joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Priit Teniste

Priit Teniste (aastani 1977 Kits; sündinud 5. septembril 1971 Tartus) on Eesti korvpallitreener ja füsioterapeut.

Lõpetanud 1989. aastal Tartu 8. keskkooli ja 1993. aastal füsioterapeudina Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 

Aastatel 1978–1989 mänginud korvpalli Harri Russaku ning 1989–1993 Arne Laose ja Jüri Neissaare juhendamisel. 

Olnud 1993–1995 Tartu Gaasi korvpallimeeskonna füsioterapeut, 1995–1997 Tallinna Kalevi meeskonna ja Eesti meeste korvpallikoondise füsioterapeut, 1997–2005 Nybiti meeskonna treener-füsioterapeut (võitnud Eesti meistrivõistlustel 2 hõbe- ja 3 pronksmedalit) ning 2005–2006 Rapla meeskonna peatreener. 

Aastatel 2006–2008 oli Eesti sõudekoondise füsioterapeut, sh 2008. aastal Pekingi olümpiamängudel. Olnud Fed Cupi meistrivõistlustel Eesti tennisenaiskonna füsioterapeut.

Aastast 2006 PT Trigeenika OÜ juhatuse liige.

Isiklikku
Priit Teniste on abielus, poja ja tütre isa.

Viited

Välislingid 
 Priit Teniste koduleht
 "Keskpäev" Priit Teniste Raadio Kadi saates "Keskpäev", 4. oktoober 2016
 Peking 2008 XI päev. Priit Teniste olümpiaraadios, 18. august 2008
 Priit Teniste "Valu tekitab stressi, stress võimendab valu" Saarte Hääl, 5. september 2016 
 Priit Teniste "VIGASTUSED ja nende ravi - kuhu minna, mida teha?" ajakiri Start, mai 2017
 Priit Teniste "Taastumine pärast hooaja lõppu" ajakiri Orienteeruja, 3. oktoober 2017
 Priit Teniste "Elama ei pea valu kannatades" EPL Laupäevaleht, 25. august 2018 
Priit Teniste "Hispaanlaste ravitehnoloogia leevendab koroonaviirusest põhjustatud kopsukahjustusi" Posimees.ee Tervis, 4 aprill 2020 

Eesti füsioterapeudid
Eesti korvpallitreenerid
Sündinud 1971
Sillamäe-Kotka laevaliin

Sillamäe-Kotka laevaliin oli laevaliin Sillamäe ja Kotka (Soome) vahel. Laevaliini kasutati  2006-2007. Laevaliinil opereeris Narva Line OÜ. 

2018 räägitakse laevaliini taasavamisest, kusjuures on kaalutud ka Kunda linna.

Viited

Eesti laevaliiklus
Sillamäe
Kotka
Paide rahvamaja

Paide rahvamaja on endine rahvamaja Järva maakonnas Paides. 

Rahvamaja avati 3. veebruaril 1929. Rahvamaja oli ühtlasi ka kui Vabadussõja monument. Majal on ka Paide rahvamaja Vabadussõja mälestustahvel.

Maja kasutati rahvamajana aastani 1987. Aastast 1987 kasutatakse Paides kultuurimajana Paide kultuurikeskust.

Viited

Eesti kultuurikeskused
Paide ajalugu
Paide ehitised
Anete

Anete on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 331. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Anete 423 naisel.

Tuntud nime kandjaid
Anete Paulus
...

Viited

Välislingid
 

Naisenimed
Age (eesnimi)

Age on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 351. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Age 387 naisel.

Tuntud nime kandjaid
Age Oks
Age Veeroos
...

Viited

Välislingid
 Age Statistikaameti andmebaasis

Naisenimed
Vaskratsanik

Vaskratsanik (vene keeles Медный всадник Mednõi vsadnik) on Peeter I mälestusmärk Peterburis Senati väljakul. Selle pidulik avamine toimus 7. (18.) augustil 1782. 

Ratsamonument on valmistatud pronksist ja graniidist. Monumendi valmistas Prantsuse skulptor Étienne Maurice Falconet Venemaa keisrinna Katariina II tellimusel. Vaskratsaniku nimi kinnistus kujule tänu Aleksandr Puškini poeemile "Vaskratsanik". 

Skulptuur kujutab Peeter I-st istumas kangelasena hobusel, parem käsi välja sirutatud Neeva jõe suunas. Skulptor on tabanud dramaatilise hetke, mil keisri hobune on tõusnud kalju serval tagajalgadele. Hobune tallab jalge alla madu, kelles on nähtud Peeter Suure ja tema reformide vaenlasi. 

Kuju on umbes 6 meetrit kõrge, pjedestaal 7 meetrit. Ratsamonumendil on kiri ladina keeles: Petro Primo Catharina Secunda MDCCLXXXII ja vene keeles: Петру перъвому Екатерина вторая лѣта 1782 ('Katariina II Peeter I-le 1782').

Peterburi
Mälestusmärgid
Purpura

Purpura on lööve, mis on põhjustatud vere lekkimisest kõige peenematest veresoontest, kapillaaridest. Sel lööbel on palju erinevaid põhjuseid, kõik nad haaravad vere hüübimissüsteemi või kahjustavad kapillaaride seinu. Tavalised põhjused on infektsioon, allergiline reaktsioon või reaktsioon ravimile, mis kutsuvad veresoontes esile põletiku. 

Meningokokiline sepitseemia on üks tõsine põhjus.

Võtmesümptomid

Teke 
Suur soodumud on lapsel, kellel on püsivad nahalaigud, viirus- või mõni muu infektsioon. Purpura lööve esineb harva. 

Purpura võib olla üks diagnoosile viitav võtmesümptom.

Viirusejärgsed tagajärjed 
Henoch-Schönlein purpura (üks haigusvormidest) põhjustab liigeste valulikkust, vahel turset, kõhuvalu ja neerupõletikku, ka iseloomulikku püsivat löövet tavaliselt reaktsioonina viirusinfektsioonile. Lööve võib järgnevate infektsioonide järel taas ilmuda. Trombotsütopeeniline purpura on MMR-vaktsineerimise järel harvaesinev kõrvaltoime ja ilmneb lööbena, mis koosneb väikestest sinikas arnastest laikudest, mis ilmuvad kuue nädala jooksul peale vaktsinatsiooni.

Sümptomid 

 Tumepunased ebakorrapärased laigud suurusega nööpnõelapeast kuni 2 cm
 Klaasi või näpuga vajutades laigud ei kao.
 Laigu keskosa võib olla veidi kõrgem.
 Enamus laike on jalgadel ja tuharatel.
 Lapsel on hiljuti olnud viirusinfektsioon.
 Vahel kaasnevad liigeste valulikkus, kõhuvalu, tume (roostekarva) uriin.

Mida teha? 

Kontakteeruge kohe oma arsti või kiirabiga. Kuigi purpura põhjus ei ole tavaliselt tõsine, on väga oluline välja lülitada ägedad infektsioonid nagu meningokokiline septitseemia või meningiit.

Medikamentoosne ravi

Ravimisviisid 

Lööve ise ei vaja spetsiaalset ravi.
 Laps vajab ravi, kui neerud on haigusest haaratud.
 On vaja selgitada infektsiooni põhjus ja ravida seda.

Prognoos 

 Lööve taandub ühe kuni kolme nädalaga.
 Laps tervistub tavaliselt täielikult.
 Järgnevate infektsioonide ajal võib lapsel mõnikord purpura uuesti tekkida.

Viited
Jaan Tults

Jaan Tults (sündinud 30. aprillil 1946 Pärnus) on Eesti sõudja, treener ja sporditegelane.

Lõpetas 1964 Pärnu 2. keskkooli ja 1970 TRÜ füüsika-keemiateaduskonna.

Aastast 1997 OÜ Penteer juhatuse liige.

Sõudmine
187 cm, 87 kg. Sportima hakkas Pärnus Ervin Vilepilli õpilasena, tema sõudetreeninguid juhendasid Valentina Luha-Järvoja, Mihkel Leppik, Erich Seiler ja Jüri Kurul.

