joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Samojeedi koer

Samojeedi koer on Põhja-Venemaalt ja Lääne-Siberist pärinev koeratõug. Tõunimetus samojeedi koer on tuletatud Põhja-Venemaalt ja Siberist pärinenud samojeedi rahva hõimunimest.

Tõustandardis on koera üldmulje kohta muuhulgas kirjas, et tõug on keskmise suurusega, elegantne, valget värvi arktiline spitsitõug, kelle olemuses kajastuvad veetlevusega 
ühendatud jõud, vastupidavus, paindlikkus, väärikus ja enesekindlus.

Käitumise ja iseloomu kohta on standardis kirjas, et samojeedi koer on sõbralik, avatud, reibas ja elav ning mõõdukalt arenenud jahikirega. Mitte mingil juhul ei tohiks ta olla arg ja agressiivne. Samojeedid on väga seltsivad koerad, kes valvekoeraks ei sobi.

Viited

Kirjandus
 Desmond Morris: Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3
 History of the Breed, The Samoyed Association, Suurbritannia

Välislingid 
 Samojeedi koer koer.ee saidil

Vene koeratõud
Pedele

Pedele on küla (mazciems) Lätis Valka piirkonnas Valka vallas. Küla asub Pedeli jõe kaldal Riiast 165,6, piirkonna keskusest Valkast 7,8 ja valla keskusest Lugažist 9,8 kilomeetri kaugusel. 

Pedeli jõel asub küla juures 13,7 ha suurune Pedeli veskijärv, mis rajati aastal 1904. Aastal 1998 rajati järve paisule Dzirnavnieki hüdroelektrijaam (40 kW).

Külas asusid varem Pedele mõisa ja Annase mõisa keskused. Aastal 1930 rajati sinna Pedele raudteepeatus. Külas on Pedele bussipeatus.

Viited

Valka piirkonna külad
Standerton

Standerton on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas, Lekwa valla halduskeskus. Linn asub Vaali jõe kaldal.

Asula rajati 1878. aastal ja sai linnaõigused 1903. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Standertoni elanikest mustanahalisi aafriklasi 66,61%, valgeid 23,12%, värvilisi 6,77%, India või Aasia päritolu inimesi 2,95% ja teisi 0,55%. Suulu keelt pidas emakeeleks 48,30% inimestest, afrikaani keelt 28,02%, sotho keelt 8,49%, inglise keelt 7,43%, koosa keelt 1,69% ja ndebele keelt 1,23%.

Viited

Mpumalanga provintsi linnad
Statiiv

Statiiv (ka kolmjalg) on teisaldatav kolme jalaga raam, mida kasutatakse raskuste toetamiseks ja eseme stabiilsuse saavutamiseks. Statiiv on stabiilne erinevate raskusjõudude suhtes. Mida laiemalt asetada statiivi jalad keskosa suhtes, seda parem stabiilsus saavutatakse.

Relvatööstus

Erinevate raskete relvade toetamiseks kasutatakse kolmjalgu, et toetada relva raskust ning suurendada lasketäpsust.

Fotograafia

Statiivi kasutatakse fotograafia valdkonnas nii liikuvate kui ka paigalseisvate objektide, esemete või inimeste pildistamisel. Statiiv tagab kaamera stabiilsuse, mida on vaja näiteks aeglase säriajaga pildistamisel, kus aparaat peab jäädvustamise kestel olema kogu aeg samas asendis.

Astronoomia
Astronoomias kasutatakse statiive teleskoopide või binoklite toetamiseks, samuti foto- või muu abitehnika toetamiseks.

Laboritöö
Laboritööde teostamisel kasutatakse kolmjalgu tööpinnana. Labori kolmjalad on valmistatud kergmetallidest, mis tagab kerge kaalu, et tööpinda oleks lihtsam mööda ruumi vajalikke kohtadesse teisaldada.

Vaata ka
Kolmjalg

Viited 

Tööriistad
Zeerust

Zeerust on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas, Ramotshere Moiloa valla halduskeskus.

