joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
The Dubai Mall

The Dubai Mall on kaubanduskeskus Dubais Araabia Ühendemiraatides. See on suuruselt teine kaubanduskeskus maailmas. Dubai Mall kuulub 20 miljardi dollari kompleksi ning sisaldab 1200 poodi. 2011. aastal oli see kõige külastatum hoone, mis meelitas aastas kohale rohkem kui 54 miljonit külastajat. Kaubanduskeskuse sissepääs asub Doha tänaval, mis 2009. aasta aprillis ehitati ümber kahekorruseliseks teeks.

Statistika 
Dubai Mall müüs esimese viie päeva jooksul 61 000 piletit akvaariumisse pärast selle avamist.2009. aastal külastas kaubanduskeskust 37 miljonit inimest ja iga nädal rohkem kui 750 000 külastajat. Ka 2012. aastal oli Dubai Mall maailma populaarseim ostukeskus ja vaba aja veetmise sihtkoht. See tõi rohkem kui 65 miljonit külastajat, mis on 20% rohkem võrreldes 2011. aastaga, kus oli külastajate arv 54 miljonit.

Kirjeldus 

Kaubanduskeskuse pindala on 1 124 000 m², mis on kokku umbes 50 jalgpalliväljaku jagu. Samuti on seal 250-toaline luksushotell, 22 kinoekraani ja 120 kohvikut ja restorani. Seal on kolme parkla peale kokku üle 14 000 parkimiskoha.

The Dubai Mallis asuvas akvaariumis on näha rohkem kui 300 merelooma liiki.

2009. aastal avati teemapark, kus saab nautida üle 150 mängu. Pargis on 15 sõitu ja hulgaliselt lõbustusmänge, kaasa arvatud liikumisstimulaatoreid, karnevalimängud ja oskusmängud. Teemapark suleti 1. juunil 2017 pärast SEGA litsentsi lõppemist. See avati uuesti veebruaris 2018, kui teemapark nimetati virtuaalreaalsuse järgi VR Park Dubaiks.

2012. aasta detsembris avati 820 meetri pikkune tee, mis on ühendatud Burj Khalifa / Dubai Malli metroojaama ja kaubanduskeskusega.

Auhinnad ja saavutused 

 Dubai Mallis asub maailma suurim kommipood Candylicious, mille suurus on 930 m2. 
 Dubai Mallis käis 2010. aasta märtsis 5 miljonit inimest, kui toimus Dubai ostufestival, püstitades kõigi aegade rekordi. 
 2012. aastal nimetati Dubai Mall maailma kõige populaarsemaks kaubanduslikuks ja vaba aja veetmise sihtkohaks.
 2017. aastal avati maailma suurim OLED-ekraan.

Viited
Aasta lind

Aasta lind on linnuliigile antav aunimetus. Eestis toimuvad aasta linnu valimised 1995. aastast. Seda korraldab Eesti Ornitoloogiaühing oma projekti "Aasta lind" raames. Üks eesmärke on tutvustada rahvale ühe hästi tuntud linnu kaudu nii linde üldse kui ka nende kaitse põhiprobleeme.

Alates 2001. aastast annab Eesti Post igal aastal välja aasta linnu margi, esimese päeva ümbriku ja aastast 2004 ka maksimumkaardi.

Esimesena valiti Eesti aasta linnuks rukkirääk. Sarnaselt Eestiga oli rukkirääk hiljem ka esimene Venemaa aasta lind (1996) ja esimene Läti aasta lind (1996).

Eesti aasta linnud 
Aasta linnuks on valitud:
1995 – rukkirääk
1996 – suurkoovitaja
1997 – sookurg
1998 – must-toonekurg
1999 – kirjurähn
2000 – suitsupääsuke
2001 – kiivitaja
2002 – varblane
2003 – harakas
2004 – valge-toonekurg
2005 – kanakull
2006 – hänilane
2007 – luik
2008 – teder
2009 – kodukakk
2010 – punaselg-õgija ja hallõgija
2011 – suitsupääsuke
2012 – tüll (liivatüll ja väiketüll)
2013 – nurmkana ehk põldpüü
2014 – jäälind
2015 – viu
2016 – rasvatihane
2017 – turteltuvi
2018 – metsis
2019 – öösorr
2020 – tuttpütt
2021 – kuldnokk
2022 – metskurvits

Viited

Välislingid
Projekt "Aasta lind Eesti ornitoloogiaühingi kodulehel

Aasta linnud
Eesti aunimetused
Meriküla (Harku)

Meriküla on küla Harju maakonnas Harku vallas. 

Küla eraldati 2018. aastal Ilmandu, Muraste ja Suurupi külast.

Viited 

Harju maakonna külad
Harku vald
Alex Iwobi

Alexander Chuka Iwobi (sündinud 3. mail 1996 Lagoses) on Nigeeria jalgpallur, kes mängib ründajana Premier League'i klubis Everton ja Nigeeria jalgpallikoondises.

Ta sündis Nigeerias ja kolis Inglismaale nelja-aastaselt. Ta liitus juba algkoolis õppides Arsenaliga. Ta sõlmis klubiga pikaajalise lepingu 2015. aasta oktoobris. Debüüdi klubi põhimeeskonnas tegi ta 27. oktoobril 2015 liigakarika mängus Sheffield Wednesday vastu. Premier League'is tegi ta debüüdi neli päeva hiljem mängus Swansea City vastu. Esimese värava lõi ta Inglismaa kõrgliigas 19. märtsil 2016 mängus Evertoni vastu. 2017. aastal võitis ta klubiga Inglismaa karika ning aastatel 2015 ja 2017 on tuldud FA Community Shieldi võitjaks. 2018. aasta augustis sõlmis Iwobi Arsenaliga uue pikaajalise lepingu, kuid siirdus aasta hiljem Evertoni.

Kuigi Iwobi kuulus Inglismaa noortekoondistesse, otsustas ta hakata täiskasvanuna esindama koondises Nigeeriat. Debüüdi Nigeeria koondises tegi ta 8. oktoobril 2015 mängus Kongo DV vastu. Esimese värava lõi ta koondises 9. oktoobril 2016 MM-i valikmängus Sambia vastu.

Saavutused 
Arsenal
FA Cup: 2016–17
FA Community Shield: 2015, 2017

Viited

Välislingid 

Nigeeria jalgpallurid
Arsenal FC mängijad
Everton FC mängijad
Premier League'i mängijad
Sündinud 1996
Rhodes (LAV)

Rhodes on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas Senqu vallas.

Rhodes on asutatud 1894. aastal, omavalitsusliku staatuse sai 1897. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rhodes'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,7%, valgeid 6,0%, värvilisi 0,9% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,1%. Koosa keelt pidas emakeeleks 82,1% inimesi, sotho keelt 10,2%, afrikaani keelt 3,5%, inglise keelt 2,7% ja teisi keeli 1,4%.,

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Incognito (Eesti ansambel)

Incognito oli 1970. aastatel tegutsenud Eesti ansambel.

Koosseis
Priit Poom
Marius Sagadi
Riho Kuub
Sulev Kuusik
Ari Dubin
Andrus Kerstenbeck
Olavi Pihlamägi.

Viited

Eesti ansamblid
Aston Bay

Aston Bay (afrikaani keeles Astonbaai) on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Kouga vallas. Aston Bay asub India ookeani rannikul.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aston Bay elanikest valgeid 94,07%, mustanahalisi aafriklasi 2,90%, värvilisi 2,78%ja teisi 0,13%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 69,19% inimesi, inglise keelt 27,53% ja koosa keelt 1,01%.