Saavutused sõudjana
NL-i mv-tel roolijata kahepaadil 1966 9. ja 1967 8. koht. 
1972 Eesti meister kaheksapaadil. 
Meistersportlane (1971).

Kohtuniku ja treenerina
Aastast 1973 tegutsenud sõudekohtunikuna (1973 vab kat, 1996 rahvuskat).

Töötanud 1970–73 Tartu eriinternaatkooli füüsikaõpetajana, 1973–75 Tartus ja 1975–76 Kalevi kesknõukogus sõudetreenerina.

Sõudetreeneri 6. kutsetase (2011). 

Õpilasi: Andrus Suija, Kalle Tammeorg, Raivo Raid, Marko Pruul, Toomas Lust, Enn Pehk, Tiit Urva. 
Olnud spordiala vanemtreener Eesti NSV Spordikomitees ja koondises Eesti Sport ning NSV Liidu koondise treener Eestis. 
2001–16 EOK esindajate kogu liige. 
2004 Ateena OM-il, 2008 Pekingi ja 2012 Londoni OM-il Eesti sõudedelegatsiooni juht. 
Kuulunud 1976–88 Eesti ja 1987–91 NSV Liidu Sõudeföderatsiooni treenerite nõukokku. 
Olnud 1983–89 Sõudespordiföderatsiooni presiidiumi liige, 1989–90 ja a-st 2017 Sõudeliidu juhatuse liige ning 1989–2013 liidu peasekretär. 
Aastast 2015 Spordiklubi Airpark juhatuse liige. 
Avaldanud kirjutisi Kehakultuuris, Spordilehes ja Eesti Sõudjas.

Tunnustus
1987 – Eesti NSV teeneline treener
1997 – Sõudeliidu aasta kohtunik
2005 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi aastapreemia (panus Eesti sõudmisesse)
2014 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (aastatepikkuse sõudmiselu edendamise eest – pikaajaline sõudeliidu peasekretär ja -treener, kelle võrratud kogemused ja nõuanded on hinnatud ka noorema põlvkonna seas)
2007 – Valgetähe V klassi teenetemärk

B: Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H-H. Artma] Tln, 2001, lk 241–246.

Viited

Eesti sõudjad
Eesti sõudetreenerid
Eesti sõudekohtunikud
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1946
Eesti NSV teenelised treenerid
Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna vilistlased
Ülo Tölp

Ülo Tölp (sündinud 6. veebruaril 1931 Pärnus) on Eesti sõudja ja sõudetreener.

Lõpetas 1949 Pärnu 1. keskkooli ja 1954 hüdrotehnikainsenerina TPI. 

Hakkas sportima 1947 Pärnus poksitreener Hugo Soasepa juhendamisel, mängis ka jalgpalli.

Sõudmine
Sõudetreeninguid alustas 1950 Tallinnas.

Saavutused
Tulnud 4 korral Eesti meistriks: 
1956 roolijaga kahepaadil
1957 ja 1960–61 kaheksapaadil.

Treenerina
1951 osales Erich Seileri korraldatud treenerite ettevalmistamise kursustel ja hakkas juhendama TPI-s õppivaid sõudesportlasi. 
Oli kõrgkoolide (TRÜ, EPA, TPI) vahelise kaheksapaatide võistluse algatajaid (1956) ja korraldajaid. 
Aastast 1976 töötas sõudetreenerina Tartu spordikoolides ja TÜ Akadeemilises Spordiklubis. 
Õpilasi: Jevgeni Dobrus, Henn Elmet, Vassil Laak, Enno Lamp, Mihkel Mardna, Kalli Meriste, Toivo Ormisson, Jaan-Imant Pedaste, Rein Põldme. 

Olnud 1954–75 ja 1986–89 Sõudespordiföd-i presiidiumi ning 1990–97 Sõudeliidu juhatuse liige. 
Avaldanud sõudesporditeemalisi kirjutisi. 

T: Akadeemilise sõudmise tehnika (1990), Eesti sõudespordi ajalugu (2001, autoreid). 
B: Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H-H. Artma] Tln, 2001, lk 351–354.

Viited

Sündinud 1931
Eesti sõudjad
Eesti sõudetreenerid
Katrin Vares

Katrin Vares (sündinud 7. veebruaril 1976 Tallinnas) on Eesti füsioterapeut, Ülo Bertingu õetütar.

Lõpetas 1994 Pärnu Koidula Gümnaasiumi, 2000 TÜ tervisekasvatuse kateedri, 2001 Epp Halliku Aroomteraapiakooli, 2003 M. I. Massaažikooli, 2005 lümfiterapeudina Akadeemia Damp, 2006 diagnostika ja ravi erialal Moskva Lumumba nimelise instituudi ja 2007 füsioteraapia erialal TÜ avatud ülikooli. 2008 õppinud TÜ-s kutsepedagoogikat.

Harrastanud 1985–95 Maret Lingi ja Henn Koolmeistri juhendamisel korvpalli, saanud 1993 koolinoorte MM-il 13. koha.

Tegutsenud 1993–97 korvpallikohtuniku-sekretärina.

Aastast 2009 Eesti sõudekoondise füsioterapeut, sh 2012 Londoni OM-il. 
Olnud 2001–05 Eesti Massööride Liidu juhatuse liige ning 2006 Eesti Loodusteraapiate Nõukoja ja kutsestandardi töögrupi liige.
Töötanud 1995–2001 hotellis Strand administraatorina, aastast 2001 M. I. Massaažikoolis kutseõpetajana (sh 2001–06 Pärnu esinduse juhatajana) ning aastast 2007 Pärnu haiglas ja hiljem Kuressaares füsioterapeudina. 
Aastast 2009 OÜ Meistrikoda juhatuse liige.

Viited

Eesti sõudjad
Eesti füsioterapeudid
Sündinud 1976
Tõnu Vihmaru

Tõnu Vihmaru (sündinud 16. augustil 1963 Pärnus) on Eesti sõudja.

Lõpetas 1981 Pärnu 2. keskkooli ja 1988 matemaatikuna Tartu Ülikooli. 

Alustas treeninguid 1977 Pärnu Dünamo sõudebaasis Mati Villsaare juhendamisel. 

Töötanud OÜ Hawaii Express finantsjuhina.

Tulemused
Võitis 1983 NL-i juunioride MV-l roolijata kahepaadil hõbeda. 
NL-i noortemv-tel roolijaga kahepaadil 1981 kuld ja 1980 hõbe ning roolijata neljapaadil 1981 pronks. 
Tulnud 4 korral Eesti meistriks: 
1984–85 roolijata kahepaadil 
1985 roolijaga kahepaadil
1982 kaheksapaadil 
Meistersportlane (1983)

Viited

Eesti sõudjad
Sündinud 1963
Mati Villsaar

Mati Villsaar (sündinud 17. mail 1949 Kuressaares) on Eesti sõudja ja sõudetreener.

Lõpetanud 1967. aastal Pärnu 1. töölisnoorte kutsekooli. 2002. aastast ettevõtja, finantskonsultant.

Sõudmine
Hakkas sportima Saaremaal Lööne koolis, sõudetreeninguid alustas 1965 Pärnu Dünamos Juhan Mitti ja Mihkel Leppiku juhendamisel.  

Oli sportlasena 182 cm pikk ja kaalus 85 kg.