Asula on rajatud 1867. aastal, linnaõigused sai 1936. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zeerusti elanikest mustanahalisi aafriklasi 57,22%, valgeid 25,34%, värvilisi 8,46%, India või Aasia päritolu inimesi 7,43% ja teisi 1,56%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 35,11%, tsvana keelt 32,10%, inglise keelt 16,54%, pedi keelt 1,15%, suulu keelt 1,00%, koosa keelt 0,99% ja sotho keelt 0,95%.

Viited

Loodeprovintsi (LAV) linnad
Phalaborwa

Phalaborwa on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Mopani ringkonnas, Ba-Phalaborwa valla halduskeskus.

Linn on asutatud 1957. aastal.

Phalaborwa asub Krügeri rahvuspargi piiril. Linna tähtsaim majandusharu on turism.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Phalaborwa elanikest valgeid 56,39%, mustanahalisi aafriklasi 39,75%, värvilisi 1,94%, India või Aasia päritolu inimesi 1,49% ja teisi 0,43%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 50,98% inimesi, inglise keelt 15.07%, tsonga keelt 11,11%, pedi keelt 10,83%, sotho keelt 2,39%, suulu keelt 2,23%, venda keelt 1,99%, koosa keelt 0,98%, svaasi keelt 0,97% ja ndebele keelt 0,42%.

Viited

Limpopo provintsi linnad
Komatipoort

Komatipoort on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Nkomazi vallas. Linn asub Mosambiigi piirist 5 kilomeetri kaugusel.

Asula on rajatud 1874. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Komatipoorti elanikest mustanahalisi aafriklasi 61,01%, valgeid 34,42%, India või Aasia päritolu inimesi 2,80%, värvilisi 1,15% ja teisi 0,62%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 30,79%, tsonga keelt 28,39%, svaasi keelt 27,70%, inglise keelt 7,56% ja suulu keelt 0,83%.

Viited

Mpumalanga provintsi linnad
Thabazimbi

Thabazimbi on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas, Thabazimbi valla halduskeskus.

1919. aastal leiti piirkonnast rauamaaki, mille kaevandamine algas 1930. aastatel. Thabazimbi sai linnaõigused 1953. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Thabazimbi elanikest mustanahalisi aafriklasi 82,26%, valgeid 16,87%, värvilisi 0,36%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21% ja teisi 0,30%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 53,84% inimestest, afrikaani keelt 17,19%, pedi keelt 9,89%, inglise keelt 3,83%, tsonga keelt 3,68%, koosa keelt 2,63%, sotho keelt 2,17%, suulu keelt 1,88% ja venda keelt 1,71%.

Viited

Limpopo provintsi linnad
Kuruman

Kuruman on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis, John Taolo Gaetsewe ringkonna ja Ga-Segonyana valla halduskeskus.

Misjonijaam asutati Kurumani piirkonda 1826. aastal. Asula sai nime kohaliku pealiku järgi, kelle nimi oli Kudumane. Linnaõigused sai Kuruman 1887. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kurumani elanikest värvilisi 43,71%, valgeid 30,27%, mustanahalisi aafriklasi 23,52%, India või Aasia päritolu inimesi 1,34% ja teisi 1,17%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 76,90%, tsvana keelt 14,91% ja inglise keelt 3,99%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Ķirbiļi raudteepeatus

Ķirbiļi raudteepeatus oli raudteepeatus Tallinna–Pärnu–Riia raudteel Valmiera piirkonna Ipiku vallas Ķirbēnis. Peatus asus Riia raudteejaamast 157,4 km kaugusel. 

