Agrigento

Agrigento on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (comune) Itaalias Sitsiilia maakonnas, samanimelise provintsi keskus.

Agrigento asutamisajaks peetakse aastat 580 eKr ning see oli Magna Graecia üks olulisemaid linnu. Agrigento on Empedoklese ja Pirandello sünnilinn.

Agrigento kõrgus merepinnast on 230 meetrit, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Haldus
Agrigento piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Aragona, Cattolica Eraclea, Favara, Joppolo Giancaxio, Montallegro, Naro, Palma di Montechiaro, Porto Empedocle, Raffadali, Realmonte, Sant'Angelo Muxaro, Siculiana.

Agrigento halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Favara, Fiumenaro, Giardina Gallotti, Montaperto, San Leone Mosè, San Michele, Villaseta.

Loodus
Strateegiliselt tähtsal mäeahelikul asuva Agrigento territooriumil voolavad Sant’Anna ja Akragase jõed, edelapiiriks on Vahemere rannik.

Kolmekümne aasta (1961–1990) vaatluste andmetel on kõige jahedam kuu jaanuar (keskmine temperatuur +11,00 °C) ja kõige soojem kuu august (keskmine temperatuur +28,5 °C).

Ajalugu
Linnal on selle pika ajaloo jooksul olnud neli nime: Ἀκράγας (Akragas) kreeklastele, Agrigentum roomlastele, Kerkent või Gergent araablastele; normannidele Girgenti. Kuni 1929. aastani oli linnal sama nimi, mis rooma ajalgi, Agrigentum. Praeguse nime, Agrigento, sai linn 1927. aasta 16. juuni kuningliku dekreediga.

Agrigento polise asutajateks olid Gelast pärit kreeka kolonistid, kes andsid asulale nimeks Akragas.

Akragas kasvas kiiresti ja muutus peagi üheks rikkamaks ja kuulsamaks Kreeka kolooniaks Magna Graecias. VI–V sajandil e.m.a. oli linn türannide Phalarise ja Theroni võimu all. Pärast Theroni poja Thrasydaeuse kukutamist kehtestati Akragases demokraatia. Demokraatlik valitsemiskord kukutati pärast kartaagolaste rüüstet aastal 406 eKr.

I Puunia sõja ajal võitlesid linna pärast roomlased ja kartaagolased. 262. aastal e.m.a. piirasid roomlased linna sisse ning vallutasid selle pärast kartaagolaste abijõudude purustamist 261. aastal e.m.a. Linna elanikkond müüdi orjusesse. II Puunia sõja ajal (218–201 e.m.a.) võitlesid Rooma ja Kartaago linna pärast taas. Roomlased vallutasid linna 210. aastal e.m.a. ja andsid sellele nimeks Agrigentum. 205. aastal e.m.a. vallutasid kartaagolased linna küll tagasi, kuid rahulepinguga jäi linn Rooma valdusesse. Linna elanikud said Rooma kodakondsuse pärast Julius Caesari surma 44. aastal e.m.a.

Normannid, Roger I juhtimisel, vallutasid linna 1087. aastal. II maailmasõja ajal sai linn kannatada läbi mitmete pommirünnakute.

Vaatamisväärsused

Kreeka linnast jäänud varemete kohta loe kirjutisest Templite org (Valle dei Tempi), milles kirjutatakse 1997. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse kantud arheoloogiapargist.

Sakraalarhitektuur

 Seminario vescovile
 Piiskopi seminar (XIII sajand)
 Palazzo Steri Chiaramonte (XIII sajand)
 Palazzo Vescovile
 Piiskopi palee (XVII sajandi I pool)
 Curia Arcivescovile
 Biblioteca Lucchesiana
 Palazzo del Boccone del Povero
 Palazzi Istituto Granata
 Istituto figlie di Sant'Anna
 Palazzo Zirafa, praegune Palazzo Montaperto
 Collegio degli Oblati