Tulemused
1967 – NSV Liidu noorte meister roolijata neljapaadil
Tulnud 8 korral Eesti meistriks: 
1972, 1974 ja 1976 roolijata neljapaadil;
1974 ja 1976 roolijaga neljapaadil;
1971 ja 1974–1975 kaheksapaadil. 
1974 – meistersportlane

Kohtuniku ja treenerina
Tegutsenud kohtunikuna (1981. aastast vabariikliku kategooria kohtunik).
Olnud 1978–1983 Dünamo sõudetreener, 1983–1990 KSMK treener ja õpetaja, 1993–1994 palgata treener. 
Õpilasi: Tõnu Vihmaru, Toomas Kasearu, Toomas Ollesk, Roman Lutoškin, Janis Putrics, Raigo Juhanson, Ahto Pilisner, Andres Ennok, Kaido Koppel, Jaanus Strikholm, Toomas Karotamm, Jüri Jaanson (1993–1994, Spordiameti direktori Mati Margi eriloaga põhitöö kõrvalt). 
Olnud soomlaste nn kirikupaadisõudmise (kirkkovene) arendajaid Eestis. 
Sõudeklubi Aeron asutajaliige ja 1988–2012 president. 
Aidanud koos Aeroni klubi liikmetega rajada Reiu puhkekeskust. 
Töötanud 1990–1995 Eesti Rkl Spordiameti Reiu spordibaasi juhatajana ja 1995–2001 Paikuse vallavalitsuse Reiu puhkekeskuse juhatajana.

Isiklikku
Tema abikaasa Anne Villsaar (sünd 1949) on tulnud sõudmises 1965. ja 1966. aastal Eesti noortemeistriks.
Tütar Tiina Villsaar (sünd 1977) on võitnud sõudmises 1994–1995 Eesti meistrivõistluste medaleid.

Viited

Sündinud 1949
Eesti sõudjad
Eesti sõudetreenerid
Ukrainakeelne Vikipeedia

Ukrainakeelne Vikipeedia (ukraina keeles Українська Вікіпедія) on Vikipeedia ukrainakeelne versioon.

Ukrainakeelse Vikipeedia esimene artikkel oli "Aatom", mille algversioon avaldati 26. jaanuaril 2004. 23. märtsil 2020 ületas ukrainakeelse Vikipeedia artiklite arv 1 000 000 piiri.

Ukrainakeelses Vikipeedias on  artiklit, millega see on artiklite arvult . kohal, ja  lehekülge. Keeleversiooni arengutaset iseloomustav parameeter "sügavus" on . (näiteks eestikeelses versioonis on see  ja ingliskeelses koguni ). Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

Neljandik (26%) artiklitest on bottide loodud.

Artiklite arvu statistika

10 000 artiklit täitus detsembris 2004
50 000 artiklit täitus jaanuaris 2007
100 000 artiklit täitus 28. märtsil 2008
200 000 artiklit täitus 7. aprillil 2010
300 000 artiklit täitus juunis 2011
400 000 artiklit täitus augustis 2012
500 000 artiklit täitus 12. mail 2014
600 000 artiklit täitus 13. novembril 2015
700 000 artiklit täitus 4. juunil 2017
800 000 artiklit täitus 11. juulil 2018
900 000 artiklit täitus 19. aprillil 2019
1 000 000 artiklit täitus 23. märtsil 2020
1 100 000 artiklit täitus 5. juulil 2021

Viited

Välislingid 

Vikipeedia keeleversioonid
Ukraina kultuur
Robert Väli

Robert Väli (sündinud 4. augustil 1960 Pärnus) on sõudekohtunik ja sporditegelane. 

Lõpetas 1978 Pärnu 4. keskkooli, õppinud Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonnas ja TÜ Pärnu kolledžis, 2014–2015 läbinud ROKi spordijuhtimise kursused

Sõudmine
Sõudmisega hakkas tegelema 1972 Matti Killingu juhendamisel, 1973–1978 treenis Tiit Reimanni ja 1981–1984 Ülo Tölpi suunamisel.

Tulemused
1972–75 oli roolija, võitnud Eesti meistrivõistlustel medaleid.
Kuulunud Eesti koondisse ja tulnud Eesti juunioride meistriks roolijata kahepaadil.

Kohtunikuna
Aastast 2003 tegutsenud sõudekohtunikuna (rahvuskategooria kohtunik 2008, rahvusvahelise kategooria kohtunik 2010).
Osalenud kohtunikuna: 2018 MM-il, 2016 meresõudmise MM-l, 2019 MK-etapil, 2007, 2011, 2014 ja 2017 EM-il, 2012 üliõpilaste MM-il, 2013 noorte EM-il, 2008 ja 2011 maailma sõudeveteranide regatil, 2015 ja 2021 U23 MM-il ning teistel rahvusvahelistel regattidel.
Tegutsenud vabatahtlikuna 2012 U23 MM-il, 2013 noorte MM-il ja 2017 noorte EM-il.
Osalenud Eesti koondise koosseisus 2015–19 MM-il, 2007 ja 2011 juunioride MM-il, 2008, 2015, 2016 ja 2018 EM-il ning 2009, 2010, 2013, 2014–21 MK etappidel.
Olnud Eesti Sõudeliidu esindaja 2006–2008 ja 2011–2021 Rhv Sõudeliidu (FISA) kongressil, 2007–2008 ja 2011–2021 Euroopa Sõudeliidu assambleel ning 2018 Euroopa Sõudmise Konföderatsiooni asutaval assambleel.
2005–2013 Sõudeliidu kohtunikekogu esimees ning 2007–2013 liidu juhatuse liige ja aastast 2013 peasekretär.
2009–2010 Pärnu Sõudeklubi juhatuse liige.
2011–2014 SA Aidu Veespordikeskus juhatuse liige ja aastast 2015 nõukogu liige.
Aastast 2016 EOK esindajate kogu liige.

Tunnustused
Sõudeliidu aasta aktivist 2005 ja 2009 
Sõudeliidu aasta vabatahtlik 2008 ja 2010.

Isiklikku
Poeg Ronald Väli (9. II 1989) on tulnud paarisaerulisel kahepaadil 2007 juunioride MM-il 10. ja 2008 U23 MM-il 11., kaheksapaadil U23 MM-il 2009 6. ja 2010 7. ning roolijata kahepaadil U23 MM-il 2011 18. kohale. 
Ühepaadil Eesti meister U23-vanuseklassis (2009) ja mitmekordne Eesti noortemeister.
Kuulus 2009 kaheksapaadil Eesti tipptulemuse 5.33,65 püstitanud meeskonda. 
Sõudeliidu parim noorsõudja 2007 ja juunior (U23) 2009–10. 

Tegutsenud sõudekohtunikuna (riikliku kategooria kohtunik 2011).

Viited

Eesti sõudjad
Eesti sõudekohtunikud
Sündinud 1960
Põhja-Eesti Taastusravikeskus

Põhja-Eesti Taastusravikeskus (endise nimega Keila Taastusravikeskus) on taastusravi pakkuv asutus Tallinnas aadressil Sõle tänav 16. Keskust haldab Põhja-Eesti Taastusravikeskus AS. Keskuse juhataja on Dag Nurm.

Keskus osutab ambulatoorseid, statsionaarseid ja rehabilitatsiooniteenuseid.

Viited

Välislingid
Koduleht

Tallinna tervishoiuasutused
Elviira

Elviira on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 465. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Elviira 233 naisel.

Tuntud nime kandjaid
Elviira Ennok
Elviira Mihhailova
...

Viited

Välislingid
 

Naisenimed
Egils Levits

Egils Levits (sündinud 30. juunil 1955 Riias) on Läti jurist, diplomaat ja poliitik. 29. mail 2019 valiti ta Läti presidendiks ja vannutati ametisse 8. juulil 2019.

1972. aastal emigreerus Egils Levits koos perekonnaga Lätist Saksamaale. Õppis Hamburgi Ülikoolis, kus omandas kraadi õigus- ja poliitikateaduse alal.

Levits on töötanud Läti Vabariigi suursaadikuna Saksamaal, Rootsis, Austrias ja Ungaris. Aastatel 1993–1994 oli ta Läti Seimi liige.

Levits on olnud Läti justiitsminister (1993–1994) ning Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik (1995–2004) ja Euroopa Kohtu kohtunik (2004–2019).

Levits on Läti Teaduste Akadeemia auliige. 

