Tallinna Ülikool

Tallinna Ülikool (lühend TLÜ) on Tallinnas asuv avalik-õiguslik ülikool. See on üliõpilaste arvult kolmas ülikool Eestis.

Alates 2019. aastast on ülikoolil 6 instituuti ja Haapsalu kolledž.

Tallinna Ülikoolis on 116 õppekava (43 bakalaureuse-, 59 magistri- ja 14 doktoriõppekava, sh 20 ingliskeelset õppekava).

Ülikooli reklaamlaused on "Uutmoodi akadeemiline" ja "Tallinna Ülikool – targa eluviisi eestvedaja". Peamised valdkonnad on haridusuuendus, terve ja jätkusuutlik eluviis, kultuurilised kompetentsid, ühiskond ja avatud valitsemine ning digi- ja meediakultuur.

Tallinna Ülikooli rektor on alates 17. maist 2021 Tõnu Viik. Eelmine rektor Tiit Land asus Tallinna Tehnikaülikooli rektoriks alates 1. septembrist 2020. Vahepealsel ajal (alates 30. augustist) oli rektori kohusetäitja Priit Reiska.

Ülikool arvudes 
 Üliõpilasi (2020. aasta lõpu seisuga) umbes 7000,
 neist bakalaureuse- ja rakenduskõrgharidusõppes 4042,
 magistriõppes 2647,
 doktoriõppes 308.
 Välistudengite osakaal 13%.
 Töötajaid 968,
 neist akadeemilisi 502,
 Välisõppejõudude ja teadustöötajate osakaal akadeemilises personalis 13%
 Õppekavasid 116
 Akadeemilisi üksusi 7

Teadustegevus

Struktuur 
1. septembrist 2015 jõustunud struktuurireformiga kuulub Tallinna Ülikooli kuus suuremat instituuti ja kaks regionaalset kolledžit.
Instituudid:
Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituut,
digitehnoloogiate instituut,
haridusteaduste instituut,
humanitaarteaduste instituut,
loodus- ja terviseteaduste instituut,
ühiskonnateaduste instituut.
Kolledž:
Haapsalu kolledž

Lisaks kuuluvad ülikooli struktuuri:
Tallinna Ülikooli Akadeemiline Raamatukogu
Tallinna Ülikooli Kirjastus
Tallinna Ülikooli Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum
Tallinna Ülikooli arheoloogia teaduskogu
Tallinna Ülikooli muuseum
Juri Lotmani semiootikavaramu
Üliõpilaskond
Instituutides tegutsevad ka teadus- ja arenduskeskused. Viimaste hulka kuuluvad maastiku ja kultuuri; ajaloo, arheoloogia ja kunstiajaloo; ökoloogia; rahvusvaheliste sotsiaaluuringute; Eesti demograafia; haridustehnoloogia; haridusinnovatsiooni ning BFMi tehnika-ja tootmiskeskused. Haapsalu kolledži juures tegutseb Terviseedenduse ja Rehabilitatsiooni Kompetentsikeskus.

Ülikooli juures töötab ka viis interdistsiplinaarsest tippkeskust: haridusuuenduse, käitumis- ja neuroteaduste, eluteeuuringute, kultuuridevaheliste uuringute ning meediainnovatsiooni ja digikultuuri tippkeskus.

Rahvusvaheline tegevus 
Ülikooli üks eesmärk on oma tegevustes järjepidevalt rahvusvahelisem olla, seda nii teadustegevuses kui ka õppetöös. Ligi 400. partnerülikoolist koosnev võrgustik võimaldab rahvusvahelist kogemust nii tudengitele kui ka töötajatele.

TLÜ on ka nelja rahvusvahelise koostöövõrgustiku liige – UNICA, EUA, BUP ja Magna Charta Universitatum, mõjutades nii ka Euroopa kõrgharidusruumi.

Ülikoolilt ühiskonnale suunatud tegevusi edendab ning partnerlussuhteid arendab avatud akadeemia.

Kultuur ja sport 
Ülikooli toel tegutsevad Tallinna Ülikooli sümfooniaorkester, meeskoor, naiskoor, BFMi segakoor, tantsuansambel Soveldaja ja vokaalansambel Vox Nova.

