Soome merevägi

Soome merevägi (soome keeles Suomen merivoimat) on Soome kaitseväe merekaitse eest vastutav osa (merevägi).

Ülesanded 
 Vastutab riikliku merevalve ja mereseire eest.
 Julgestab mereala puutumatust, vajadusel jõudu kasutades, koostöös õhuväe ja merepiirivalvega.
 Vastutab riiklike mereühenduste julgestamise eest ja juhib mereliikluse kaitset.
 Tõrjub merealalt suunatud ründed koostöös muude kaitsestruktuuridega ja koos merepiirivalvega.
 Säilitab kõrget valmidust, arendab mereväe taktikat ja lahinguvarustust ning vastutab varustuse hoolduse eest.
 Õpetab mereväele vajalikku isikkoosseisu ja toetab vabatahtlikku riigikaitseõpet.

Koosseis ja ülesehitus

Personal 
Mereväe suurus on rahuajal 4600 inimest, kellest umbes 1400 on elukutselised ja 3200 ajateenijad. 

Mobilisatsiooni ajal kasvab mereväe isikkoosseis 31 500 inimeseni.

Struktuur 

Soome mereväe koosseis alates 2015:
 Mereväe staap
 Personali-, operatiiv- ja tagalaosakonnad
 Mereväe orkester
 Teadustehniline keskus
 Laevastik (rannikulaevastik)
 4. miinitõrjebrigaad 
 Miinijahtijate divisjon
 Miinitraalerite divisjon "Sääksi" (Maakaitseüksuste baasil)
 6. pealveetõrjebrigaad
 2. miinilaevade divisjon
 2. raketikaatrite divisjon
 7. pealveetõrjebrigaad
 1. miinilaevade divisjon
 1. raketikaatrite divisjon
 8. tagalabrigaad
 Baasikompanii
 1. transpordikompanii
 2. transpordikompanii
 Rannikubrigaad
 Uusimaa brigaad
 Meresõjakool

Laevad 

Soome mereväe põhilised või suuremad alused:
 Miiniveeskaja-valvelaev – 2 
Hämenmaa klassi miiniveeskaja–valvelaev (ametlikult miiniveeskajad, praktiliselt liigitatavad valvelaevadena või isegi korvettidena) – 2
 Raketikaater – 8
Hamina klassi raketikaater – 4
 Rauma klassi raketikaater – 4
 Miinijahtija/miinitraaler – 9
Katanpää klassi miinijahtija – 3
 Kuha klassi miinitraaler – 6
 Miiniveeskaja – 3
Pansio klassi miiniveeskaja – 3
 Dessantkaater – 12 
Jehu klassi dessantkaater – 12
 Õppelaev – 4
Kajava klassi õppelaev - 1
Fabian Wrede klassi õppelaev – 3

Lisaks on kasutusel hulk väiksemaid kaatreid ja abilaevu. 

Rahvusvaheliselt kasutatav sõjalaeva lühend on FNS – Finnish Navy Ship.

Tunnused 
Soome mereväe sõjalaeva tunnuslipud.

Baasid ja linnakud 

Turu – mereväe staap, laevastiku baas
Pansio – laevastiku baas
Espoo – teaduskeskus
Helsinki Suomenlinna – Meresõjakool
Uppiniemi – rannikuüksused
Dragsvik – rannikuüksused

Ajalugu  

Soome mereväe algeks said Nõukogude Venemaast Soome iseseisvumise käigus 1918. aastal maha jäänud mitmed sõjalaevad. Osa neist tuli anda venelastele tagasi pärast Soome-Vene rahulepingu sõlmimist. 

1920.–1930. aastate vahetusel laevastikku moderniseeriti, valmistades põhilisena 2 rannakaitse soomuslaeva ja mõned allveelaevad. 2. maailmasõja eelõhtuks nähti ette Venemaa Balti laevastikule Soome lahe sulgemist koostöös Eestiga.

Talvesõjas osales mereväelises vastutegevuses Nõukogude Liidule peamiselt rannakaitse suurtükivägi ja mehitati Ahvenamaad. Jätkusõjas oli põhirõhk allveelaevade vastasel võitlusel ja miinisõjal. Ühtlasi tegeles merevägi laevateede julgestamisega.

Pärast 2. maailmasõja lõppu tegeleti Soome lahe demineerimisega. Seejärel on mereväge ajapikku kuigipalju vähendatud, kuid samas uuendatud plaanipäraselt ja süsteemselt.

Vaata ka 
Balti laevastik
Läti merevägi
Eesti merevägi

Viited

Mereväed riigiti
Soome kaitsevägi
Soome merevägi