2015. aastal kandideeris ta Läti presidendiks, kuid jäi alla Raimonds Vejonisele. 16. aprillil 2019 andis Levits taas nõusoleku kandideerida Läti presidendiks. 29. mail 2019 valis Läti Seim ta Läti presidendiks, ta sai seimist 61 häält. 8. juulil 2019 andis Egils Levits seimi ees ametivande ja asus täitma presidendi ülesandeid.

Viited

Läti juristid
Läti diplomaadid
Läti presidendid
Sündinud 1955
André Onana

André Onana (sündinud 2. aprillil 1996 Nkol Ngokis) on Kameruni jalgpallur, kes mängib väravavahina Hollandi kõrgliiga klubis Amsterdami Ajax ja Kameruni jalgpallikoondises.

Aastatel 2010–2015 kuulus ta FC Barcelona akadeemiasse. 2015. aastal liitus ta Amsterdami Ajaxiga. Esimesed kaks hooaega mängis ta Ajaxi duublmeeskonnas Hollandi esiliigas. Alates Hollandi kõrgliiga hooajast 2016–17 on ta olnud Ajaxi põhiväravavaht. Hooajal 2018–19 tuli ta Ajaxiga Hollandi meistriks.

Debüüdi Kameruni jalgpallikoondises tegi Onana 2016. aasta septembris sõprusmängus Gaboni vastu. Ta on kuulunud Kameruni koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

Saavutused 
Ajax
Eredivisie (1): 2018–19
KNVB beker (1): 2018–19
Johan Cruijff Schaal (1): 2019

Kameruni jalgpallurid
Amsterdami Ajaxi mängijad
Sündinud 1996
Daley Blind

Daley Blind (sündinud 9. märtsil 1990 Amsterdamis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsja, vasakkaitsja või keskkaitsja positsioonil Hollandi kõrgliiga klubis Amsterdami Ajax ja Hollandi jalgpallikoondises.

Ta liitus Ajaxi akadeemiaga 1998. aastal. Ajaxi põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2008–09. 2008. aastal valiti ta Ajaxi tulevikutalendiks. Seejärel mängis ta ühe hooaja laenul FC Groningenis. Ajaxi naasis ta hooajal 2010–11 ning tuli seejärel klubiga neli korda järjest Hollandi meistriks. 2013. aastal valiti ta Ajaxi aasta mängijaks.

2014. aasta septembris liitus ta 13,8 miljoni naelsterlingi eest Manchester Unitediga, kus mängis neli hooaega.

2018. aasta suvel naasis ta Ajaxi.

Hollandi jalgpallikoondises tegi Blind debüüdi 6. veebruaril 2013 sõprusmängus Itaalia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 2014. aasta maailmameistrivõistluste kolmanda koha mängus Brasiilia vastu.

2014. aastal valiti ta Hollandi aasta jalgpalluriks.

Tema isa Danny Blind on endine Ajaxi mängija ja Hollandi koondislane.

Saavutused 
Ajax
Eredivisie: 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2018–19
KNVB beker: 2018–19
Johan Cruijff Schaal: 2013, 2019
Manchester United
FA Cup: 2015–16
EFL Cup: 2016–17
FA Community Shield: 2016
UEFA Euroopa Liiga: 2016–17

Välislingid 

Hollandi jalgpallurid
Amsterdami Ajaxi mängijad
FC Groningeni mängijad
Manchester United FC mängijad
Premier League'i mängijad
Sündinud 1990
Kristin Seier

Kristin Seier (7. november 1946 Tartu – 7. august 2004 Tallinn) oli Eesti sõudja, Sirje Tammi õde. 

Lõpetas 1970 matemaatikuna TRÜ. 

Sportima hakkas õpetaja Maret Kutmani innustusel, sõudmist harrastas aastast 1965 Tartu Kalevis (treenerid Erich Seiler ja Jüri Kurul). 
Võitis NL-i noortemv-tel 1962 kaheksapaadil (roolijana)
1967 roolijaga neljapaadil hõbeda ning NL-i juunioride mv-tel 1968 kaheksapaadil pronksi. 
Tuli 10 korda Eesti meistriks: 
1968–69 ja 1971 ühepaadil, 
1968–70 ja 1972 paarisaerulisel kahepaadil, 
1970 ja 1972 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil 
1972 kaheksapaadil. 
Meistersportlane (1969). 

Sõudekohtuniku vab kategooria (1974) ja B-kat (2001).

Viited

Eesti sõudjad
Sündinud 1946
Surnud 2004
Endla Jäetma

Endla Jäetma (sündinud 1. jaanuaril 1929 Tartumaal Raadi vallas) on Eesti aerutaja ja sõudja, Harald Jäetma abikaasa.

Õppis Tallinna 1. tööstuskoolis ja lõpetas 1968 TPI.

Sportima hakkas 1945 koolis, harrastas kergejõustikku ja võrkpalli, hiljem purjetamist ja aastast 1949 Jevgeni Fridolini juhendamisel sõudmist ja aerutamist.

Tulnud 1949–51 3 korda aerutamises – ühesüstal (1949, 3000 m) ja kahesüstal (1951, 1000 m; 1951, 3000 m)
1951–53 7 korda roolijana sõudmises (rahvapaatidel) kahepaadil Eesti meistriks.

Viited

Eesti sõudjad
Eesti aerutajad
Sündinud 1929
Tõnu Jürgenson

Tõnu Jürgenson (28. november 1941 Laeva vald, Tartumaa – 11. juuni 2018 Tartu) oli Eesti sõudja. 

Lõpetas 1961 Tartu 8. keskkooli ja 1970. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse eriala.  

Hakkas sportima Eesti Põllumajanduse Akadeemia spordiklubis Jaan Jürgensteini suunamisel. 

Ta saavutas 1966. aastal Tartu Kalevi kaheksapaadil Nõukogude Liidu karikavõistlustel teise koha. 1964. aastal meistersportlane. 

Oli ka kümnekordne Eesti meister: 

 1961 roolijata ja 1962–1964 roolijaga neljapaadil 
 1963–1968 kaheksapaadil

Viited

Välislingid

Haud Tartu Peetri kalmistul

Eesti sõudjad
Eesti Maaülikooli metsanduse ja maaparanduse teaduskonna vilistlased
Sündinud 1941
Surnud 2018
Tartu Peetri kalmistule maetud
Elgi Kurul

Elgi Kurul (aastani 1968 Elgi Kaiv, aastatel 1982–1983 Elgi Jürissaar; sündinud 26. augustil 1943 Tartus), on eesti sõudja.

Lõpetas 1963 Tartu 8. Keskkooli. 

168 cm, 75 kg.
Sõudmistreeninguid alustas 1959 Tartu Kalevi LNSK-s Malle Tammpere õhutusel, hiljem oli tema treener Jüri Kurul. 
Tuli 1961 kaheksapaadil NL-i noortemeistriks
võitis 1967 NL-i noortemv-tel roolijaga neljapaadil roolijana hõbeda. 
Tulnud 6 korda Eesti meistriks: 
1966 paarisaerulisel kahepaadil, 
1964 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil 
1961–64 kaheksapaadil.

Isiklikku
Ta on olnud abielus treener Jüri Kuruliga.

Viited

Eesti sõudjad
Sündinud 1943
Helgi Kruusa

Helsi Kruusa (7. oktoober 1938 Järva-Jaani – 18. märts 2013 Kuusalu) oli Eesti sõudja.

Lõpetas 1957 Pärnu 2. keskkooli ning samal aastal konstruktori ja modellistina Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi.

Töötas vanemkonstruktorina õmblusvabrikus Võit ja tootmiskoondises Kooperaator, 1980–93 majandusjuhatajana kultuuriasutustes.

Sõudetreeninguid alustas 1953 Pärnu Kalevis Jüri Kuruli juhendamisel. 
Võitis NL-i noortemv-tel 1955 ja 1956 paarisaerulisel kahepaadil pronksi. 
Tuli 6 korda Eesti meistriks: 
1956 ja 1959 paarisaerulisel kahepaadil, 
1958 ja 1959 roolijaga neljapaadil
1958 ja 1960 kaheksapaadil.