Spordis esindavad ülikooli aastaid Eesti meistriks tulnud või tiitlile pretendeerinud korvpallinaiskond, võrkpallinaiskond ja võrkpallimeeskond. Ülikool toetab ka meistriliiga korvpallimeeskonda TLÜ/Kalev.

Ajalugu 
Tallinna Ülikool asutati 2005. aastal, aga selle juured ulatuvad aastasse 1919, mil pandi alus Tallinna Pedagoogikaülikooli eelkäijale, Tallinna Õpetajate Seminarile. 

Seminarist moodustati 1928. aastal Vene tänav 31 hoones tegutsenud Tallinna Pedagoogium, mis koolireformi käigus nimetati 1937. aastal Tallinna Õpetajate Seminariks. Tallinna Ülikooli kõige vanem hoone Narva maantee 25 ehitati 1938. aastal Riiklikuks Inglise Kolledžiks ning see on muinsuskaitse all. Maja on hästi säilinud 1930ndate lõpule iseloomuliku arhitektuuriga hoone (arhitektid Alar Kotli ja Erika Nõva). 1947. aastal alustas ümberkorralduste tulemusena Tallinna Õpetajate Instituut, mis 1952. aastal nimetati ümber Tallinna Pedagoogiliseks Instituudiks. 1955. aastal anti õppeasutusele Eesti kirjandusklassiku Eduard Vilde nimi. 

Taasiseseisvumisaja muutustes kujunes õppeasutusest 1992. aastal Tallinna Pedagoogikaülikool.

Tallinna Ülikooli ajaloos on erineval viisil oma roll ka Eesti Teaduste Akadeemia ökoloogia instituudil, Eesti Teaduste Akadeemia rahvusvaheliste ja sotsiaaluuringute instituudil, Eesti Kõrgkoolidevahelisel Demouuringute Keskusel, Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseumil, Eesti Akadeemilisel Raamatukogul, Eesti Teaduste Akadeemia ajaloo instituudil, Eesti Humanitaarinstituudil, Audentese ülikooli meediateaduskonnal, Eesti Tuleviku-uuringute Instituudil, Akadeemia Nordil ning Tallinna Pedagoogilisel Seminaril.

Rektorid

Tallinna Õpetajate Seminar 
 1919	 	Villem Nano
 1919–1925	Hans Roos

Tallinna Pedagoogium 
 1925–1937	August Kuks

Tallinna Õpetajate Seminar 
 1937–1939	Elmar Etverk
 1939–1943	Meinhard Meiusi
 1943–1944	Elmar Etverk
 1944–1947	Ants Selmet

Tallinna Õpetajate Instituut 
 1947–1951	Kristjan Kure

Tallinna Pedagoogiline Instituut 
 1951–1960	Karl Prinkman
 1960–1968	Arnold Koop
 1968–1973	Johannes Jakobson
 1973–1979	Kalev Koger
 1979–1992	Rein Virkus

Tallinna Pedagoogikaülikool, Tallinna Ülikool 
 1992–1995 Talis Bachmann
 1996–2001 Mait Arvisto
 2001–2006 Mati Heidmets
 2006–2011 Rein Raud
 2011–2020 Tiit Land
 2021– Tõnu Viik

Linnak 
Tallinna Ülikooli linnak asub Tallinnas Narva maanteel, osa loodus- ja terviseteaduste instituudi tegevustest toimub aadressil Räägu 49. Kampuse majadel on ladinakeelsed nimed: Terra, Astra, Mare, Nova, Silva ja Vita.

Tudengid on majutatud Räägu, Västriku ja Karu tänava ühiselamutesse.

Vaata ka 
Meediainnovatsiooni ja digikultuuri tippkeskus
Režii õppetool
Tallinna Ülikooli audoktorite loend
Tallinna Ülikooli Haapsalu Kolledž
Tallinna Ülikooli haridusinnovatsiooni keskus
Tallinna Ülikooli Kirjastus
Tallinna Ülikooli Meeskoor
Tallinna Ülikooli üliõpilaskond
Tallinna Ülikooli võrkpallinaiskond

Viited

Välislingid 

Koduleht
Facebook
Youtube
LinkedIn
Instagram

Eesti ülikoolid
Tallinna kõrgkoolid