Julgeolekupolitsei ja SD Eestis

Julgeolekupolitsei ja SD Eestis oli Saksa okupatsiooni ajal Eestis aastail 1941–1944 Eesti kindralkomissariaadi territooriumil tegutsenud repressiivorgan, mille ülesandeks oli elanikkonna poliitilise lojaalsuse kontroll, repressioonid, vastuluure ning Kolmanda Riigi antisemitismipoliitika elluviimine. 

Julgeolekupolitsei ja SD Eestis koosnes kahest harust:
 riigisakslastega komplekteeritud Saksa Julgeolekupolitsei ja SD;
 eesti politseinikega komplekteeritud Eesti Julgeolekupolitsei ja SD.

Saksa julgeolekupolitsei loomine Eestis
Teise maailmasõja alguses moodustati Riigi Julgeoleku Peaameti poolt operatiivgrupid, mille ülesandeks oli alates 1941. aasta juulist Idarindel liikudes pealetungivate Saksa armeeüksuste järel tagada võitleva armee tagala ja operatiivpiirkonna julgeolek. Idarinde väegrupi Mitte julgeoleku vastutuspiirkonna tagamiseks moodustati Einsatzgruppe A ja selle allüksused Sonderkommandod 1a/1b/2/3.

Einsatzgruppe A allüksus Sonderkommando 1a liikus koos väegrupp Mitte 18. armee väeüksustega Eesti territooriumile ja pani Eesti kindralkomissariaadi territooriumil toime inimsusvastaseid kuritegusid. Eesti territooriumile moodustas Sonderkommando 1a kiiresti oma osakomandod (Teilkommando) – 12. juulil 1941 Pärnusse, 15. juulil 1941 Tartusse, 17. augustil 1941 Narva, 28. augustil 1941 Tallinna ja 23. septembril 1941 Kuressaarde.

Ülevaade tegevusest
Väljavõte Sonderkommando 1a tegevusaruandest Eesti kindralkomissariaadi kohta ajavahemikul 16. oktoober 1941 kuni 31. jaanuar 1942.

Pärast seda, kui Saksa väed olid Eesti alad vallutanud, hakkas 15. septembril 1941 tööle Eesti Omavalitsus ja 18. septembril 1941 määras selle sisedirektor Oskar Angelus politsei- ja omakaitse ülemaks Johannes Soodla. Politsei ja omakaitseorganisatsiooni loomisel võeti aluseks varem Eestis kehtinud korrakaitsestruktuure ning juhtorganiks sai Politsei ja Omakaitse Valitsus.

Julgeolekupolitsei ja SD Eestis
Alates 5. detsembrist 1941 luges Saksa Armee Eesti alad rindetsoonist väljas olevaiks ja võim läks armeelt üle tsiviilvõimule, mille ülemaks oli Ida maa-ala Riigikomissariaadi Eesti kindralkomissariaadi kindralkuberner Karl Siegmund Litzmann.

1942. aasta märtsis moodustati Eestis Suursaksa Riigi Saksa okupatsioonivõimude repressiivorgani Riigi Julgeoleku Peaameti organisatsiooni eeskujul ja alluvuses Julgeolekupolitsei ja SD Eestis, mille ülem (Kommandeur der SiPo und des SD in Estland) oli Martin Sandberger.

"Julgeolekupolitsei ja SD Eestis" koosnes Saksa sektorist A (100 töötajat, ülem SS-Sturmbannführer Eduard Ullmann/Uhlmann) ja eesti sektorist B (2500 töötajat, ülem SS-Obersturmbannführer Ain Mere). 
, 1. Eesti Julgeolekupolitsei ja SD pataljon 

Julgeolekupolitsei ja SD peavälisosakonnad (hauptaussenstelle) moodustati 
 Pärnus (allusid piiripolitsei postid Kuressaares ja Haapsalus), 
 Narvas (allusid välisosakond Jamburgis ja piiripolitsei postid Kundas ja Loksal), 
 Tartus ja 
 Pihkvas ning 
 välisosakond (aussenstelle) Luugas.

Vaata ka 
NSV Liidu SARKi Riikliku Julgeoleku Peavalitsuse operatiivgrupp Eestis 
Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaat
Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaat

Viited

Riigi Julgeoleku Peaamet
Saksa okupatsioon Eestis (1941–1944)‎