Aasta ema

Aasta ema on Eesti Naisliidu asutatud aunimetus, mida antakse alates 1998. aastast iga aasta mais emadepäeval Estonia kontserdisaalis Tallinnas. Sümboolse hõbesõle aasta emale annab üle Vabariigi President. Eesti Meestelaulu Seltsi korraldatud kontsertaktusest teeb otseülekande Eesti Rahvusringhääling. Aasta ema kandidaatide esitamist oodatakse kogu avalikkuselt. Valiku teeb Eesti Naisliidu eestseisus.

Aasta emad
1998 – ajaloolane Sirje Kivimäe, Tallinn, 4 last.
1999 – arst, Tartu Ülikooli lastekliiniku juhataja Tiina Talvik, 2 last
2000 – Tartumaa väikeettevõtja Krista Tomberg, 4 kasulast, 1 laps
2001 – Kunda inglise ja soome keele õpetaja ning tõlkija Katrin Reimus, 5 last
2002 – Seto kultuurikandja, Mikitamäe vallavanem Inara Luigas, 3 last
2003 – Palamuse talupidaja ja muusikapedagoog Merike Kull, 4 last
2004 – Haapsalu koorijuht ja õpetaja Maarja Moppel, 3 last
2005 – Mulgi Kultuuri Instituudi juhatuse esinaine Alli Laande, Lilli küla, Viljandimaa, 5 last
2006 – eesti keele ja murrete uurija Eevi Ross, Tallinn, 3 last
2007 – Kanepi kirikuõpetaja Margit Lail, 7 last
2008 – Võrtsjärve Limnoloogiajaama teadlane Külli Kangur, Tartumaa, 5 last
2009 – Otepää ettevõtja Maie Niit, 2 last
2010 – endine tippsuusataja Rutt Šmigun, Otepää, 2 tütart
2011 – Tartu perearst Sirje Saar, 7 last ja 13 lapselast
2012 – Loksa noortekeskuse juhataja ning Harjumaa kodutütarde vanem Margit Amer, 3 poega
2013 – Kasuperede Liidu juhatuse esinaine Malle Kobin, Hiiumaa, 5 last, 12 kasulast (2021. aastal võeti tiitel ära)
2014 – Harju Maakohtu esimees Helve Särgava, Harjumaa, 3 last ja 6 lapselast 
2015 – Eva Teppo, Keila muusikakooli õpetaja, 8 last
2016 – Heli Karu, muusikaõpetaja, 3 last
2017 – Heli Veeber, günekoloog, 3 last
2018 – Signe Falkenberg, sporditegelane, 2 last
2019 – Mare Tupits, tervishoiu õppejõud, 3 last
2020 – Katre Zirel, PERHi anestesioloogiakliiniku õendusjuht, 2 last
2021 – Ulvi Vilumets, eesti keele teise keelena õpetaja, 3 last
2022 – Aage Õunap, Eesti Lasterikaste Perede Liidu president, 4 last

Diskussioon emade ebavõrdsest kohtlemisest
2017. aastal algatasid Eesti naisõiguslased avaliku protesti aasta ema statuudi vastu, mille kohaselt võib aasta emaks saada üksnes abielunaine, kuna niisugune nõue diskrimineerib nende hinnangul üksikemasid. Vastuseks sellele teatas naisliidu esinaine, endine Keskerakonna poliitik Siiri Oviir: "Te ei kujuta ju ette, et me valiksime aasta emaks naise, kel on küll, tõesti, jah, palju lapsi, kuid igal jõululaupäeval tutvustatakse uut isa." Kuna selle avalduse peale sai protest ajakirjanduses veelgi hoogu juurde, selgitas Oviir hiljem, et tegu oli sõnavääratusega: "No eks üks minu kahetsusväärne sõnavääratus, mida ma oma eelmist elu arvestades, ma olin ikka pea 25 aastat poliitikas, poleks tohtinud juhtuda." Tema tütar Liisa Oviir ütles, et aasta ema nimetuse eesmärk on algusest peale olnud propageerida abielu. Kui teatati, et Eesti Naisliidu laiendatud juhatuse arutelu järel aasta ema valimise reglementi ei muudeta, küsis Feministeeriumi projektijuht Nele Laos: "Miks väärivad emad avalikke kiidusõnu vaid siis, kui nad on defineeritavad Eesti kodakondsusega (meessoost) abikaasa kaudu? Või millisel alusel kaheldakse samast soost paaride laste tubliduses? Kuidas üldse mõõta lapse tublidust?"

Siiri Oviiri sõnavõtt aasta ema konkursiga seoses sai üheks ajendiks, millest sündis ansambli Naised Köögis laul "Aasta ema" (sõnad Kristiina Ehin). Laul räägib kaheksa lapsega maal elavast üksikemast, kes ka soovib aasta emaks kandideerida. Ehin rõhutas, et lool on aastasadade taust: "Vallasemasid on koheldud väga hullul viisil läbi aastasadade, see puudutas närvi. Kihnus pandi vallasemad aerudeta paati ja lükati merele, Eesti kirikutes on pingid, kus pidid istuma vallasemad, et nende jalad oleks näha. Me ei taha näha, et 19. sajandi patriarhaalne häbistus või kõrvalejäätus tuleks tänapäeva."

Vaata ka
Aasta isa
Aasta naine
Aastate naine
ema
Hiiumaa aasta ema

Viited

Välislingid
 Aasta ema aunimetusest Eesti Naisliidu kodulehel

Eesti aunimetused