Räpina Aianduskool

Räpina Aianduskool on kutseõppeasutus Põlvamaal Räpinas.

Räpina Aianduskool on vanim aiandusalane ametikool Eestis. Koolis on loodud tingimused asjatundlike, Eesti ja rahvusvahelisel tööturul konkurentsivõimeliste spetsialistide kujunemiseks, lähtudes nutikast ja looduslähedasest eluviisist.

Aianduskoolis on võimalik järgmisi erialasid: aednik, florist, keskkonnakaitse, maastikuehitaja, tekstiilkäsitööline. Räpina Aianduskooli Maarja küla õpperühmas saab õppida abiaednikuks.

Räpina Aianduskooli juures tegutseb õppemajand, mille haldusalasse kuuluvad: avamaa tootmispõllud, kollektsioonaiad, õppekasvuhoone, Sillapää mõisapark ja haljasalad. Kokku maad 35,07 ha, mis jaguneb maakasutuse alusel järgmiselt:

 park, haljasalad, lillekollektsioonid 17 ha;
 tootmispõllud, kõrreliste rohumaa, kollektsioonid ja istandikud 17,07 ha;
 muu maa (tehnika hooldusala ja materjalide hoiustamine) 1 ha.

Õppemajandil on kasutada kaasaegne haljastus-, aia- ja põllumajandustehnika. Õppemajandi tootmispõldudel kasvatakse köögivilja ja marjakultuure; paljundatakse viljapuude, marjapõõsaste ning ilupuude- ja põõsaste istikuid. Õppekasvuhoones kasvatatakse aastaringselt lille- ja maitsetaimi ning hooajaliselt köögivilju ja maitsetaimi.

Kooli juurde kuulub 8 ha dendroparki ja 6 ha kollektsioonaedasid. Räpina mõisapark hakati rajama 19. sajandi keskel. Pargikujunduse kavandas 1880. aastatel Walter von Engelhardt segastiilis inglise, prantsuse ja metsapargina. Pargis kasvab üle 300 liigi puid ja põõsaid ning ta on üks liigirikkamatest Eestis.

Ajalugu 
Räpina Aianduskooli asutamisajaks loetakse aastat 1924, kui Räpina Reaalgümnaasiumi juurde moodustati põllumajandusklass ja tekkis Räpina põllumajanduslik ühisgümnaasium. Kaugõppeosakond tegutseb alates 1961. aasta 1. juulist. Räpina Sovhoostehnikum oli köögivilja, puuvilja ja marjade sordiaretuse ja seemnekasvatuse, iluaianduse majand ning tehnikumi õppemajand. 1995–1996 liideti aianduskooliga 35. KKK ehituseriala grupp (1998. aastal lõpetas 2. ja ühtlasi viimane ehitajate lend).

Enne uue õppehoone valmimist 1984. aastal tegutses kool Sillapää lossis. Räpina Aianduskoolis on töötanud mitmed tunnustatud õppejõud, nende seas Otto Tigane ja uute sirelisortide aretaja Adolf Vaigla, puuviljanduse ja marjakasvatuse õppejõud Jaan Kivistik.

Nimed

Koolil on aastate jooksul olnud palju nimesid:
1924–1926 Võru maakonna Räpina ühis-põllumajandusgümnaasium
1926–1927 Räpina Ühis-põllumajandusgümnaasium
1928–1929 Räpina Ühis-põllumajandusgümnaasiumi juures hakkas tööle iseseisva klassina üheaastane Räpina Põllu- ja Kodumajanduslik Täienduskool
1929–1930 Räpina Põllu- ja Kodumajanduslik Täienduskool muudeti kaheaastaseks
1931–1932 Gümnaasium suleti, töötama jäi Räpina Põllu- ja Kodumajanduslik Täienduskool
1934 kool oli suletud
1935–1938 Räpina Aiatööstuse kool
1938–1941 Räpina Aianduskeskkool
1941 (01.03–22.06) Räpina Aiandustehnikum
1941–1944 Räpina Kõrgem Aianduskool
1944–1949 Räpina Aiandustehnikum ja Kodumajanduskool
1949–1957 Räpina Aiandustehnikum ja Põllumajanduskool
1958–1968 Räpina Aiandustehnikum
1966–1974 tegutses Räpina Aianduse ja Mesinduse Kool
1968–1992 Räpina Sovhoostehnikum
1992–2001 Räpina Kõrgem Aianduskool
2001– Räpina Aianduskool

Koolijuhid ja direktorid:

 1924-1925  Ernst Aleksander Tekkel
 1925-1926  Johannes Amjärv
 1926-1931  Johannes Vitsut
 1931-1934  Valter Kivi
 1934-1940  Endel Lamp
 1940-1941  Jaan Sander
 1941-1944  Endel Lamp
 1944-1948  Villem Raud
 1948-1950  Artur Meos
 1950-1979  Bernhard Kärbis
 1979-1986  Eino Peedel
 1986-1995  Mati Kirotar
 1995-2000  Valdur Madisson
 2000-2014  Heino Luiga
 2014 –          Kalle Toom

Uus koolihoone

30. augustil 2012 avati renoveeritud õppehoone. Renoveerimiseks kulus 5,2 miljonit eurot, millest 4,3 miljonit andis Euroopa Liit.

Projekteerimist alustati 2010. aastal ja hoone peaks lõplikult valmima 2013. aastaks.

Renoveerimistööde käigus laiendati raamatukogu, ehitati uus 70-kohaline seminariruum ja kaasajastati põhjalikult küttesüsteem. Majal on A-energiatähis. Maja sai uue välisilme ning ka siseruumid kaasajastati. Pea igas klassis on projektor ja arvuti. Kaasajastamise käigus soetati ka klassitäis Apple iMaci arvuteid, millega saavad õpilased õppida joonestusprogramme ja pilditöötlust. 

2013. aastal jõudis lõpule ka Sireli tänava õpilaskodu renoveerimine.

20. jaanuaril 2013 anti aianduskoolile nimetus "Energiasäästlik kaunis kodu 2012".

Pilte

Viited

Välislingid

 Aianduskool meedias

Räpina Aianduskool
Madis Jürgen Räpina aiakool harib karvakasvand isamaad Eesti Ekspress 28. märts 2008

Eesti kutsekoolid
Räpina
Eesti aiandus