Galerii

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Bolotwa

Bolotwa on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Intsika Yethu vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bolotwa elanikest mustanahalisi aafriklasi 100,0%. Koosa keelt pidas emakeeleks 98,52% ja sotho keelt 0,66%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Suur Sõbralik Hiiglane

"Suur Sõbralik Hiiglane" (inglise keeles "The BFG") on Roald Dahli 1982. aastal ilmunud lasteraamat.

Peategelasteks on väike tüdruk Sophie ja SSH ehk Suur Sõbralik Hiiglane.

Eesti keeles on teos ilmunud Kristina Uluotsa tõlkes 2001. ja 2016. aastal.

Suurbritannia kirjandus
Lasteraamatud
1982. aasta kirjandusteosed
Zakamensk

Zakamensk on linn Venemaal Burjaatias, Zakamenski rajooni keskus.

Asula rajati 1933. aastal ja kandis esialgu nime Gorodok. Linnaõigused sai Gorodok 1944. aastal. 1959. aastal sai linn uueks nimeks Zakamensk.

Viited

Venemaa linnad
Burjaatia
Louisa Vesterager Jesperseni ja Maren Uelandi mõrv

17. detsembril 2018 leiti Imlili küla lähedal asuvalt Toubkali mäe jalamilt (Maroko Atlase mäed) 24-aastase taani naise Louisa Vesterageri ja 28-aastase norra naise Maren Uelandi surnukeha. Naised olid reisinud Marokosse vaatamata oma perekondade soovitustele. Ueland oli iroonilisel kombel postitanud sotsiaalmeedias sisserändajaid kiitvaid postitusi.

Maroko politsei on mõrvadega seoses vahi alla võtnud 18 meest. Maroko peaprokurör on mõrva kirjeldanud terroriaktina pärast seda, kui Internetis hakkas levima video, kus mõned kahtlusalused vandusid ustavust Iraagi ja Levandi Islamiriigile.

Islamiterroristide video, mis kujutab seda, kuidas naistel pea maha raiuti, on Skandinaavias keelatud levitada/vaadata. 

Maailma feministlikud ühendused mõitsid barbaarse misogüünse rünnaku teravalt hukka.

Viited

Maroko ajalugu
2018
Kuriteod
Terrorirünnakud
Lainer (ansambel)

Lainer oli Eesti ansambel, mis tegutses 1980. aastatel.

Koosseis
Jaak Joala - laul, klahvpillid, bass
Igor Tsõganov - klahvpillid
Sergei Pedersen - klahvpillid, saksofon
Taago Daniel - bass
Tõnu Hallik - kitarr
Kalev Välk - löökriistad
Ülo Valdmaa - direktor
Gunnar Suviste - heli.

Viited

Välislingid
Ansamblist ruja.ee andmebaasis

Eesti ansamblid
Kjahta

Kjahta (vene keeles Кя́хта, burjaadi keeles Хяагта хот, mongoli keeles Хиагт хот) on Venemaal Burjaatias Mongoolia piiri ääres asuv linn, Kjahta rajooni keskus.

Linna nimi tuleb burjaadi sõnast хяаг (mongoli keeles хиаг), mis tähistab orasheinataolist rohttaime Elytrigia.

Kjahta asub Burjaatia pealinnast Ulan-Udest 234 km edelas piiritsoonis. Kjahta ja Altanbulag moodustavad kaksiklinna. Nende vahelt käib läbi Venemaa-Mongoolia piir. Kjahta on märksa suurem: 20 tuhat inimest Altanbulagi 4 tuhande vastu. Kui paljude Siberi linnade elanike arv on pärast NSV Liidu kokkuvarisemist vähenenud, siis Kjahta elanike arv on püsinud ja isegi pisut kasvanud (1989. aastal 18 tuhat elanikku).

Kjahta asutati 1727. aastal kindlustatud tugipunktina, selle juurde rajati 1728. aastal kaubandusasula. Kjahtast 4 km kaugusele ehitati 1727. aastal Novotroitskaja kindlus, mille juurde tekkis Troitskosavski linn. 1743 sai Kjahta slobodaa õigused. 1792 toodi Kjahtasse Irkutskist tollipunkt. 1934. aastal Troitskosavsk ja Kjahta ühendati.

Sadakond aastat käis Venemaa ja Hiina vaheline kaubandus läbi Kjahta. Venemaalt viidi Hiinasse kalevit, käsitöö- ja karusnahatooteid ning juhtnahka, Hiinast toodi teed. Praktiliselt kogu Lääne-Euroopat varustati sel ajal Kjahta kaudu toodud teega, kusjuures Venemaal kutsuti seda kjahta teeks ja Lääne-Euroopas vene teeks.

Kjahta tähtsus hakkas vähenema 1860, kui piirikaubandust lubati kogu Venemaa-Hiina piiri ulatuses. Veel suurema hoobi andis Suessi kanali valmimine 1866, misjärel enamus Lääne-Euroopa kaubandusest Hiinaga hakkas käima läbi Suessi kanali. Pärast 1903. aastat, mil valmis Mandžuuria raudtee, muutus Kjahta üsna tähtsusetuks piiriasulaks.

11.–13. juunil 1921 pidas Kjahta all lahingu Roman Ungern von Sternberg, kes sai bolševikelt lüüa ja pidi taganema Mongooliasse.

Kliima 

Kjahtas on niiske mandriline kliima.

Keskmine õhutemperatuur on kõige kõrgem juulis (+19 °C), kõige madalam jaanuaris (–20 °C) ja detsembris (-17 °C). Aasta keskmine temperatuur on +1 °C. Maksimaalsed temperatuurid on kõige kõrgemad juulis (+41 °C) ja juunis (+39 °C), jaanuaris pole kunagi plusskraade täheldatud. Minimaalsed temperatuurid on kõige madalamad jaanuaris (–55 °C) ja veebruaris (–49 °C), juulis pole kunagi miinuskraade mõõdetud.

Aasta keskmine sademete hulk on 348 mm. Sademed jaotuvad ebaühtlaselt. Kõige sajusemad kuud on juuli (89 mm) ja august (74 mm), kõige kuivem on veebruar (3 mm). Kuid õhuniiskus on suurem pigem nendel kuudel, kui sademeid vähe on: kõige niiskemad kuud on jaanuar ja detsember (79&), kõige kuivemad on aprill ja mai (53%).

Sademetest hoolimata on kõige päikesepaistelisem kuu juuli (279 tundi). Kõige vähem päikest paistab detsembris (127 tundi) ja novembris (153 tundi).

Viited

Venemaa linnad
Burjaatia
Tume vald

Tume vald (läti keeles Tumes pagasts) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Tukumsi linnaga ja Pūre, Jaunsāti, Irlava, Degole, Sēme ja Smārde vallaga.

Valla pindala on 111,8 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1806 inimest.  Valla keskus on Tume küla, vallamaja asub aadressil Pasta iela 1A. Vallavanemaks on Lidija Legzdiņa (ka Degole valla vallavanem).

Ajalugu

Vald on kujunenud Vecmokase (Alt-Mocken), Tume  (Tummen),  Vilkāja (Wilkajen) ja Jaunmokase mõisade (Neu-Mocken) maadele. Vald moodustati aastal 1884, kui see eraldati Ozolmuiža vallast ja sellega liideti Abava ning Vilkāja mõisavallad. Aastal 1893 liideti sellega Jaunsāti ja Jaunmokase vallad, lisaks veel Sāti ja Tukumsi kirikumõisade ja Buguļi mõisade maad. XX sajandi alguses eraldati Abava vald Tume vallast. Aastal 1935 oli Tume valla pindala 76 km².