Esialgu oli tegemist jaamaga, mis rajati 1897. aastal seoses kitsarööpmelise Valga–Ruhja–Pärnu raudtee ehitusega. Valka raudteejaamast jäi see 57,1 kilomeetri kaugusele. Toona jäi see Põhja-Ruhja kihelkonda Kürble mõisa maadele. Läti keeles oli jaama nimekuju  algselt Ķirbeļi, eestipäraselt oli see Kirbla raudteejaam. Algselt rongid selles jaamas ei peatunud. Aastast 1930 kuni Teise maailmasõjani asus Ķirbeļi ja Ruhja vahel veel Pendiga raudteepeatus.

Kui 1972. aastal hakati raudteed uuendama, rajati selle käigus ka uus laiarööpmeline Ruhja ja Mõisaküla vaheline raudteelõik, mis avati 1976. aastal. Nagu algselt, nii ei peatunud ka toona seal reisirongid. Peatus avati uuesti alles aastal 1986, nüüd kandis see aga Ķirbiļi raudteepeatuse nime.

Viimane reisirong peatus Ķirbiļis aastal 1992, kui suleti Ipiku–Ruhja vaheline raudteelõik.

Viited

Välislingid
Jaam vanal kaardil

 

Läti endised raudteejaamad
Ruhja kihelkond
Valmiera piirkond
Valga–Ruhja–Pärnu raudtee
Tallinna–Pärnu–Riia raudtee
Vanderbijlpark

Vanderbijlpark on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas, Emfuleni valla halduskeskus. Linn asub Vaali jõe kaldal.

Vanderbijlpark on esmajoones tööstuslinn. Linn on saanud nime inseneri ja töösturi Hendrik van der Bijli järgi, kes etendas linna tööstuse arengus olulist rolli. Asula on rajatud 1949. aastal, linnaõigused sai 1952. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vanderbijlparki elanikest valgeid 54,44%, mustanahalisi aafriklasi 42,52%, värvilisi 1,27%, India või Aasia päritolu inimesi 0,89% ja teisi 0,87%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 50,99% inimesi, sotho keelt 19,95%, inglise keelt 10,02%, suulu keelt 4,87%, koosa keelt 3,07%, tsvana keelt 2,30%, pedi keelt 2,05% ja tsonga keelt 1,12%.

Viited

Gautengi provintsi linnad
Ipiku raudteepeatus

Ipiku raudteepeatus (läti Ipiķi) oli raudteepeatus Tallinna–Pärnu–Riia raudteel Valmiera piirkonna Ipiku vallas. Peatus asus Riia raudteejaamast 167,9 km kaugusel.

Esialgu oli tegemist Plātere raudteepeatusega, mis rajati 1897. aastal seoses kitsarööpmelise Valga–Ruhja–Pärnu raudtee ehitusega. Valka raudteejaamast jäi see 64,6 kilomeetri kaugusele. Toona asus see Põhja-Ruhja kihelkonna Ööbiku mõisa maadel (sellest ka eestikeelne alternatiivne nimekuju Ööbiku raudteepeatus). Tänapäevase nimekuju sai peatus aastal 1921, toona muudeti see ka piiriäärse asukoha tõttu raudteejaamaks. Jaam suleti aastal 1975, sestpeale oli tegemist taas raudteepeatusega.

Kui 1972. aastal hakati raudteed uuendama, rajati selle käigus ka uus laiarööpmeline Ruhja ja Mõisaküla vaheline raudteelõik, mis avati 1976. aastal. Viimane reisirong peatus Ipikul aastal 1992 enne Ipiku–Ruhja vahelise raudteelõigu sulgemist.

Välislingid
 Infot peatuse kohta;fotod
 Peatus vanal kaardil

 

Läti endised raudteejaamad
Ruhja kihelkond
Valmiera piirkond
Valga–Ruhja–Pärnu raudtee
Tallinna–Pärnu–Riia raudtee
Joubertina

Joubertina on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Kou-Kamma vallas.

Linn on rajatud 1907. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Joubertina elanikest värvilisi 73,45%, mustanahalisi aafriklasi 16,83%, valgeid 9,01%, India või Aasia päritolu inimesi 0,26% ja teisi 0,45%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 87,62% inimestest, koosa keelt 6,37% ja inglise keelt 3,17%.

