Tartu Usuteadus-Filosoofiline Lutheri Erainstituut

Tartu Usuteadus-Filosoofiline Lutheri Erainstituut (saksa keeles Luther-Akademie) oli 1930. aastail tegutsenud saksa õppekeelega Eesti erakõrgkool. Aastatel 1931–1933 kandis õppeasutus nime Tartu Usuteadus-Filosoofiline Lutheri Eraakadeemia. Instituudi rektor oli Tartu Ülikooli süstemaatilise usuteaduse eradotsent Werner Gruehn.

Asutamine 
Saksa Usuteadus-filosoofilise Lutheri Akadeemia asutajaks oli Akadeemiline Lutheri Selts Tartus. Akadeemia põhikirja kinnitas Haridusministeerium 21. augustil 1931 ning ametlik avamine oli 22. septembril. 

Saksakeelse eraakadeemia rajamine tekitas teravaid reaktsioone eestlaste seas. Näiteks asutati samal päeval akadeemia avamisega vastukaaluks sellele Ilmar Tõnissoni ja üksikute eesti kirikutegelaste eestvõttel Akadeemiline Rahvuslik Kirikuühing ja korraldati selle kontsert-avajumalateenistus Tartu Ülikooli kirikus, kus algselt pidi toimuma akadeemia avamisjumalateenistus. Kuna akadeemia asutajad ei olnud kirikut jumalateenistuseks reserveerinud, pidid nad seetõttu akadeemia avamise üle viima Jaani kirikusse.

Gruehni süüasi 
8. oktoobril 1931 mõisteti Werner Gruehn Tartu-Võru rahukogu Tartu 2. jaoskonnakohtuniku poolt süüdi kahe tööloata välismaalase töölevõtmises ning määrati karistuseks üks kuu aresti, mis 23. detsembril asendati 100-kroonise rahatrahviga. Gruehn vaidlustas mõlemad otsused, väites, et teda oli informeeritud, justkui ei vajavat Eestist palka mitte saavad töötajad tööluba. 5. märtsil 1932 otsustas Tartu-Võru rahukogu apellatsiooni läbi vaadates, et ehkki Gruehni süü on endiselt tõendatud, tuleb kõiki asjaolusid arvesse võttes vähendada rahatrahv 25 kroonile.

Uue nime all registreerimine 
1932. aastal muutus eraõppeasutuste seadus ning sellega seoses pidid kõik varem registreeritud erakoolid oma põhikirju muutma ja uuesti registreerima. 1933. aastal muudeti akadeemia põhikirja ning võeti kasutusele instituudi nimi. Uue nime all kinnitati õppeasutuse tegevus 22. septembril 1933.

Eesmärgid 
Asutamisel vastu võetud põhikirja järgi oli eraakadeemia eesmärkideks:
valmistada ette Eesti saksa koguduste jaoks vaimulikke ja õpetajaid,
valmistada ette vaimulikke kohtade jaoks, kus usuelu hädaohus,
kanda hoolt vaimulikkude ja usuteaduse kooliõpetajate ettevalmistamise eest evangeeliumi kiriku välisteenistuses, eelkõige Venemaa saksa koguduste jaoks,
edendada usuteaduse teaduslikku uurimist.

1933. aasta põhikirjas oli neist eesmärkidest alles jäänud esimene ja viimane.

Õppetöö 
Instituudil oli usuteaduslik osakond (õppeaeg 4 aastat) ja evangelistlik rahvaülikooli osakond (õppeaeg 2 aastat). Instituut asus Tartus, Magasini 3, Tartu saksa eragümnaasiumi ruumides. Instituudil oli kuni 10 õppejõudu ja 43 üliõpilast (1937. aasta seisuga, neist Eesti kodanikke 24, Saksa kodanikke 18 ja Läti kodanikke 1). Instituudis on muuhulgas õppejõududeks olnud ajaloolane Georg von Rauch ja muusikateadlane Elmar Arro.

Instituudi õppeained olid:
 Vana Testament ja semi keeled
 Uus Testament
 ajalooline usuteadus
 süstemaatiline usuteadus
 praktiline usuteadus
 filosoofia ja pedagoogika
 eesti keel ja kirjandus
 kreeka keel ja kultuur
 ladina keel ja kultuur
 saksa keel ja kirjandus
 vene keel, kirjandus- ja kultuurilugu
 õigeusu kirik ja kirikuslaavi keel

Instituudi lõpetas aastail 1935–1937 4 isikut, neist 1 kõrgema (usuteadusliku) osakonna.

Viited

Kirjandus 
Mikko Ketola. The Nationality Question in the Estonian Evangelical Lutheran Curch, 1918–1939. Helsinki 2000.

Välislingid 
Tartu usuteadus-filosoofilise Lutheri erainstituudi põhimäärus
Eraõppeasutuste seaduse muutmise seaduse eelnõu
"Akadeemilise noorsoo võimas meeleavalus" Postimees, 24. september 1931
"Baltisaksa vähemusrahvuse kiriklikust elust Eesti Vabariigis enne II maailmasõda" Eesti Kirik, 29. märts 2006

Baltisaksa kultuur
Eesti ülikoolid
Tartu kõrgkoolid
Teoloogia