Aastal 1945 moodustati vallas Tume ja Rotkaļi külanõukogud, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1954 liideti Tume külanõukoguga likvideeritav Rotkaļi külanõukogu. Aastal 1960 liideti sellega suurem osa Lazdase külanõukogu kolhoosi Zelmenis alad, kolhoosi Pumpurs maad arvati aga Abava külanõukogu koosseisu. Aastal 1961 arvati külanõukogu koosseisu Irlava külanõukogu kolhoosi Dzimtene maad. Aastal 1990 moodustati Tume külanõukogust Tume vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda.

Loodus

Vald paikneb Põhja-Kurzeme kõrgustiku ja Ida-Kurzeme kõrgustiku piirialal. Valda läbib neid eraldav Slocene jõe ürgorg. Suurim järv on 34 hektari suurune Seklis, seal asuvad ka 8,4 ha suurune Jumprava järv ja 2,7 ha suurune Sivēni järv. Maavaradest leidub seal kruusa, savi, dolomiiti ja turvast.

Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Jaunmokase mõisa hoonetekompleks ja park ning mõisa ahi, lisaks veel Vecmokase linnamägi. 

Looduskaitse all on Knauķi kastanipuu, Vecmokase alleed, Jaunmokase allee, Vāgneri aia dendropark, lisaks kasvab vallas arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Tume valda jääb 68 hektari suurune Tume metsade hoiuala.

Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1622 lätlast, 45 venelast, 32 valgevenelast, 10 ukrainlast, 15 poolakat ja 13 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Tukumsi piirkond
Tume

Tume on küla (lielciems) Lätis Tukumsi piirkonnas, Tume valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel Tume kraavi kaldal, asudes piirkonna keskusest Tukumsist 7 ja Riiast 69 kilomeetri kaugusel. Tumes asuvad keskkool, kultuurimaja, lasteaed, postkontor ja raamatukogu. Külas asuvad Tume, Tumes centrsi ja Skaudrase bussipeatused.

Tume kujunes endise Tume mõisa (Tummen) juurde. Nõukogude perioodil rajati sinna kolhoosi Dzimtene keskasula.

Aastal 2015 oli külas 590 elanikku, aastal 2018 oli elanikke 594, aastal 2020 aga 576.

Viited

Tukumsi piirkonna külad
Degole vald

Degole vald (läti keeles Degoles pagasts) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Slampe, Irlava, Tume, Lestene ja Smārde vallaga.

Valla pindala on 67,4 km². 2016. aasta seisuga elas seal 685 inimest.  Valla keskus on Vienība küla, Vallavanemaks on Lidija Legzdiņa (ka Tume valla vallavanem).

Ajalugu

Vald on kujunenud Degole mõisa (Degahlen) maadele. Aastal 1945 moodustati Irlava vallas Degole külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1960 liideti sellega Mežnieki külanõukogu sovhoosi Irlava alad, aastal 1962 aga likvideeritav Praviņi külanõukogu. Aastal 1968 liideti sellega Slampe külanõukogu sovhoosi Vienība maad. Aastal 1973 arvati osa sellest Lestene külanõukogu koosseisu. Aastal 1975 arvati külanõukogu koosseisu osa Viesātase ja Irlava külanõukogudest, aastal 1977 veel osake Irlava külanõukogust. Aastal 1979 arvati osa Degole külanõukogu maadest Irlava ja Jaunpilsi külanõukogude koosseisu. Aastal 1990 moodustati Degole külanõukogust Degole vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda.

Kaitstavad objektid

Looduskaitse all on mitmed nimetud looduskaitsealused põlispuud.

Asustus

Aastal 2011 elas vallas 579 lätlast, 63 venelast, 26 valgevenelast, 12 ukrainlast, 2 poolakat ja 17 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Tukumsi piirkond
Karogi

Karogi on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub valla keskusest Staicelest 4, endisest piirkonnakeskusest Alojast 11 ja Riiast 126 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Küla lähistel paikneb Karogi liivakivikoobas. Külas asub Karogi bussipeatus.

Karogi hiiepaigana kasutusel olnud Karogkalniņši küngas ja seal asuv Ohvrikivi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Viited

Limbaži piirkonna külad
Līciems

Līciems on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub valla keskusest Staicelest 12, endisest piirkonnakeskusest Alojast 9 ja Riiast 136 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Küla asub paigas, kus Īģe jõgi Salatsisse suubub. 

Külas kasvavad kolm Līciemsi pärna ja nimetu mänd on looduskaitse all.

Külas asuv Lījciemsi keskaegne kalmistu on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

Viited

Limbaži piirkonna külad
Târgu Mureș

Târgu Mureș (varasemas kirjaviisis Tîrgu Mureș; ungari keeles Marosvásárhely, saksa keeles Neumarkt am Mieresch) on linn Rumeenias Transilvaanias, Mureși maakonna keskus. Linn asub Mureși jõe ääres.

Kirjalikes allikates on Târgu Mureșit esimest korda mainitud 1332. aastal (Novum Forum Siculorum). Alates 1439. aastast toimusid linnas Transilvaania parlamendi istungid.

Alates 1918. aastast kuulub Târgu Mureș Rumeenia koosseisu (lühikest aega aastatel 1940–1944 kuulus taas Ungarile).

Târgu Mureș oli aastatel 1952–1960 Ungari autonoomse regiooni ja 1960–1968 Mureși-Ungari autonoomse regiooni keskus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Târgu Mureși elanikest rumeenlasi 52,0%, ungarlasi 44,9%, mustlasi 2,5%, sakslasi 0,15%, juute 0,05% ja teistest rahvustest inimesi 0,5%.

Galerii

Viited

Transilvaania
Rumeenia linnad
Mureși maakond
John Klingberg

John Andersson Klingberg (sündinud 14. augustil 1992 Göteborgis) on Rootsi jäähokimängija. Ta mängib kaitsjana NHL-i klubis Anaheim Ducks.

Ta alustas karjääri kodumaal Frölundas. Debüüdi Rootsi kõrgliigas tegi ta 2010–11. Osa hooajast 2011–12 veetis ta Soome kõrgliigaklubis Jokerit. Selle hooaja teise poole ning järgmise hooaja mängis ta taas Skellefteås ja hooajal 2013–14 taas Frölundas.

2010. aastal valis Dallas Stars ta NHL-i draftis 131. valikuna. Põhja-Ameerikas mängib ta alates hooajast 2014–15. Ta alustas seda hooaega Dallas Starsi noorteklubis Texas Stars American Hockey League'is. Dallas Starsi meeskonnas tegi ta NHl-is debüüdi 20. novembril 2014 mängus Arizona Coyotesi vastu. Esimese värava lõi ta kuus päeva hiljem, kui kohtuti taas Coyotesiga. Debüüthooajal kogus ta 58 punkti, mis oli uustulnukatest parim näitaja ja ta valiti hooaja uustulnukate sümboolsesse koosseisu (NHL All-Rookie Team). Dallas Starsis mängis Klingberg kokku kaheksa hooaega. 2018. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule. Hooajal 2019/20 jõudis ta Starsiga Stanley karika finaalmängudele, kus kaotati Tampa Bay Lightningile.

2022. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Anaheim Ducksiga.