Viited

Eesti sõudjad
Sündinud 1938
Surnud 2013
Kuressaare Spordikeskus

Kuressaare Spordikeskus on spordihoone Saare maakonnas Kuressaares aadressil Vallimaa tänav 16a. Hoone haldaja on Saaremaa Spordikool.

Hoonet kasutatakse aastast 2004.

Hoones on muu hulgas kolm täismõõtmelist korvpalliväljakut, kergejõustikuhall, jõusaal, aeroobikasaal, maadlussaal.

Viited

Välislingid
Spordikeskusest Saaremaa Spordikooli kodulehel

Kuressaare ehitised
Eesti spordiehitised
Võru Spordikeskus

Võru Spordikeskus on spordihoone Võru maakonnas Võrus aadressil Räpina maantee 3a. Hoone omanik on Võru Spordikeskus SA.

Hoones on muu hulgas pallimängude hall, aeroobikasaal, jõusaal, kergejõustikuhall.

Sihtasutus haldab ka Võru Spordikeskuse staadionit.

Viited

Välislingid
Koduleht

Võru ehitised
Eesti spordiehitised
Franck Riester

Franck Riester (sündinud 3. jaanuaril 1974 Pariisis) on Prantsusmaa poliitik; ta kuulus aastani 2017 erakonda Vabariiklased, aastast 2017 kuulub ta erakonda Agir. Ta oli 16. oktoobrist 2018 kuni 3. juulini 2020 Prantsusmaa kultuuriminister. 6. juulist 2020 on ta Prantsusmaa väliskaubandusminister.

Ta on lõpetanud ISG Business Schooli ja ESSEC Business Schooli.

16. oktoobrist 2018 kuni 3. juulini 2020 oli ta Prantsusmaa kultuuriminister. 6. juulist 2020 on ta Prantsusmaa väliskaubandusminister.

Isiklikku 
Franck Riester teatas detsembris 2011, et ta on gei.

Prantsusmaa poliitikud
Sündinud 1974
Rapla Selveri Suurjooks

Rapla Selveri Suurjooks on Rapla maakonnas Raplas igal aastal toimuv jooksuvõistlus. Võistlus kuulub jooksuürituste sarja Eesti Linnajooksud.

Esimene jooks toimus aastal 2013, kui kavas olid 5km ja 10km distantsid. 2019. aastal oli esimest korda kavas ka poolmaraton. 

28.mai 2022 toimub 10. Rapla Selveri Suurjooks

Kodulehekülg: https://raplaselverijooks.ee/ 

Rapla
Eesti kergejõustikuvõistlused
Pikamaajooks
Paide-Türi Rahvajooks

Paide-Türi Rahvajooks (peasponsori järgi ka Viking Window Paide-Türi Rahvajooks) on igal aastal septembri lõpus või oktoobri alguses toimuv Eesti jooksuvõistlus. Võistlus kuulub Eesti linnajooksude sarja. Jooks kulgeb Paide ja Türi linna tänavatel ning Rakvere–Pärnu maanteel.

Esimene jooks toimus 1982. aastal. Paide-Türi Rahvajooksu üks algatajaid ja elluviijaid oli Andres Taimla. 2019. aastal võisteldi rahvajooksul 38. korda.  

Jooksjad saavad valida mitme distantsi vahel, pikim distants on 13,6 km. Türil peetakse 5 km jooks, seal on ka käimis- ja kepikõnnirajad. Väga elavalt võetakse osa 3–11-aastaste lastejooksudest, mis toimuvad nii Paide kui ka Türi linnas. Paide-Türi distantsil jooksjate jaoks on joogipunktid Kirnas ja Türi-Allikul.

2019. aasta seisuga oli meestest võitnud selle jooksu viis korda (2001., 2004., 2005., 2006. ja 2007. aastal) Vjatšeslav Košelev. Naistest on võistluse võitnud kümme korda (2005, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2013, 2014, 2015, 2017) Jekaterina Patjuk ja viis korda (1984, 1985, 1987,1988, 1992) Tiina Idavain.

Kõige osalejaterohkema finišiga oli rahvajooks 1986. aastal – siis lõpetas pika või pooldistantsi kokku 3500 võistlejat. Kõigi distantside peale kokku jääb osalejate hulk tavaliselt 3000–4500 vahele.

Erandlikult jäi Paide-Türi rahvajooks ära 2020. aastal (koroonaohu tõttu). 39. Paide-Türi rahvajooks on plaanitud 2021. aasta 26. oktoobrile.

Viited

Allikad
 Rahvajooksu koduleht

Eesti kergejõustikuvõistlused
Pikamaajooks
Valga spordihall

Valga spordihall (ka Valga spordihoone) on spordihoone Valga maakonnas Valgas aadressil Kuperjanovi 36. Hoone omanik on Valga Sport.

Hoone võeti kasutusele 2005.

Hoones on muu hulgas pallimängude saal, kergejõustikuhall ja jõusaal.

Viited

Välislingid
Spordihallist asutuse Valga Sport kodulehel

Valga sport
Eesti spordihallid
Veronika Kruus

Veronika Kruus (sünninimi Saabas (Sapas); 15. veebruar 1914 Tallinn – 20. juuli 1990) oli eesti ajakirjanik.

Haridus
Veronika Kruus lõpetas 1933. aastal Elfriede Lenderi Eragümnaasiumi ning astus 1935. aastal Tartu Ülikooli, kus algul õppis õigusteaduskonnas ja hiljem ajaloo-keeleteaduskonnas inglise filoloogiat.

Töö
Enne sõda oli ta töötanud ajalehes Rahva Hääl ja teinud kohakaaslusega naisteajakirja Naistööline (ilmus kolm numbrit). 1943. aastal jätkas ta ajakirjanikutööd esialgu Moskvas, siis Leningradis. 

Toonane kolleeg Rahva Häälest Lilli Promet on meenutanud raamatus "Raamita pildid": 

"Ehkki toimetuse koosseis oli ametikohtade järgi täpsustamata, lasus Veronika Kruusi õlgadel tegevtoimetamine, tema koordineeris tööd ja andis ajalehele näo... Temas oli kõik tasakaalus, isegi naisõiguslase sinine rätsepakostüüm pigem et rõhutas ta naiselikkust ja kenadust."
 
Tagasi Eestisse jõudis Veronika Kruus 1945. aasta alguses ja sai peagi ülesande toimetada naisteajakirja koos tehnilise toimetaja Ellen Sõmeriga. Esialgu polnud toimetusel ruumegi. Ta oli ajakirja Eesti Naine peatoimetaja aastatel 1945–1950. 

EK(b)P VIII pleenum 1950. aastal vabastas Veronika Kruusi peatoimetaja ametist. 

1952–1955 töötas ta Eesti NSV Kunstide Valitsuse teatrite osakonnas. Seejärel tõlkis aastaid teoseid vene keelest eesti keelde. Tema tõlgitud on näiteks 1959. aasta mängufilm "Kutsumata külalised" ja mitu romaani.

1961. aastal sai temast Eesti Raadio kuuldemängude toimetaja, 1972. aastast Eesti Televisiooni telelavastuste toimetaja. 1979. aastal läks ta pensionile.

Kruus on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Isiklikku
Tema isa oli advokaat Johan Sapas (muutis 1936 nime Juhan Auliks).

1939. aastal abiellus ta Ilmar Kruusiga.

Viited 

Eesti ajakirjanikud
Sündinud 1914
Surnud 1990
Guido

Guido on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 310. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Guido 375 mehel.

Guido on lisaks Eestile levinud nimi näiteks Itaalias, Austrias, Saksamaal, Madalmaades, Hispaanias, Portugalis ja Šveitsis.

Prantsuspärane versioon nimest Guido on Guy.