Kirikud
 Cattedrale di San Gerlando
 San Gerlando katedraali ehitamist alustati XII sajandil, pühakoda valmis XVII sajandil
 Santuario di San Calogero
 Basilica dell'Immacolata Concezione o San Francesco
 Immacolata Concezione ehk San Francesco basiilika (XVII sajand)
 Chiesa di Santa Maria dei Greci
 Kreeklaste Santa Maria kirik, ehitati XIII sajandi alul vana kreeka templi kohale
 Chiesa di San Francesco di Paola (XVII sajand)
 Chiesa di San Nicola XIII sajand
 Chiesa del monastero di Santo Spirito (XI sajand)
 Chiesa di San Biagio XIII sajand
 Chiesa di Santa Maria degli Angeli (XVIII sajand)
 Chiesa di San Vincenzo
 Chiesa di San Alfonso dei liguori (XVI–XVII sajand)
 Chiesa dell'Itria (XVI sajand)
 Chiesa di San Giuseppe XVII-XVIII sajand
 Chiesa del Purgatorio o di San Lorenzo (XV–XVI sajand)
 Chiesa di San Pietro
 Santa Lucia ehk Assunta kirik (XVIII sajand)
 Chiesa di Santa Croce (XIV sajand)
 Chiesa di San Giovanni dei Teutonici
 Chiesa di Santa Rosalia (XVII sajand)
 Chiesa di San Domenico (XVII sajand)
 Chiesa di San Giacomo (XVI sajand)
 Chiesa di San Giorgio degli Oblati (XIII sajand)
 Santa Maria del Soccorso ehk Badiola kirik (XIV sajand)
 Chiesa di San Felice Martire (Montaperto)
 Chiesa del Rosario (Montaperto)
 Chiesa di San Leone
 Santissimo Crocifisso ehk San Vito kirik

Kloostrid
 Monastero di Santo Spirito
 Monastero della Raccomandata
 Convento dei Padri Agostiniani
 Convento di San Nicola
 Convento Chiaramontano dei francesani minori
 Collegio dei Padri Filippini (praegune pinakoteek)

Kultuur

Ülikool
Agrigentos asub Palermo ülikooli haru. 2008/2009 õppeaastal omandas selle 6 teaduskonnas teadmisi 3613 üliõpilast.

Infrastruktuur

Raudtee
Agrigentos on kaks raudteejaama ning kaks XIX sajandi II poolel avatud raudteeliini, Palermo-Agrigento-Porto Empedocle ja Agrigento-Caltanissetta Xirbi

Sõpruslinnad 
  – Valenciennes
  – Perm
  – Tampa
  – Nabeul

Galerii

Pilte Templite orust

Viited

Kirjandus
 De Miro Ernesto, Agrigento, Palermo 2000
 De Miro Ernesto, La Valle dei Templi, Saggi di Pierluigi Cervellati, Nicolò D'Alessandro e Graziella Fiorentini, Palermo 1994
 Ercoli Laura, Gli ipogei dell'antica Akragas in rapporto all'assetto geostrutturale della formazione di Agrigento, VIII Congresso Scienze della terra e trasformazione antropiche – Un rapporto in evoluzione, Roma 21–23 gennaio 1994
 Griffo Pietro, "Akragas /Agrigento" – La storia, la topografia, i monumenti, gli scavi. –
 Prescia Renata, Il Tempio della Concordia ad Agrigento. Dalla utilizzazione degli spazi al restauro dell'ideale greco-classicista, s.l. 2002, Estratto da: Quaderni dell'Istituto di Storia dell'Architettura – Dipartimento di Storia dell'Architettura, Restauro e Conservazione dei Beni Architettonici – Nuova serie, fascicolo 34–39 (1999–2000)
 Ruggieri Tricoli Maria Clara, Agrigento: una proposta per la chiesa di S. Caterina e un museo (tesi di laurea di Angelo Lezza; relatore: Maria Clara Ruggieri Tricoli; A. A. 1994–95), Palermo 1995
 Saitta Silvana, Agrigento: "luoghi dell'acropoli dimenticata", Palermo 1998
 Alaimo Francesco, La leggenda di Akragas, Firenze 1991
 Calogero Micciché "Girgenti: Le pietre della meraviglia...cadute", Agrigento 2006
 Calogero Micciché "Gli Ipogei Agrigentini tra archeologia, storia e mitologia", Agrigento 1996

Välislingid

 Koduleht (itaalia keeles)
Agrigento Templite org (itaalia, inglise, prantsuse ja hispaania keeles)
 L'Area archeologica di Agrigento e il Patrimonio Unesco di Sicilia (itaalia keeles)
 La ricostruzione virtuale dell'antica Akragas. (itaalia, inglise, prantsuse ja saksa keeles)
 Teatro Comunale Pirandello (itaalia keeles)
 Agrigento provintsi turismiportaal (itaalia, inglise, prantsuse, saksa ja hispaania keeles)
Agrigento Tg24 – Veebi-tv

Sitsiilia linnad
Itaalia vallad