Rootsi jäähokikoondise koosseisus on ta tulnud aastatel 2017 ja 2018 maailmameistriks. 2018. aasta maailmameistrivõistlustel valiti ta turniiri parimaks kaitsjaks.

Tema vanem vend Carl Klingberg on samuti jäähokimängija.

Viited

Välislingid 
 John Klingberg NHL.com lehel
 John Klingberg hockeydb.com lehel

Rootsi jäähokimängijad
Dallas Starsi mängijad
Anaheim Ducksi mängijad
Frölunda HC mängijad
Jokerite mängijad
Skellefteå AIK-i mängijad
Sündinud 1992
Sfântu Gheorghe

Sfântu Gheorghe (varasemas kirjaviisis Sfîntu Gheorghe; ungari keeles Sepsiszentgyörgy) on linn Rumeenias Transilvaanias, Covasna maakonna halduskeskus. Linn asub Olti jõe ääres.

Sfântu Gheorghet on kirjalikes allikates esimest korda mainitud 1332. aastal. Linnaks on Sfântu Gheorghet esmakordselt nimetatud 1431. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sfântu Gheorghe elanikest ungarlasi 73,62% ja rumeenlasi 21,08%.

Sfântu Gheorghe on Miercurea-Ciuci kõrval üks olulisemaid seekelite kultuuri keskusi.

Galerii

Viited 

Transilvaania
Rumeenia linnad
Covasna maakond
Irlava vald

Irlava vald (läti keeles Irlavas pagasts) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Jaunsāti, Lestene, Degole, Tume, Zemīte, Viesatase ja Jaunpilsi vallaga.

Valla pindala on 114 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1502 inimest.  Valla keskus on Irlava küla. Vallavanemaks on Vilnis Janševskis (ühine Lestene vallaga).

Ajalugu

Vald on kujunenud Ķūķi mõisa (Abaushof), Akmeņmuiža mõisa (Steinhof), Pētertāle mõisa (Petertal), Snapji mõisa (Friedrichsberg) ja Irlava mõisa (Irmlau) maadele.

Vald moodustati 19. sajandi kuuekümnendatel aastatel. Aastal 1861 liideti sellega Degole ja Ķūķi mõisavallad, aastal 1924 aga  Pētertāle vald. Aastal 1935 oli valla pindala 106,5 km² ja seal oli 2132 elanikku.

Aastal 1945 moodustati Irlava vallas Irlava ja Degole külanõukogud, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1961 liideti osa Irlava külanõukogust Tume külanõukoguga. Aastal 1965 liideti Irlava külanõukoguga Abava külanõukogu kolhoosi Druva maad. Aastail 1975 ja 1977 liideti osa külanõukogust Degole külanõukoguga, aastal 1979 liideti osa Degole külanõukogust aga Irlava külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald.  2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda.

Loodus

Suurimaks jõeks on Abava jõgi, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Viesata. Looduskaitse all on arvukalt nimetuid põlispuid.

Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Sāti luteri kirik, selle piirdemüür, väravad, orel, kantsel, oreli noodivihik, pihitool ja altar, Tāmi muinaskalmed, Riepji muinaskalmed, Irlava muinaskalmed ja Daibji muinaskalmed ehk Kuradilaev. Kohaliku kaitse all on hiiepaik Vallieši Puuslikumägi ja hiiepaik Peņķi terviseallikas.

Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1302 lätlast, 72 venelast, 28 valgevenelast, 2 ukrainlast, 9 poolakat ja 11 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Tukumsi piirkond
Irlava

Irlava (varem Valdheimas) on küla (lielciems) Lätis Tukumsi piirkonnas, Irlava valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel Abava jõe kaldal, asudes piirkonna keskusest Tukumsist 18 ja Riiast 81 kilomeetri kaugusel. Irlavas asuvad kultuurimaja, raamatukogu ja põhikool, seal tegutseb Rainise nime kandev lastekodu.

Irlavat on esmakordselt mainitud aastal 1453. Tänapäevane Irlava küla moodustus XIX sajandil kohaliku kihelkonnakooli juurde, hiljem rajati sinna aga Irlava ja Grenči valdade ühine vallamaja. Algselt kandis asula nime Valdheimas.

1840. aastal asutati Irlavasse Kuramaa rüütelkonna rahaga õpetajate seminar, kus said haridust Kuramaa kubermangu koolide lätikeelse õpetajad. Kool suleti venestamise käigus aastal 1900. Koolis õppisid dirigent Jānis Bētiņš, publitsist Pauls Dauge, jurist Atis Ķeniņš, helilooja Ernests Vīgners jt. 

Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud nõukogude sõdurite vennaskalmistu, kuhu on maetud 250 sõdurit.

Küla lõunaservas asuv hiiepaik Peņķi terviseallikas on kultuurimälestisena kohaliku kaitse all. Irlavas asuvad Irlavas vidusskola, Irlava, Bērnu namsi ja Dzintarkalni bussipeatused..

Külas kasvav pärn ümbermõõduga 3,8 meetrit ja 20 Irlavas kasvavat mändi on looduskaitse all.

Küla järgi on oma nime saanud siluri Adavere lademe Irlava kihid. 

2018. aastal oli külas 533 elanikku, 2020. aastal oli elanikke 518.

Viited

Tukumsi piirkonna külad
Kuke (Lääne-Nigula)

Kuke on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. 

Külas on Riiaküla bussipeatus. 

Kuke küla tekkis hiljemalt XVIII sajandil. 1977. aastal liideti küla Rehemäega ning 2018. aastast on ta taas eraldi küla.

Küla nime vanimaks kirjapanekuks võib olla aastast 1586 pärit teade sepast nimega Kukk, kellele kuulus kaks adramaad.

Viited 

Lääne maakonna külad
Lääne-Nigula vald
Buiva

Buiva on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Brīvzemnieki vallas. Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel, valla keskusest Puikulest 11, endisest piirkonna keskusest Alojast 25 ning Riiast 114 kilomeetri kaugusel.

Külas on Mauriņi, Buiva ja Pastsi bussipeatused. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Viited

Limbaži piirkonna külad
Hunte

Hunte on 189 km pikk jõgi Loode-Saksamaal (Alam-Saksimaal), Weseri vasakpoolne lisajõgi. 

See saab alguse Wieheni mägedest. Põhja-Saksa madalikul voolab see läbi Dümmeri järve. See voolab peamiselt põhjasuunas läbi Bad Esseni, Diepholzi, Wildeshauseni ja Oldenburgi linnade. See suubub Elsflethis Weserisse. Lõik Oldenburgi ja Weseri vahel on laevatatav ranniku kaubalaevadele. Ainult siseveetranspordiks sobiv Küstenkanal ühendab Huntet Oldenburgis Emsiga Papenburgi juures. Parempoolsed lisajõed on Wagenfelder Aue ja Ollen. Vasakpoolsed lisajõed on Haaren ja Lethe.

Valgla 

Hunte valgla on suhteliselt kitsas (selle maksimaalne laius on umbes 40 km) ja see ulatub lõunast põhja peamiselt Alam-Saksimaal, kuid veidi ka Nordrhein-Westfalenis (Minden-Lübbecke ja Herfordi kreisid), pikkusega umbes 110 km. Valgla pindala on 2635 km². Valgla ala kõrgeim punkt on Nonnenstein Wieheni mägedes (275 m üle merepinna), valgla madalaimad piirkonnad asuvad Hunte alamjooksu soodes (osaliselt allpool merepinda). Suurim osa valglast asub ülekaalukalt Põhja-Saksa madalikul, nii et Hunte voolab peamiselt läbi rabade, geesti ja soode. Väike osa asub Keskkõrgustikul.