Tuntud nime kandjaid
Guido Alvarenga, Paraguay jalgpallur
Guido Arezzost, benediktiini munk Toscanas
Guido Arro, eesti arst
Guido Block, Tartu justiitsbürgermeister
Guido Buchwald, Saksamaa jalgpallur
Guido Cavalcanti, itaalia luuletaja
Guido Kangur, eesti näitleja
Guido Kapp, eesti riigiametnik ja looduskaitsja
Guido Küng, Šveitsi filosoof
Guido Mamberg, eesti kunstilise reklaami rajaja
Guido de Marco, Malta poliitik ja õigusteadlane
Guido Muttikas, eesti ujuja ja soomepoiss
Guido Mätlik, eesti ajakirjanik
Guido Paalme, eesti mäeinsener
Guido Palias, eesti päritolu matemaatik
Guido Povar, eesti poksija
Guido Rajalo, eesti keemiainsener
Guido Reni, itaalia barokiajastu maalikunstnik
Guido van Rossum, hollandi programmeerija ja Pythoni autor
Guido Sammelselg, ettevõtja ja kunstimetseen
Guido Samson von Himmelstiern, baltisaksa arstiteadlane
Guido Alexander Johannes Schneider, baltisaksa ihtüoloog
Guido Westerwelle, saksa poliitik

Viited

Välislingid
 

Mehenimed
Ergo (eesnimi)

Ergo on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 277. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ergo 473 mehel.

Tuntud nime kandjaid
Ergo Eessaar, eesti jalgpallur
Ergo Hünerson, eesti jalgpallur
Ergo Nõmmiste, eesti füüsik
Ergo Rannaste, eesti spordipedagoog
Ergo Raukas, eesti biofüüsik

Viited

Välislingid
 

Mehenimed
Lisatud suhkrud

Lisatud suhkrud on suhkrud, mida kasutatakse kodus toidu valmistamisel või lisatakse toidutööstuses toitude või jookide tootmisel. Euroopa Liidu toiduainete märgistamise direktiivi 90/496/EMÜ järgi on suhkrud kõik toidus sisalduvad monosahhariidid ja disahhariidid, välja arvatud polüoolid. Kodus toitu valmistades lisatakse toidule peamiselt tavalist rafineeritud suhkrut – sahharoosi, toidutööstuses kasutatakse ka fruktoosi, glükoosi, tärklise hüdrolüsaate (glükoosisiirupit ja suure fruktoosisisaldusega siirupit). Suhkrute lisamine toidule suurendab nende energiasisaldust. Oma omadustelt ning struktuurilt ei erine lisatud suhkrud looduslikult toidus sisalduvast suhkrust, mida leidub puuviljades, marjades, mees, köögiviljades, piimas. Suhkruid lisatakse toitudele ja jookidele maitse, välimuse ja löhna, tekstuuri, fermenteerimise ning säilimise parandamiseks.

Lisatud suhkrutega seotud terviseriskid  
Lisatud suhkrute liigne tarbimine on üheks arvestatavaks terviseriskiks, mis tekitab erinevaid südant kahjustavaid muutusi nagu ülekaalulisus, kõrgvererõhktõbi, metaboolne sündroom ja II tüübi diabeet. Lisatud suhkrute tarbimist on seostatud suurenenud diabeediriskiga ka ilma olulise ülekaaluta. 
Hambakaariese teket soodustab nii suhkru tarbimise hulk kui ka sagedus.

Lisatud suhkrutega seotud toitumissoovitused
Nii looduslikest kui lisatud suhkrutest kokku saadav energia ei tohiks ületada 18% inimese päevasest toiduenergiast, kusjuures lisatud suhkrutest saadav energia võiks jääda alla 10%, ideaaljuhul alla 5%. Euroopa Liidu toiduainete märgistamise direktiivi 90/496/EMÜ kohaselt on tootjal kohustus märkida pakendile lisaks energiasisaldusele ka süsivesikute ja suhkrute sisaldus. Lisatud suhkru koguse märkimine pakendile ei ole kohustuslik.

Lisatud suhkrute tarbimine Eestis
Eesti toitumisuuringu kohaselt tarbivad 93% noorematest lastest, 86% teismelistest poistest ja 88–72% teismelistest tüdrukutest ning 70% noorematest täiskasvanutest päevas toitumissoovitustest rohkem magusat. Eesti noorte magustatud jookide tarbimise uuring näitab, et vähemalt ühe korra kuus tarbis suhkruga magustatud jooke 95,4% noortest ning igapäevaselt 19,1%. Tervise Arengu Instituut viis kahel korral (27. märts – 24. aprill 2017 ning 5.–31. märts 2018) läbi kampaania "Märka suhkruid", mille käigus kutsus üles lisatud suhkruid märkama ja nende tarbimist vähendama. Vähendamaks lisatud suhkrute liigse tarbimisega seotud terviseriske, võttis Riigikogu juunis 2017 vastu magustatud joogi maksu seaduse eelnõu, kuid 3. juulil 2017 jättis president seaduse välja kuulutamata ning esitas eelnõu Riigikogule uueks arutamiseks.

Viited
Camille Flammarion

Nicolas Camille Flammarion (26. veebruar 1842 Montigny-le-Roi, Haute-Marne'i departemang – 3. juuni 1925 Juvisy-sur-Orge) oli prantsuse astronoom ja literaat.

Ta sündis Kirde-Prantsusmaal asuvas väikelinnas Juvisy-sur-Orge, mis kuulus tollasesse Seine-et-Oise'i departemangu (praegu Essonne'i departemang). Flammarion töötas aastatel 1858–1862 ja 1876–1882 Pariisi observatooriumis. Astronoomina uuris ta kaksiktähti ja planeet Marssi. Ta oli ajakirjade Cosmos ja Le Siècle teadustoimetaja. 1883. aastal asutas ta ajakirja L'Astronomie, millest sai hiljem Prantsuse Astronoomiaseltsi väljaanne. 1887. aastal asutas Flammarion Prantsuse Astronoomiaseltsi ja sai selle esimeseks presidendiks (1887–1889).

Flammarion on tuntud astronoomia populariseerija, kelle raamatuid tõlgiti paljudesse Euroopa keeltesse. 1880. aastal ilmus tema raamat "Astronomie populaire" ('populaarne astronoomia'), mida trükiti tolle aja kohta väga suure tiraažiga – 100 000 eksemplari. 1888. aastal ilmus tal "L'Atmosphère: météorologie populaire" ('atmosfäär: populaarne metoroloogia'), milles illustratsioonide hulgas oli ühe tundmatu autori puugravüür (praegu tuntud kui Flammarioni gravüür), mida sajandi jagu hiljem hakati laialt kasutama illustratsioonina paljudes väljaannetes.

Tunnustus
Ta valiti Kuningliku Astronoomiaseltsi liikmeks.

Tõlked eesti keelde
1910 – Imeasjad hingeilmas. Tõlkinud J. Järw. – Tallinn: Teadus. – 56 lk
1921 – Maailma ja inimsoo tulewik. Kokkuseadnud J. G. Spuhl-Rotalia. – [2. tr.]. – Haapsalu: Lääne, 1921. – 162 lk

Välislingid

Prantsuse astronoomid
Sündinud 1842
Surnud 1925
Flammarioni gravüür

"Flammarioni puugravüür" (prantsuse keeles Gravure sur bois de Flammarion) on tundmatu autori puugravüür (vahel liigitatakse ekslikult ksülograafiaks), mida esmakordselt kasutas 1888. aastal prantsuse astronoom Camille Flammarion oma populaarteaduslikus raamatus "L'Atmosphère: météorologie populaire" ('Atmosfäär: populaarne metoroloogia') illustratsioonina ja mis sai laiemalt tuntuks 20. sajandi teisel poolel ja on tänini kasutusel populaarse illustratsioonina kõikvõimalikes väljaannetes, näitamaks ettekujutust keskaegsest maailmapildist.

Kirjeldus
Pildil on kujutatud meest keskaegse palveränduri rõivais, kes jõudnud taevaääreni maailma otsas, laskub põlvedele ja ettevaatlikult piilub taevavõlvi taha. Seal näeb ta hoopis teist, maisest maailmast hoopis erinevat imelist taevast maailma, kus ühe tõlgenduse kohaselt silmab võimsat seadeldist, mis paneb taevavõlvi pöörlema. Pildi allkiri Flammarioni raamatus kõlas järgmiselt: "Keskaegne misjonär jutustab, et ta oli leidnud punkti, kus Taevas ja Maa kokku puutuvad...".

