Aleksei Navalnõi

Aleksei Anatoljevitš Navalnõi (vene keeles Алексей Анатольевич Навальный; sündinud 4. juunil 1976 Moskva oblastis Odintsovo rajoonis Butõni külas) on Venemaa poliitik, jurist, ühiskonnategelane ja blogija.

Navalnõi on tuntud eelkõige oma korruptsioonivastase tegevuse tõttu.

Ta oli 2013. aasta valimistel Moskva linnapea kandidaat. Navalnõi poolt andis 8. septembril 2013 Moskvas oma hääle 633 tuhat valijat (27,2% valijate koguarvust). Navalnõi jäi valimistel teiseks, sest Ühtse Venemaa kandidaat Sergei Sobjanin kogus 51,4% hääli.

2016. aasta detsembris teatas Aleksei Navalnõi oma kavatsusest kandideerida 2018. aasta Venemaa presidendivalimistel Venemaa Föderatsiooni presidendiks. Venemaa Föderatsiooni Keskvalimiskomisjon otsustas 25. detsembril 2017 jätta Aleksei Navalnõi kandidatuuri registreerimata, viidates sellele, et seadus ei võimalda kandideerida isikutel, kellel on kehtiv kohtulik karistus.

Haridustee
Navalnõi õppis Kalininetsis (sõjaväelinnak Moskva külje all) asuvas keskkoolis. Küpsustunnistuse sai 1993. aastal. 1998. aastal lõpetas ta Moskvas Venemaa Rahvaste Sõpruse Ülikooli õigusteaduskonna ja 2001. aastal Venemaa Föderatsiooni Valitsuse juures asuva Rahandusakadeemia rahanduse ja krediidi teaduskonna erialal "väärtpaberid ja börsindus".

Yale'i Ülikooli stipendium
2010. aastal täiendas ta end USA-s. Garri Kasparovi, Jevgenija Albatsi (Harvardis doktorikraadi saanud politoloog), Sergei Gurijevi (Venemaa Majanduskooli rektor) ja Oleg Tsõvinski (Yale'i professor) soovitustega sai ta Yale'i Ülikooli stipendiumi "Yale World Fellows", mis võimaldas tal ülikooli kulul läbida Yale'i ülikooli juurakoolis pooleaastane kursus. Konkurents selle stipendiumi saamiseks oli väga tihe – 15 kohale pretendeeris 1500 inimest.

Kriminaalkaristus
18. juulil 2013 mõistis Kirovi linna Lenini rajooni kohus Aleksei Navalnõi süüdi kelmuse organiseerimises, mille käigus varastati 16 miljoni rubla (ligi 380 000 euro) väärtuses saematerjali, mis kuulus riigifirmale KirovLes. Navalnõile määrati karistuseks viieaastane vabadusekaotus. Ta võeti kohtusaalis vahi alla. Järgmisel päeval Kirovi oblastikohtu otsusel jäeti Navalnõi kuni kohtuotsuse jõustumiseni vabadusse. 16. oktoobril jättis Kirovi oblastikohus linnarajoonikohtu 18. juulil kuulutatud kohtuotsuse jõusse, kuid reaalse vangistuse Navalnõile asendas ta tingimisi karistusega. 2019. aasta keskpaiga seisuga oli Navalnõilt võetud kohtu otsusega vabadus vähemalt 12 korral ning ta oli veetnud vangistuses enam kui 200 ööpäeva.

Rünnak briljantrohelisega
18. aprillil 2017 avaldati tunnine videointervjuu.

27. aprillil 2017 langes Aleksei Navalnõi Moskvas Korruptsioonivastase Võitluse Fondi kontori juures värvirünnaku ohvriks. Silma sattunud briljantroheline põhjustas sarvkestakahjustuse. 8. mail tehti Navalnõile Barcelonas silmaoperatsioon.

Mürgitamine 

20. augustil 2020 haigestus Navalnõi lennureisil Tomskist Moskvasse. Lennuk oli sunnitud maanduma Omskis ning raskes seisundis Navalnõi toimetati haiglasse, kus ta viidi kunstlikusse koomasse ja kunstlikule hingamisele. Järgmise päeva pärastlõunal lubati Navalnõi juurde hommikul Saksamaalt erivarustusega lennukiga saabunud kolm arsti. 21. augusti hilisõhtul startis lennuk Navalnõi ja teda saatva abikaasaga pardal Berliini suunas. 22. augusti hommikul hospitaliseeriti Navalnõi Berliini Charité kliinikusse. Ruum, kus Navalnõi viibis, oli hiljemalt 24. augustist valve all. Saksamaa valitsuse 2. septembril avaldatud teate kohaselt põhjustas Navalnõi mürgistuse Novitšoki rühma närvimürk. Novitšoki mürkainete väljatöötamisel osalenud keemik Vil Mirzajanovi arvates ei tahetud Venemaa opositsiooniliidrit Aleksei Navalnõid tappa, vaid teha temast elu lõpuni invaliid. Charité haigla teatas 7. septembril 2020 Twitteris, et Navalnõi on kunstlikust koomast välja toodud ning tema seisund on paranemas.

Navalõi viibis Charité haiglas 32 päeva, sh 24 päeva intensiivraviüksuses. Ta kirjutati haiglast välja 23. septembril 2020. Le Monde'i kinnitusel olevat Venemaa president Vladimir Putin 14. septembril toimunud telefonivestluses Prantsusmaa presidendi Emmanuel Macroniga märkinud, et Navalnõi on simuleerinud haigestumist ka varem.

Naasmine kodumaale 

17. jaanuaril 2021 jaanuaril kodumaale naasnud Navalnõi peeti kinni 40 minutit pärast Moskvasse saabumist.

23. jaanuaril 2021 toimus Navalnõi toetuseks üle riigi mitmeid proteste.

Euroopa Inimõiguste kohus otsustas 17. veebruaril 2021, et Venemaa peab ta kohe vabastama.

Tunnustus 
2021 – Sahharovi auhind
2021 – Poola inimõigusauhind “Vabaduse rüütel” (Rycerz Wolności) 
2021 – Boriss Nemtsovi auhind

Isiklikku

Aleksei Navalnõi abikaasa on Julija Navalnaja. Pere elab Moskva Marjino rajoonis üürikorteris. Peres kasvavad tütar Darja (sündinud 2001) ja poeg Zahhar (sündinud 2008).

Aleksei Navalnõi 2016. aasta aastatulu oli 8,7 miljonit rubla, sealhulgas ettevõtlustulu 5,3 miljonit ja 3,4 miljonit Euroopa Inimõiguste Kohtu määratud kompensatsioonid.

Viited

Välislingid 

 Koduleht
Навальный: я больше украинец по своим корням и генетике. lb.ua, 11. veebruar 2012
 Alexei Navalny: 'Putin is the Tsar of corruption' (video 6:31), BBC News Online, 23. jaanuar 2016 (heli ja kiri inglise keeles)
 17 Jan 2021 8:07 pm, @Kira_Yarmysh, Задержание Алексея
 https://www.bbc.com/news/world-europe-55694598
 https://www.reuters.com/article/us-russia-politics-navalny/russia-detains-kremlin-critic-alexei-navalny-faces-clash-with-western-nations-idUSKBN29M022
 https://maailm.postimees.ee/7157861/
 https://m.delfi.ee/article.php?id=92279207
 https://m.youtube.com/watch?v=8aVlzBuPTKY&
 19.jaanuar 2021 07:30, Navalnõi paigutati Moskva Matrosskaja Tišina eeluurimisvanglasse

Venemaa poliitikud
Venemaa juristid
Blogijad
Sündinud 1976