Saksamaa jõed
Anharmooniline võnkumine

Anharmooniliselt võngub süsteem, mille liikumisi suurema amplituudiliste võnkumiste korral ei saa kirjeldada harmooniliste võnkumistena. Anharmoonilisus on süsteemi võnkumise erinevus harmoonilisest võnkumisest ja anharmoonilisust saab leida häiritusteooria abil. Suurema anharmoonilisuse korral kasutatakse ka teisi numbrilisi meetodeid anharmoonilisuse modelleerimiseks. Lihtsaim näide anharmoonilisest ostsillaatorist on matemaatiline pendel. Harmoonilise ostsillaatori definitsiooni järgi peavad kiirendus ja nihe olema võrdelised . Matemaatilise pendli korral on kiirendus võrdne nihke siinusega  ning võnkumist võib kirjeldada harmooniline võnkumisena vaid väikeste nihke väärtuste korral.

Esimeses lähenduses on anharmoonilisusest põhjustatud sageduse nihe  võrdeline võnkeamplituudi ruuduga :

Ostsillaatorite korral, mille omavõngesagedused on , , ... tekitab anharmoonilisus lisavõnkumisi sagedustega .

Vaata ka 
 Harmooniline võnkumine
 Võnkumine

Viited 

Mehaanika
Võnkumine
Maksejõuetus

Maksejõuetus on õigustermin, mille tähendus on "maksevõimatuks tunnistatud". Maksejõuetus tähendab majanduslikust seisundist olenevat võimet makseid tasuda.

Maksejõuetuse jagunemine 
Maksejõuetus jaguneb kaheks: (kuri)tahtlik ja tahtmatu maksejõuetus. Esimese puhul on tegemist olukorraga, kus ettevõtjad teadvustavad, et nad ei suuda ühel hetkel enam maksekohustusi täita, kuid keelduvad selles osas midagi ette võtmast. Tahtliku maksejõuetuse alaliigiks võib olla näiteks see, kui ettevõtte eesmärk on küll äritegevus, kuid selles tegeletakse teadliku pettusega. Tahtmatu maksejõuetuse puhul on tegemist olukorraga, kus ootamatu sündmuse tagajärjel tekib maksejõuetus. Selline olukord on siis, kui näiteks ettevõtte varad röövitakse. Erinevalt tahtmatust maksejõuetusest, ei ole seda võimalik ette näha. Selle mõiste puhul on oluline, et seda ei peetaks sarnase termini, pankroti sünonüümiks. ÕS-i kohaselt on pankroti puhul tegemist lootusetu maksejõuetusega, seega kõik maksejõuetuse juhud ei pruugi viia pankrotini. Termin "maksejõuetus" küll viitab majanduslikule seisundile, kuid seda ei saa veel lugeda pankrotiks ehk kohtuotsusega väljakuulutatud maksejõuetuseks.

Ajalugu 
Eristatakse kahte liiki maksejõuetust: ajutist ja püsivat. Püsiva ehk lootusetu maksejõuetuse korral kuulutab kohus välja pankroti. Ajutise maksejõuetuse puhul puudub alus pankroti väljakuulutamiseks, kuid samas on tähtis kindlaks teha, kas võlgniku maksejõuetus tuleneb täielikust pankrotist või lihtsalt soovist mitte kohustusi täita. Maksejõuetuse põhitunnuseks on see, et võlgnik ei suuda rahuldada võlausaldaja nõudeid. Juriidilisest isikust ehk eesmärgistatud organisatsioonist võlgnik on sel juhul maksejõuetu, kui ka kogu tema vara ei kata maksekohustust. Juriidilise isiku puhul analüüsitakse ettevõttemajandust, et selgitada välja pankroti olukord. Samas on ka maksejõuetuse oht siis, kui ei pöörata piisavalt tähelepanu riskidele ja kitsaskohtadele. Üldjuhul on isiku majandusseisundi halvenemine pikaajaline protsess, millele lõpuks järgneb pankrot.

Maksejõuetuse ennetamine 
Maksejõuetuse ärahoidmiseks on palju kasulikke näpunäiteid. Kõige olulisem on koostada äriplaan ja seda täita. Äriplaan annab hea ülevaate äriühingu eesmärkidest, strateegiatest ja tegevustest. Oluline on plaani jälgida, arutada reaalseid majandustulemusi ja ebaõnnestumisel viia läbi muutusi. Muutuste läbiviimisel tuleb kursis olla ka turuseisuga – kas antud äriplaan on antud turul jätkusuutlik. Äritegevusele võib suurt riski tekitada ühest kliendist või hankijast sõltumine. Pikaajalise tasuvusega ja suuremahuliste investeeringute finantseerimine lühiajaliste laenudega võib krediidituru ja tingimuste karmistudes muutuda probleemiks. Maksejõuetuse vältimiseks tuleks hajutada riske ning planeerida asju rohkem läbi.

Viited 

Majandus
Feerulalehine ruse

Feerulalehine ruse (Bidens aurea) on Põhja-Ameerika rohttaim korvõieliste sugukonnas. Ta on laialt levinud peaaegu kogu Mehhikos, lisaks leidub teda Arizonas ja Guatemalas. Liik on lisaks naturaliseerinud mõnes paigas Euroopas ning Lõuna-Ameerikas.

Feerulalehine ruse on üheaastane kuni 250 cm kõrgune rohttaim. Taim õitseb rikkalikult tootes pidevalt uusi õisi. Looduslikest kasvukohtadest on levinud soodes ja veekogude kallastel.  Aedades kasvatatakse mitmeid temast aretatud sorte.

Viited

Korvõielised
Kolu (Kadrina)

Kolu on küla Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. 

1977. aastal liideti küla Vaiatuga ning 2018. aastast on ta taas eraldi küla.

Viited 

Lääne-Viru maakonna külad
Kadrina vald
Ivanhoe (ansambel)

Ivanhoe on Urmas Alenderi emigreerumise  ajendil tekkinud Ivan Makarovi (solist, laulude autor ja produtsent) projekt.

Makarov on kirjutanud Alenderile ja Rujale palju laulutekste eesti ja vene keeles, Urmase lahkumisega Rootsi koostöö katkes. Kirjutamine teistele esitajatele ei pakkunud Makarovile võrdväärset inspiratsiooni ja ta hakkas Alenderi soovitusel ise esitama oma meloodilise proge stiilis lugusid. Urmas Alender oli uue projekti esimene retsensent (vt Alenderi kiri video alguses). Seaded olid Igor Garšneki sulest, kitarri mängis Ivar Liinev (Velders, Vanemõde), helirežissööriks Mati Brauer, hiljem Igor Garšnek.

Järgnesid mitmed esinemised Eesti Televisioonis (režissöör Valdeko Puulinn), ballaad "Looda" oli pikemat aega Vikerraadio "Soovikontserdi" üks lemmikuid, suure saate tegi Brauer ise, Tõnis Erilaiu "Soovid, soovid, soovid..." esitles mitut lugu, Kaidi Kleini juhitud edetabelisse jõudis lugu "Hirmude küüsis". Kanal 2 tegi Ivan Makarovist kui muusikust ja raadiomehest saate (režissöör Merike Veskus), selles näidatud videotest oli "Hingede defilee" pärast Estonia hukku üks Kanal 2 mängitavamaid lugusid ja näidati ka hiljem saates "Reporter".