Viited

Välislingid

Prantsuse kunst
Julius Wess

Julius Erich Wess (5. detsember 1934 Oberwölz Stadt, Steiermargi liidumaa – 8. august 2007 Hamburg) oli austria füüsik, supersümmeetria loojaid.

Ta sai 1957. aastal Viini Ülikoolist doktorikraadi teoreetilises füüsikas. Pärast töötamist Ameerika Ühendriikides sai ta 1968. aastal Karlsruhe Tehnoloogiainstituudi professoriks ja teoreetilise füüsika instituudi direktoriks. Hiljem töötas ta Müncheni ülikoolis professorina ja Münchenis asuva Max Plancki Füüsika Instituudi direktorina.

Wessi uurimisvaldkonnad olid matemaatiline füüsika ja osakestefüüsika, tema uurimissuunad olid supersümmeetria ja supergravitatsioon. Ta on 1974. aastal koos Bruno Zuminoga esitatud supersümmeetria hüpoteesi autor. Tema järgi nimetati Wessi-Zumino mudel ja Wessi-Zumino-Witteni mudel.

Tunnustus
1986 – Gottfried Wilhelm Leibnizi auhind
1987 – Max Plancki medal
1988 – Dannie Heinemani matemaatilise füüsika auhind
1990 – Viini Ülikooli audoktor
1992 – Wigneri medal
1992 – Max Plancki auhind
2005 – Berliini Humboldti Ülikooli audoktor

Valitud teadusakadeemiate liikmeks
Austria Teaduste Akadeemia
Leopoldina (1993)
Baieri Teaduste Akadeemia
Serbia Teaduste ja Kunstide Akadeemia (2003)

Viited

Austria füüsikud
Sündinud 1934
Surnud 2007
Eesti Spordiajakirjanike Selts

Eesti Spordiajakirjanike Selts (lühend ESAS) on organisatsioon, mis koondab ja esindab Eesti professionaalseid spordiajakirjanikke.

ESAS on avalikes huvides mittetulundusühinguna tegutsev vabatahtlik selts, mille peamine eesmärk on tegevspordiajakirjanike ühistegevuse korraldamine ja info levitamine. ESAS ühendab Eestis kutselisi ja vabakutselisi tegevspordiajakirjanikke ja spordifotograafe. 2019. aasta seisuga on ESAS-il 65 tegev- ja kuus auliiget.

ESAS-i tegevust ohjab kuueliikmeline juhatus, kuhu kuuluvad 2020 detsembris üldkoosolekult saadud kaheaastaste volituste põhjal Maarja Värv (esimees), Ott Järvela, Peep Pahv, Ats Kuldkepp, Karl Mihkel Eller ja Kaarel Täll.

Eesti mittetulundusühingud
Eesti spordiajakirjandus
Rakvere viljasalv

Rakvere viljasalv on hoone (viljasalv) Lääne-Viru maakonnas Rakveres Õli tänaval. 

Viljasalve omanik oli AS Rakvere Viljasalv, mis 2010. aastatel läks pankrotti. Viljasalves on säilitatud Eesti riigi viljatagavara.

2000. aastatel kadus viljasalvest 13 000 t vilja. Selle teadasaamisel astus ametist tagasi põllumajandusminister Tiit Tammsaar.

Viited

Rakvere ehitised
Eesti põllumajandus
Ines (eesnimi)

Ines on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 561. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ines 172 naisel.

Tuntud nime kandjaid
Ines Aru
Eda-Ines Etti
Ines Rannap
...

Viited

Välislingid
 

Naisenimed
Ameerika psühhopaat

"Ameerika psühhopaat" (American Psycho) on Bret Easton Ellise 1991. aastal ilmunud romaan.

Romaan jutustab noorest investeerimispankurist Patrick Batemanist, kes on sarimõrvar.

2000. aastal linastus romaanil põhinev samanimeline film, mille peaosas oli Christian Bale.

2013. aastal esietendus Londonis romaanil põhinev muusikal, mille muusika ja sõnad kirjutas Duncan Sheik.

Ameerika Ühendriikide romaanid
1991. aasta kirjandusteosed
Kirilind (ajakiri)

Kirilind on ilukirjanduslik ajakiri, mis ilmus aastatel 1939–1940 korra kuus Tallinnas.

Ajakirja väljaandja oli o/ü Vaba Maa, vastutav toimetaja Hans Laanest. Kaastöötajaks oli Valve Ristkok, kaanepildid kujundas Werner Birkenfeldt. 

Ajakirjas leidus naljalugusid, nuputamisülesandeid ja ilukirjanduslikke jutukesi nii eesti kui ka välismaa autoritelt.

Viited 

Eesti endised ajakirjad
Glodeni

Glodeni on linn Moldovas, Glodeni rajooni keskus.

Glodenit on ürikutes esmakordselt mainitud 1673. aastal. Alevi staatuse sai 1967. aastal ja linnaõigused 1990. aastatel.

Viited

Moldova linnad
Vandeadvokaadi abi

Vandeadvokaadi abi on Eesti Advokatuuri piiratud õiguspädevusega liige. Vandeadvokaadi abi võib õigusteenust osutada üksnes vandeadvokaadist patrooni juhtimisel ja juhendamisel. Patrooni määrab advokatuuri juhatus. Vandeadvokaadi abi ei ole pädev esindama või kaitsma klienti Riigikohtus ega tegutsema pankrotihaldurina. Lepitaja ja vahekohtunikuna võib vandeadvokaadi abi tegutseda advokatuuri juhatuse loal. Vandeadvokaadi abi kohta kasutatakse sageli vandeadvokaatide ja vandeadvokaadi abide ühist kutsenimetust "advokaat".

Advokatuuri üldkogul ei ole vandeadvokaadi abil hääleõigust ja teda ei saa valida advokatuuri organitesse. Vandeadvokaadi abi ei või olla advokaadibüroo omanik.

Vandeadvokaadi abina võib advokatuuri liikmeks võtta muudele tingimustele vastava isiku, kes on sooritanud vandeadvokaadi abi eksami. Seisuga 31.12.2018 oli Eesti Advokatuuri liikmete seas vandeadvokaadi abisid 350 (33,6% liikmete koguarvust).

Ajalugu 
1919-1938 nimetati vandeadvokaadi abisid "vannutatud advokaadi abideks". Advokatuuri algaastatel kasvas vannutatud advokaatide abide arv kiiresti ja tihenev konkurents tekitas advokaatide seas pingeid. Räägiti advokaatide üleproduktsioonist ja ebaõnnestunult taotleti numerus claususe sisseseadmist. 1928. aastal piirati vannutatud advokaadi abide arvu ühe patrooni juures kahega ja 1933. aastal ühega. Piirangud pidurdasid advokatuuri paisumist. Kui 1. jaanuaril 1920 oli advokatuuris 15 abi ja kõrghetkel 1934. aastal 287 abi, siis 1938. aastaks oli abide arv langenud 143-le. 1938. aasta advokatuuri seadusega (RT 1938, 36, 322) jagati vandeadvokaadi abid nooremateks abideks (need, kes polnud veel eksamit sooritanud) ja vanemateks abideks (eksami sooritanud abid). 1. jaanuariks 1940 oli advokatuuris 104 abi, kellest 51 olid vanemad ja 53 nooremad abid.

Eesti Advokatuuri taastamisest 1992. aastal kuni 2018. aastani olid advokatuuri liikmeteks ka vandeadvokaadi vanemabid.

Viited 

Eesti õigus
Inimesed
Viljandi jäähall

Viljandi jäähall on jäähall Viljandi maakonnas Viljandi linnas aadressil Puidu tänav 8. Halli haldab SA Viljandi Jäähall.

