enda omanikku või põgenevad omanikukäest. Kuna eksootilised loomad ei ole loodud olema kinnipeetud on nad juba enda olemuselt ohtlikud, sest nad ei saa käituda enda naturaalsete instinktide järgi, mis viib tihtipeale rünnakuteni enda omanike vastu.

Tihtipeale ei pöördu eksootilise looma poolt rünnata saanud omanik arstiabi poole, kartuses enda loom kaotada konfiskeerimise või eutanaasia tagajärjel.

80-90% Makaagiahvidest on nakatunud B-herpes- või B-simianviirusega, mis on neile ohutu, kuid on inimesele nakkav ja ka surmav. Inimeste nakatumine on aga harv, alates 1932. aastast, kui viirus avastati on dokumenteeritud vaid 31 nakatumist, millest 21 olid surmavad.

Kusagil 90% kõikidest reptiilidest kannavad endaga salmonellabakterit, mis võib levida nende väljaheidete kaudu. Kusjuures roomajatel endil see viirus sümptomeid esile ei tõsta. Ameerika Ühendriikide Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskuse (CDC) andmetel esineb USAs iga aasta 93 000 salmoneloosi juhtumit, mis on põhjustatud reptiilide käsitlemisest.

Samuti esineb eksootiliste loomade seas veel teisi haigusi nagu linnugripp, tuberkuloos ja leetrid.

Eksootiliste loomadega kaasnevate probleemide leevendamine 
Suuresti aitaks eksootiliste loomadega kaasnevaid probleeme leevendada kõikide loomaliikide, mitte ainult CITESi poolt kirjeldatud, kauplemise reguleerimine ja jälgimine. Samuti peaksid kõik riigid koguma ja hoiustama infot liigitasandil kõikide imporditud ja eksporditud loomade kohta. Sellisesd süsteemid aitaksid paremini jälgida millised liigid on ohuks kohalikele keskkondadele ja kontrollida lemmikloomade musta turgu. 

Kuna eksootilised loomad liiguvad tihtipeale vähem jõukamatest riikidest, kellel pole ressursse selliseks kontrolliks, jõukamatesse riikidesse, kus ka nõudlus on suurem, peaksid jõukamad riigid rohkem panustama sellese, et tagada eksootiliste loomade turvaline kaubandus.

Eksootiliste lemmikloomade tüübid 
 Hulkjalgsed (sadajalgsed, tuhatjalgsed)
 Jäneselised (küülikud)
 Kaslased: kodustamata ja hübriidid (Bengali kass, savannah, serval, karakal)
 Kilpkonnad (Hermanni kilpkonn, stepikilpkonn, punakõrv-ilukilpkonn)
 Koerlased, kodustamata ja hübriidid (huntkoerad, punarebased, fennekid)
 Konnad (suur-kannuskonnad, valged puukonnad)
 Koorikloomad (krabid, vähid, krevetid)
 Kukkurloomad (suhkruoravad)
 Kärplased (mägrad, nugised, saarmad, tuhkrud)
 Limused (Aafrika hiidteod)
 Maod (kuningpüütonid, maisi-roninastikud)
 Närilised (tšintšiljad, deegud, rändrotid, hiired, liivahiired, merisead, hamstrid, rohtlahaukurid, oravad)
 Papagoilised (hallpapagoid, amatsoonpapagoid, kakaduud, nümfkakaduud, lembelinnud, aarad, viirpapagoid)
 Pesukarulased (pesukarud, kinkažud)
 Putukad (sipelgad, mesilased, Madagaskari sisiprussakad, raagritsikad, röövritsikad)
 Röövlinnud (pistrikud, kotkad, kakud)
 Salamandrid (Mehhiko tömpsuud, tiiger salamandrid)
 Siilid (Aafrika kääbussiilid)
 Sisalikud (habeagaamid, kameeleonid, leopardgekod, harjasgekod, sinikeel skingid)
 Skungid
 Ämblikulaadsed (tarantlid, hüpikämblikud, skorpionid, viburämblikulised)

Viited 

Koduloomad