Kõik lood olid salvestatud kahes variandis – eesti- ja venekeelsetena, v.a Urmas Alenderi "Tuumavaba Eesti" ja "Taevased ratsanikud", mis olid tehtud ainult venekeelsetena. Mõned lood kõlasid ka üleliidulises raadiojaamas Junostj. Kõik vene lood olid antud firma Melodija Moskva peakorterisse lootuses, et sealt valitakse materjal ühe LP jaoks. Täiesti ootamatult võeti kõik tööd vastu ja lasti välja kogunisti kaks LP-d, mis jäid viimasteks eesti muusikute üleliidulise tiraažiga plaatideks ajaloos. LP "Ozjora" esimene tiraaž oli toodetud Taškendi plaaditehases, lisatiraaži pressis hiljem Aprelevka tehas. LP "Nomen nescio. Sine loco" toodeti Aprelevkas. Plaadil "Ozjora" on ka kolm ansambli Vanemõde muusikute poolt sisse mängitud lugu ja kaks ansambli Data instrumentaalpala. Asi oli nimelt selles, et alguses oli Igor Garšnek päri sellega, et kogu projekt teostub Data nime all, nii et mõlemad plaadid ilmusid esinejanimega "Ivan Makarov ja rokkansambel Data". Hiljem aga tekkis nimega mingi probleem ning Ivan Makarov võttis projektile nime "Ivanhoe", kuid Eesti Raadio fondi vastu võetud lugude ega kummagi vinüülplaadi pealkirju ei olnud enam võimalik tagantjärele muuta. Hiljem ilmus venekeelne kassett "Tšjornõi angel" (Forte 1994) ja eestikeelne CD "Pojale".

Ansambli Ivanhoe avaldatud lugudes mängisid eri perioodidel Igor Garšnek (klahvpillid), Tiit Aunaste (programmeerimine), Ivar Liinev (kitarr), Alo Puustak (kitarr), Mihkel Raud (kitarr), Raul Jaanson (kitarr), S.P.Gulliver (bass, klahvpillid), Marisha Pirke (duett ballaadis "Põhjatuul"). Kõik Ivanhoe albumid ja videod on esitletud Venemaa heavy- ja metal-muusika liidu poolt art- ja hard rock'i kategoorias http://www.metalrus.ru/groups/586 ja ka https://www.youtube.com/user/raadiusEST

Viited
The Venetian Macao

The Venetian Macao on luksushotell, kus asub maailma suurim kasiino. Venetian on 39-korruseline kasiinohotell Macaus.  Hotelli pindala on 980 000 m². Macao hotell on tehtud Las Vegases asuva samanimelise hotelli järgi. The Venetian Macao on suurim kasiino maailmas ja suurim hotell Aasias. The Venetian Macao on pindala suuruselt seitsmes ehitis maailmas. 

Ehitis valmis 2007. aasta juulis ning kuurort avati 28. augustil 2007. Kuurordis on 3000 sviiti, 110 000 m2 konverentsisaale, 150 000 m2 jaekaubanduse ala, 51 000 m2 kasiinopinda. Kasiino alal asub 3400 mänguautomaati ja 800 mängulauda ning 15 000 istmekohaga Cotai Arena meelelahutuse ja spordiürituste jaoks.

Kasiino

Kasiino on jagatud teemade järgi neljaks osaks. Kogupindalaga 50 700 m2.  Kasiinos on 6000 mänguautomaati ja 800 mängulauda. 
Hotellis on ka klubi Paiza Club, mis on mõeldud eksklusiivsetele külalistele. Klubil on oma sissepääs, fuajee ja administraator. Klubi on jagatud privaatseteks tubadeks, mis kannavad suurte Aasia linnade nimesid.

Majutus

Hotellis on 2905 sviiti. Tubade asukohad paiknevad 7. ja 38. korruse vahel. Paiza sviidid on reserveeritud eksklusiivsetele külalistele.

Meelelahutus

Cotai Arena on hotellis asuv siseareen, kus on 15 000 istekohta. Seal toimuvad erinevad spordiüritused, näiteks korvpallimängud, tennise- ja boksimatšid. Samuti ka kontserdid ja suured auhinnaüritused.

Viited
Lestene vald

Lestene vald (läti keeles Lestenes pagasts) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Slampe, Irlava, Degole, Džūkste ja Jaunpilsi vallaga.

Valla pindala on 83,9 km². 2016. aasta seisuga elas seal 662 inimest.  Valla keskus on Lestene küla. Vallavanemaks on Vilnis Janševskis (ühine Irlava vallaga).

Ajalugu

Vald on kujunenud Kliģi mõisa (Kliggenhof), Jaunlestene mõisa (Neu-Lesten) ja Lestene mõisa (Lesten) maadele.

Aastal 1935 oli valla pindala 107,8 km² ja seal oli 1610 elanikku. Aastal 1945 moodustati selles Lestene ja Mežnieki külanõukogud, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1965 liideti osa Lestene külanõukogust Džūkste külanõukoguga. Aastal 1973 liideti sellega osa Degole külanõukogust. Aastal 1975 liideti osa Lestene külanõukogust Slampe külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald.  2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda.

Loodus

Suurimaks jõeks on Abava jõgi, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Lestene jõgi. Vallas asub 36 hektari suurune Pālansi järv, teine järv on 21,8 hektari suurune  Kliģi järv. Looduskaitse all on üks nimetu põline tamm. Valla lõunaossa jääb 347 hektari suurune Riesta-Džūkstene soo hoiuala.

Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lestene mõisa hoonetekompleks, sealhulgas teenijate maja, park ja häärber, ja Lestene luteri kirik. Kohaliku kaitse all on Lestene mõisa ait.

Asustus

Aastal 2011 elas vallas 588 lätlast, 33 venelast, 37 valgevenelast, 4 ukrainlast, 8 poolakat ja 11 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Tukumsi piirkond
Frederik VII

Frederik VII (6. oktoober 1808 – 15. november 1863) oli Taani kuningas aastail 1848–1863.

Taani monarhid
Holsteini hertsogid
Dannebrogi suurkomandörid
Sündinud 1808
Surnud 1863
Callum Hudson-Odoi

Callum James Hudson-Odoi (sündinud 7. novembril 2000) on Inglise jalgpallur, kes mängib ründaja või ääreründajana Premier League’i klubi Chelsea eest.

Klubikarjäär 
Hudson-Odoi liitus Chelseaga 2007. aastal ja tegi oma U-18 debüüdi augustis 2016. aastal. Ta lõi oma debüüthooajal 8 väravat 25 mängus, millega aitas kaasa U-18 meeskonna FA Youth Cupi võidule. Peale seda edutati Hudson-Odoi U-23 meeskond juba 16-aastasena, U-23 meeskond mängis oma hooaega EFL Trophy nimelises võistluses, kus Hudson-Odoil õnnestus lüüa 4 väravat 3 mängus, millest 2 väravat tulid League One tiimi Plymouth Argyle'i vastu.

20. detsembril 2017 oli Hudson-Odoi esimest korda Chelsea mänguks valmistuva meeskonna nimekirjas, vastaseks EFL Trophys Bournemouth, kuid mänguaega ei saanud. 28. jaanuaril 2018 Hudson-Odoi tegi oma esimeeskonna debüüdi FA Karikamängus Newcastle Unitedi vastu. Ta liitus mänguga pingilt 81. minutil, väljavahetades Pedro Rodrigueze 3:0 koduses võidumängus. Tema Premier League'i debüüt tuli vahetusmängijana 31. jaanuaril, kui kodus kaotati Bournemouthile.