Jäähalli 1. etapp valmis 2006. aastal ning see hõlmas jääväljakut mõõtmetega 30 × 60 m ja kandekonstruktsioone koos katusega. Hiljem ehitati jäähall kinniseks.

Jäähall on avatud novembrist kuni märtsi-aprillini.

Viited

Välislingid
Koduleht

Eesti spordihallid
Viljandi ehitised
Karola

Karola on naisenimi.

Statistika
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 398. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Karola 306 naisel. Kõige populaarsem oli eesnimi Karola vanuserühmas 5–9 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 18,12.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Karola 339 naisel ja nimi oli populaarsuselt 390. naisenimi.

Vanim Karola oli vanuserühmas 55–59, noorim vanuserühmas 0–4 aastat. Kõige populaarsem oli eesnimi Karola vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 18,26. Kõige levinum oli eesnimi Karola Jõgeva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 6,09.

Tuntud nime kandjaid
Karola Ruth Siegel, Ameerika Ühendriikide näitlejanna (1928–)

Viited

Välislingid
 

Naisenimed
Karoliine

Karoliine on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 476. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Karoliine 225 naisel.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Karoliine 244 naisel ning see oli populaarsuselt 472. naisenimi. Vanim Karoliine oli vanuserühmas 35–39, noorim vanuserühmas 0–4. Kõige levinum oli nimi vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,73.
Kõige sagedasem oli eesnimi Karoliine Valga maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 3,96.

Nime kandjaid
Karoliine Hõim, eesti sulgpallur (1989–)
Karoliine-Lisette Kõiv, eesti muusik  (1996–)
Karoliine Loit, eesti vehkleja (2000–)

Viited

Välislingid
 

Naisenimed
Toomas Laimets

Toomas Laimets (sündinud 17. aprillil 1963 Tamsalus) on Eesti omavalitsustegelane. 1999–2001 oli ta Türi linnapea. 

Praegu töötab ta projektijuhina AS-is Väätsa prügila.

Viited

Türi linnapead
Sünniaeg puudub
Ly (eesnimi)

Ly on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 185. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ly 1011 naisel.

Tuntud nime kandjaid
Ly Lestberg
Ly Piir
Ly Seppel
...

Viited

Välislingid
 

Naisenimed
Maido

Maido on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 329. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Maido 341 mehel.

Tuntud nime kandjaid
Maido Rahula
Maido Remm
Maido Saar
...

Viited

Välislingid
 

Eesti mehenimed
Elav teadus (Argo raamatusari)

"Elav teadus" on kirjastuse Argo populaarteaduslike raamatute sari.

Sari ilmub alates aastast 2016.

Sarja toimetaja on Triin Olvet. Sarja logo on kujundanud Kaspar Ehlvest.

Sarjas ilmunud köiteid
(1) Eagleman, David 2016. Aju: sinu lugu. Tallinn: Argo.
(2) Kaplan, Matt 2016. Teadus maagia taga: Pühast Graalist armujookide ja üliinimesteni. Tallinn: Argo.
 Aru, Jaan 2017. Ajust ja arust. Unest, teadvusest, tehisintellektist ja muust. Tallinn: Argo.
 Kean, Sam 2018. Caesari viimne ohe: saladustest pakatav õhk meie ümber. Tallinn: Argo.
 Spence, Charles 2018. Gastrofüüsika: uus söömisteadus. Tallinn: Argo.
 Balcombe, Jonathan 2018. Mida kala teab: meie veealuste sugulaste siseelu. (Randus, Tiina, tlk.) Tallinn: Argo.

Eesti raamatusarjad
Sîngerei

Sîngerei (esineb ka nimekuju Sângerei) on linn Moldovas, Sîngerei rajooni keskus.

Asulat on esimest korda ürikutes mainitud 1586. aastal. 1965–1990 oli alevi nimi Lazovsk (revolutsionääri Sergei Lazo) auks. Linnaõigused sai 1990. aastate algul.

2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sîngerei elanikest moldaavlasi 90,83%, ukrainlasi 5,50% ja venelasi 3,02%.

Viited

Moldova linnad
Fălești

Fălești on linn Moldovas, Fălești rajooni keskus.

Asulat on ürikutes esmakordselt mainitud 1429. aastal, linnaõigused sai Fălești 1940. aastal.

2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Fălești elanikest moldaavlasi 74,09%, ukrainlasi 16,33%, venelasi 8,55% ja mustlasi 0,35%.

Galerii

Viited

Moldova linnad
Nisporeni

Nisporeni on linn Moldovas, Nisporeni rajooni keskus.

Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1618. aastal. Alevi staatuse sai Nisporeni 1967. aastal ja linnaõigused 1990. aastatel.

2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nisporeni elanikest moldaavlasi 97,52%, venelasi 1,24%, ukrainlasi 0,68% ja mustlasi 0,21%.

Viited

Moldova linnad
Cimișlia

Cimișlia on linn Moldovas, Cimișlia rajooni keskus.

Asulat on ürikutes esmakordselt mainitud 1620. aastal, linnaõigused sai 1840. aastal.

Galerii

Viited

Moldova linnad
Ialoveni

Ialoveni on linn Moldovas, Ialoveni rajooni keskus. Ialoveni asub Chișinău kesklinnast ligi 10 km edelas.

Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1502. aastal.

Aastatel 1977–1989 kandis asula nime Kutuzov. Linnaõigused sai Ialoveni 1994. aastal.

2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ialoveni elanikest moldaavlasi 91,30%, venelasi 3,66%, ukrainlasi 2,9%, bulgaarlasi 0,63% ja gagauuse 0,28%.

Viited

Moldova linnad
Jõgevatreff

Jõgevatreff (ka Jõgeva Treff) on Jõgeva maakonnas Kuremaa asulas igal aastal toimuv mootorratturite kokkutulek; ühtlasi Eesti suurim mootorratturite kokkutulek.
Üritust korraldab MTÜ Jõgeva MC.

Esimene üritus toimus 1992. Üritus toimub juuli viimasel nädalavahetusel.

Viited

Välislingid
Koduleht

Jõgeva maakond
Eesti üritused
Anenii Noi

Anenii Noi on linn Moldovas, Anenii Noi rajooni keskus.

Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1731. aastal nimega Pașcani pe Bîc. Praeguse nime sai Anenii Noi 1926. aastal.

2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Anenii Noi elanikest moldaavlasi 52,32%, ukrainlasi 25,52%, venelasi 17,75%, bulgaarlasi 1,45% ja gagauuse 0,67%.

Galerii

Viited

Moldova linnad
Asta Eero

Asta Eero (1. detsember 1926 Varja küla, Virumaa – 3. veebruar 1989) oli eesti pedagoog, Eesti NSV teeneline õpetaja.

Eero lõpetas 1946. aastal Rakvere 1. Keskkooli, seejärel töötas aasta õpetajana Varja algkoolis ning jätkas õpinguid 1947-1949 Tartu Õpetajate Instituudis, milles lõpetas kiitusega. 1956. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna, töötades samal ajal Tartu Meditsiinikoolis matemaatikaõpetajana. 1956. aastast kuni pensionile minekuni 1979. aastal oli ta matemaatikaõpetaja ja metoodik Tartu Pedagoogilises Koolis. Töö kõrvalt koostas ta ka matemaatika algõpetuse metoodilise juhendi.

Tunnustused
1972 Eesti NSV teeneline õpetaja

Teoseid
 Eero, Asta "Tekstülesannete lahendamisest algklassides" Tallinn: Eesti NSV Haridusministeerium, 1983 (Eesti NSV Vabariiklik Õpetajate Täiendusinstituut) 104 lk

Viited

Välislingid
 "Asta Eero" Nõukogude Õpetaja, nr 8, 25. veebruar 1989, lk 4
 "Tartu Pedagoogiline Kool" Nõukogude Õpetaja, nr 3, 15. jaanuar 1977, lk 1

Eesti õpetajad
Eesti NSV teenelised õpetajad
Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna vilistlased
Sündinud 1926
Surnud 1989