Sojaõli

Sojaõli on taimeõli, mida ekstraheeritakse sojaoa seemnetest. Sellel õlil on sageli kas tumekollane või õrnalt rohekas värvus. Sojaõli koosneb viiest rasvhappest (palmitiin-, steariin-, oleiin-, linool- ja lionoleenhape).

Sojaõli on võimalik kasutada mitmel viisil (praadides, küpsetades, röstides, frittides) toiduvalmistamiseks.

Kasutamine 
Sojaõli kasutatakse paljudes tööstusharudes. Tänu sellele saab toota järgmisi tooteid: keskkonnasõbralikud pestitsiidid, värvid, vaik, fungitsiidid, plastmaterjalid, määrdeained, biodiislikütus, seebid, kosmeetikumid, toit ja joogid. Kuid peamiselt kasutatakse sojaõli siiski toiduainetetööstuses järgmiselt: toiduõlina, salatikastmetes, margariini valmistamiseks, et anda küpsetistele õrnust, emulgeeriva ainena, valmistada krõbedaid koorikuid, vahvleid, kreekereid, leibu jne. Samuti majoneesikastmetes, grillkastmetes ja suure rasvasisaldusega frittimisel.

Tootmine 
Sojaõli tootmiseks sojaoad purustatakse, reguleeritakse niiskusesisaldus, kuumutatakse 60–88 kraadini, rullitakse oad helvesteks ja ekstraheeritakse heksaanilahusega. Seejärel õli rafineeritakse, segatakse erinevateks otstarveteks ja vahel hüdrogeenitakse. Nii vedelaid kui ka osaliselt hüdrogeenitud õlisid müüakse taimeõlina või neid kasutatakse töödeldud toitude koostises. Suurem osa järelejäänud jäägist kasutatakse loomasöödana. Kõige tavalisem ekstraheerimismeetod on eelpressimine, mis hõlmab õli osalist eraldamist enne keemilist ekstraheerimist. Sel viisil saadud kook purustatakse ja saadetakse jahvatamiseks, misjärel see ekstraheeritakse, mis viiakse läbi orgaaniliste lahustite abil.

Aastatel 2018–2019 toodeti kogu maailmas ligikaudu 62 miljonit tonni sojaõli, mis tegi sellest õlist ühe levinuma toiduõli maailmas.

Sojaõlitoodang maailmas

Suitsemispunkt 
Sojaõli suitsemispunkt on üsna kõrge, ligikaudu 450 °F (230 °C). Tänu kõrgele suitsemispunktile sobib sojaõli kasutada nii küpsetamisel, praadimisel, röstimisel kui ka pruunistamisel, kuna ta talub kõrgeid temperatuure ilma lagunemata.

Eri liiki õlide suitsemispunktid

Ilu ja tervis 
Sojaõli kasutatakse ka nahahooldusseerumite, -geelide ja -vedelike koostisosana. Uuringutega on leitud, et sojaõli võib olla kasulik naha tervisele. Uuringud on näidanud ka seda, et selle õli kandmine nahale aitab säilitada naha niiskussisaldust. Samuti aitab see kaitsta ultraviolettkiirguse poolt põhjustatud nahapõletike eest. Sojaõli on E-vitamiini rikas põletikuvastane toiduaine, millest võib olla kasu naha tervisele. E-vitamiin võib kaitsta nahakahjustuste eest ja aidata ravida teatud nahahaigusi, näiteks aknet ja atoopilist dermatiiti.

Koostis 
Sojaõli on väga hea oomega-3- ja oomega-6-rasvhapete poolest. Sojaõli sisaldab umbes 15% küllastunud, 24% monoküllastamata ja 61% polüküllastamata rasvhappeid, millest 53,2% moodustab linoolhape, samas kui linoleenhappe sisaldus on umbes 7,8%. USA toidu- ja toitumisamet soovitab täiskasvanud inimesel tarbida 8-9 mg alfatokoferooli ekvivalenti päevas. Arvestades aga alfatokoferooli taset 11 mg / 100 g sojaõlist valmistatud toiduõlis, siis 1 teelusikatäis (u 14 g) sellist toitu sisaldaks 1,5 mg alfatokoferooli. Seega annaks selle toote ühekordne tarbimine 15–20% täiskasvanu soovitatud kogusest päevas.

Viited 

Toidurasvad ja -õlid