Peale muljetavaldavat 2018–19 hooajaeelset ettevalmistust uue peatreeneri Maurizio Sarri käe all, itaallane teatas, et Hudson-Odoi jääb Chelsea esimeeskonna juurde selleks hooajaks. Sellele järgnevalt anti Hudson-Odoile särginumbriks number 20. Esimest korda alustas Hudson-Odoi Chelsea eest algkoosseisus mängu 5. augustil 2018, kui FA Community Shieldi mängus kaotati Manchester Cityle 2-0, Hudson-Odoi sai kirja 59 minutit. Hudson-Odoi lõi oma Europa liiga debüüdil PAOKi nimelise jalgpalliklubi vastu oma esimese värava esindusmeeskonna eest, Chelsea võitis kokkuvõttes mängu 4-0.

2019. aastal valiti ta Chelsea aasta noormängijaks.

Rahvusvaheline karjäär 
Hudson-Odoil on võimalik mängida nii Inglismaa kui ka Ghana eest, kuid ta on esindanud Inglismaa igas vanusegrupis alustades U-16ga ja lõpetades U-19ga. Aprillis 2017, Hudson-Odoi sai koondisekutse 2017 UEFA U-17 Euroopa Meistrivõistlusteks. Ta lõi värava poolfinaalis Türgi vastu. Hudson-Odoi lõi finaalis ka penaltiseerias värava, milles Inglismaa lõppkokkuvõttes kaotas Hispaaniale. Tänu tema säravatele esitustele valiti ta ka võistluse sümboolsesse koosseisu. Hudson-Odoi oli ka mõjukas figuur Indias 2017. aastal toimuvatel FIFA U-17 Maailmameistrivõistlustel lüües 1 värava 7 mänguga ja mängides kõik 90 minutit finaalmängus, kui alistati Hispaania eakaaslased 5-2. 

Märtsis 2018 lõi Hudson-Odoi värava Inglismaa U-18 meeskonna eest, kus vastaseks olid Valgevene eakaaslased. 2018 septembris lõi ta värava Inglismaa U-19 meeskonna eest, kus vastaseks olid Belgia eakaaslased.

Eraelu 
Hudson-Odoi on Inglismaa põhilisest liigasüsteemist väljaspool jalgpalli mängiva Bradley Hudson-Odoi noorem vend ja endise Hearts of Oaki ghanalasest poolkaitsja Bismark Odoi poeg.

Viited 

Inglismaa jalgpallurid
Chelsea FC mängijad
Premier League'i mängijad
Sündinud 2000
Kertu Laak

Kertu Laak (21. veebruaril 1998 Tallinnas) on eesti võrkpallur.

Ta kuulub alates 2013. aastast Eesti võrkpallikoondisesse.

Hooajaks 2022/23 sõlmis Kertu lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga RC Cannes.

Haridus: 
2005–2011 Kohila Gümnaasium

2011–2017 Audentese Spordigümnaasium

Karjäär: 
Võrkpalli juurde jõudis Laak teises klassis, tema esimene treener oli Ingrid Kangur. 7.klassis liitus ta Audentese spordigümnaasiumiga. Noorena on Laak kuulunud nii saali- kui rannavõrkpalli noortekoondistesse, alates 2013.a on ta Eesti rahvusnaiskonna liige.

Aastatel 2013 kuni 2017 kuulus Laak Kohila Võrkpalliklubi naiskonda, kellega tuldi kolmel korral nii Eesti kui ka Balti meistriks. 2017. aasta sügisel alustas Laak mängimist välisklubis, liitudes Soome naiskonnaga LP Viesti Salo. Oma esimesel välishooajal võitis Soome meistriliiga hõbemedali.

Tunnustus
Hooaeg 2014/15 Eesti parim noorvõrkpallur neidudest
Hooaeg 2015/16 Eesti parim noorvõrkpallur neidudest
Hooaeg 2016/17 Eesti parim naisvõrkpallur
Hooaeg 2017/18 Eesti parim naisvõrkpallur
Hooaeg 2018/19 Eesti parim naisvõrkpallur
Hooaeg 2019/20 Eesti parim naisvõrkpallur
Hooaeg 2020/21 Eesti parim naisvõrkpallur

Viited

Välislingid
Volleybox
Instagram

Eesti naisvõrkpallurid
Sündinud 1998
FA Schola ansambel

FA Schola ansambel on Tartu Ülikooli Varajase ja Orientaalse Muusika Keskuse FA Schola juures tegutsev vanamuusikaansambel.

Ansambli alguseks loevad asutajad 1985. aastat, mil tuli kokku vanamuusikaga tegelev sõpruskond ning peavad vanamuusikansamblit Via Sonora selle jätkuks. FA Schola ansambli nime kannab grupp 2000. aastast alates, mil hakati  tegutsema Tartu Ülikooli Varajase ja Orientaalse Muusika Keskuse juures.

Koosseis
Ansambli põhikoosseis (seisuga 2018):
Raho Langsepp – keskaja flööt, otu, xün
Lilian Langsepp – gooti harf
Janno Mäe – kellamäng
Helmi Marie Langsepp/Helena Uleksin – tambron
Saile Johanna Langsepp – koreograafia.

Viited

Välislingid
http://www.festivitas.ee/index.php?id=10831

Eesti ansamblid
Eesti vanamuusikaansamblid
Studio Vocale

Studio Vocale (Äriregistris Muusikaühing Studio Vocale MTÜ) on Eesti vanamuusikaansambel.

Ansambli asutas 1994 Toomas Siitan.

Välislingid
Ansambli koduleht blogina

Eesti vanamuusikaansamblid
Laulustuudio Do-Re-Mi

Laulustuudio Do-Re-Mi on Lääne maakonnas Haapsalu kultuurikeskuses tegutsev laulustuudio.

Stuudios laulavad lapsed vanuses 3-16 eluaastat. Stuudiot juhib Anne Pääsuke.

Stuudio lauljad on esinenud erinevatel sündmustel, kontsertidel ja lauluvõistlustel.

Viited

Välislingid
Koduleht Facebookis

Haapsalu
Eesti laulustuudiod
Slampe

Slampe on küla (lielciems) Lätis Tukumsi piirkonnas, Slampe valla halduskeskus.

Küla asub merepinnast 35 meetri kõrgusel Slampe jõe kaldal, asudes piirkonna keskusest Tukumsist 17 ja Riiast 65 kilomeetri kaugusel. Slampes asuvad kultuurimaja, postkontor, raamatukogu ja keskkool. Küla läbib Tukumsi ja Jelgava vaheline raudtee, seal asub Slampe raudteejaam. Külla jäävad Salenieki ja Slampe bussipeatused. Slampest kahe kilomeetri kaugusel asub Slampe lennuväli.

Küla kujunes endise Slampe mõisa juurde. Maareformi järel eraldati kakskümmend hektarit maad mõisa keskuse juures käsitööliste ja raudteelaste tarbeks (küla läbis Moskva-Ventspilsi raudtee). Kiiremalt kasvas Slampe nõukogude perioodil, mil seal asus Zemgale sovhoosi keskasula.

Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud nõukogude sõdurite vennaskalmistu, kuhu on maetud 322 sõdurit.

Aastal 2015 oli külas 856 elanikku. Aastal 2018 oli elanikke 821, aastal 2020 aga 810.

Viited

Tukumsi piirkonna külad
Vecsalaca

Vecsalaca on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub merepinnast 11 meetri kõrgusel Salatsi jõe kaldal, valla keskusest Salatsist 3 ja Riiast 105 kilomeetri kaugusel. 

Külas on lasteaed ja raamatukogu. Seal asub Vecsalaca bussipeatus.

Vecsalacat on esmakordselt mainitud aastal 1638. Küla on tekkinud Vana-Salatsi mõisa keskuse juurde. Nõukogude perioodil oli see Salacgrīva metsamajandi keskasulaks. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Aastal 2017 oli külas 196 elanikku.

Küla asub osaliselt Salatsi oru maastikukaitsealal. Külas kasvavad Vana-Salatsi ussikuusk, Vana-Salatsi pärn, Vana-Salatsi paju ja üks nimetu paju on looduskaitse all.

Viited

Limbaži piirkonna külad
Lüli (sõjandus)

Lüli või lennulüli on sõjaline allüksus õhuväes. See koosneb harilikult 3-4 õhusõidukist ning nende lennu- ja teenindusmeeskondadest. Mitu lüli moodustavad eskadrilli. Lüli koosneb omakorda lennupaaridest. Suurbritannia kuninglikus õhuväes on lüli juhiks tavaliselt major.

Viited

Väeüksused
Džūkste vald

Džūkste vald (läti keeles Džūkstes pagasts) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lestene, Slampe ja Jaunpilsi vallaga, Dobele piirkonna Dobele, Jaunbērze ning Annenieki vallaga ja Jelgava piirkonna Kalnciemsi ning Valgunde vallaga.

Valla pindala on 184,4 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1481 inimest. Valla keskus on Džūkste küla. Vallavanem on Dace Pole (ühine Slampe vallaga).

Ajalugu

Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Džūkste (Siuxt), Grauzde (Grausden), Pētermuiža (Peterhof) Pienava (Pönau) ja Rumba (Rumbenhof) mõisade maadele. Vald moodustati aastal 1890, mil liideti Džūkste ja Pienava mõisavallad. Valla vana saksakeelne nimekuju oli Siuxt-Pönau. Aastal 1935 oli valla pindala 183,6 km².

Aastal 1945 moodustati vallas Džūkste, Lanciņi ja Pienava külanõukogud, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1954 liideti Džūkste külanõukoguga likvideeritav Lanciņi külanõukogu. Aastal 1962 liideti sellega osa Lestene külanõukogust, aga osa Džūkste külanõukogust liideti Bērze külanõukoguga. Aastal 1971 liideti osa külanõukogust Bērze, Sala ja Kalnciemsi külanõukogudega. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda.

Loodus

Džūkste vald asub Zemgale madalikul. Vallas voolab mitmeid väikseid jõgesid – Slampe jõgi, Džūkste jõgi ja Skudrupīte. Looduskaitse all on Kundziņi tamm, Mežsiliņi künnapuu, Lerhise tammed ja veel neliteist nimetut põlispuud. Valla idaosa jääb Ķemeri rahvusparki.

Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Džūkste-Lancenieki koolimaja. Kohaliku kaitse all on Vanagi keskaegne kalmistu.

Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1264 lätlast, 69 venelast, 60 valgevenelast, 9 ukrainlast, 14 poolakat ja 21 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Tukumsi piirkond
Ganderkesee

Ganderkesee on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis.

Valla pindala on 138,26 km². 31. detsembril 2017 elas seal 31 100 inimest.

Ganderkesee paikneb Wildeshauser Geesti looduspargi põhjaservas. Kogukonna kõige põhjapoolsem osa asub Weseri orus. Lõunasse ulatub liivane, kõrgem ja künklik geesti maastik.

Ganderkesee valda kuulub 25 asundust: Ganderkesee, Almsloh, Bergedorf, Bookholzberg, Bookhorn, Bürstel, Elmeloh, Falkenburg, Grüppenbühren, Habbrügge, Havekost, Heide, Hengsterholz, Hohenböken, Holzkamp, Hoyerswege, Hoykenkamp, Immer, Neuenlande, Rethorn, Schierbrok, Schlutter, Schönemoor, Steinkimmen ja Stenum.

Ajalugu 

Ganderkeseed on esmakordselt mainitud 860. aastal nime all "Gandrikesarde".

Viited

Välislingid 

 ganderkesee.de

Alam-Saksi vallad
Oldenburgi kreis
Augštūja

Augštūja on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Küla asub valla keskusest Mustkalnist 9.3, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 32 ja Riiast 75 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

Augštūjas asuvad Tallinas Šoseja ja Kaijase bussipeatused.

Külas kasvavad Vecmuiža tamm ja kaks nimetut pärnapuud (üks neist ümbermõõduga 3.84 m ja kõrgusega 28 m) on looduskaitse all.

Viited

Limbaži piirkonna külad
Beebiroosa

Beebiroosa on roosa värvitooni varjund, mis on õrn, hele ja soojatooniline, beebi naha värvi meenutav roosa. Segatud vähesest punasest ja paljust valgest, sooja tooni annab üliväike kogus kollast või ookrit, värvus on põrsaroosast soojem ja küllastatum, vanaroosast ja lõheroosast heledam.

Pildid

Variatsioonid 
ISCC-NBS-i süsteemi järgi on beebiroosa (Baby pink) hele roosa, hele kuni keskmine kollakasroosa või kahvatu lillakasroosa.

Beebiroosa toon puudub RAL Classic värvitoonide hulgas, RAL Design Plus värvikaardi järgi on 010 70 35 Baby rosa soojatooniline, aga keskmise heledusega, mitte kahvaturoosa "algpunase" (Urrot) varjund.

Nimeline veebivärv Baby pink (paralleelnimed Tea rose, Your pink) on hele ja soojatooniline.

Kasutamine 
Lääne-Euroopa kultuuriruumis kasutatakse beebiroosat värvi tütarlapse sünni märkimiseks ja väikeste tüdrukute riietuses just sama moodi nagu beebisinist kasutatakse väikeste poiste puhul. Traditsioon pole väga vana, enne 1940. aastaid oli värvide jaotus täpselt vastupidine - sinisesse (nagu neitsi Maarja) riietati väikesed tüdrukud ja poiste jaoks oli ette nähtud jõulisem värvitoon punane või 'väike punane' - roosa.

Pantone Inc. valis 2016. aasta värvideks ajaloos esmakordselt kaks värvi, õrnsinise ja õrnroosa (värvinäidise nimi oli Rose Quartz), mida nimetati ajakirjanduses ka beebisiniseks ja beebiroosaks, kommenteerides seda osutusega sooküsimusele.

Eesti keeleruumis 
1995. aastal värvisõnavara uurimise käigus tehtud nimetamiskatses (informant nimetab ühe korraga nii palju värvinimesid kui talle meenub) nimetati kokku 285 värvinime, beebiroosa kuulus harvanimetatute hulka (4 informanti 80-st).

Eesti keeles on värvinimetust 'beebiroosa' kõige sagedamini kasutatud tekstiilide, rõivaste, harrastustarvete ja kosmeetika värvuse tähistamiseks. Kunstikriitikas on osutatud värvuse seosele kitšilikkusega.

Viited 

Roosad värvitoonid
Punased värvitoonid
Ķurmrags

Ķurmrags (ka Ķurmragciems) on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Küla asub Liivi lahe kaldal, valla keskusest Mustkalnist 16,2, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 29,3 ja Riiast 82 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

Külas kasvav Priedkalni mänd on looduskaitse all.

Viited

Limbaži piirkonna külad