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Colesberg

Colesberg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas, Umsobomvu valla halduskeskus.

Colesberg on rajatud 1830. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Colesbergi elanikest mustanahalisi aafriklasi 67,41%, värvilisi 25,67%, valgeid 5,34%, India või Aasia päritolu inimesi 0,62% ja teisi 0,96%. Koosa keelt pidas emakeeleks 59,48% inimestest, afrikaani keelt 33,13%, sotho keelt 2,76% ja inglise keelt 1,77%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Elon Muski Tesla Roadster

Elon Muski Tesla Roadster on ettevõtja Elon Muski isiklik sportauto Tesla Roadster, mida kasutati kanderaketi Falcon Heavy esmalennu ajal 6. veebruaril 2018 massisimulaatorina (kasulikku lasti matkiva esemena).

Roadster peaks jõudma Marsist 6920179,2 km kaugusele oktoobris 2020, kuid ei sisene sellega Marsi orbiidile. Roadsteri pardal on pikaajalise kestvusega optiline andmeseade koodnimega Arch, mille eesmärk on projekti vedava mittetulundusühingu sõnul "säilitada ning levitada inimkonna teadmust ajas ja ruumis tulevaste põlvede huvides" ning see on plaanitud toimima kosmoseraamatukoguna.

Toronto Ülikooli teadlaste tehtud arvutuste kohaselt põrkub Roadster oma teekonnal arvatavasti kunagi Maa või Veenusega, kuid selle toimumise tõenäosus järgmise miljoni aasta jooksul on väike: Maa puhul kuus protsenti ja Veenuse puhul 2,5 protsenti.

Taustast 

2017. aasta 31. märtsil teatas Elon Musk Twitteri vahendusel, et Falcon Heavy katselend on ajastatud hilissuvele. Küsimusele: "Mis saab katselennul lastiks?" vastas Musk: "Tobedaim asi, mida võime ette kujutada". 1. detsembril 2017 täpsustas ta, et lastiks on tema isiklik kirsivärvi Tesla Roadster, kinnitades seejärel, et ta ei teinud nalja. 22. detsembril avaldas Musk enne Roadsteri kanderaketi kaitsevoolundisse paigaldamist sellest pildid.

Tavaliselt kasutatakse riskantsetel katselendudel massisimulatsioonina betoonist või terasest plokki. SpaceX soovis demonstreerida, et nende uus kanderakett suudab toimetada lasti ka Marsi heliotsentrilise orbiidini. Väidetavalt oli SpaceX pakkunud NASA-le ja Ameerika Ühendriikide õhuväele võimalust midagi tasuta kosmosesse toimetada, kuid nood loobusid pakutud võimalusest.

Roadsterist sai esimene kosmosesse saadetud sõiduauto. Maismaasõidukitest oli kosmosesse varem läkitatud kolm kuuautot Apollo 15, Apollo 16 ja Apollo 17 missioonidel 1970. aastatel; need jäeti Kuule.

Tulevikuprognoosid 

Enam kui 3 miljoni aastase aastaplaani simulatsioonid on leidnud, et Roadsteri kokkupõrkamise tõenäosus Maaga on ligikaudu 6% ja Veenusega 2,5%.  Need kokkupõrke tõenäosused on sarnased teiste Maa-lähedaste objektidega.  Katsetatud orbiitide poolväärtusajaks arvutati ligikaudu 20 miljonit aastat, kuid trajektoorid erinevad märkimisväärselt järgides ligidalt lähenemist Maa - Kuu
süsteemile aastal 2091. 

Musk oli algselt spekuleerinud, et auto võib kosmoses triivida miljard aastat. Keemik William Carroll'i sõnul kahjustavad päikesekiirgus, kosmiline kiirgus, ja mikrometeoriidid aja jooksul autot struktuaalselt. Kiirgus lagundab lõpuks kõik süsinik-süsinik sidemetega materjalid, sealhulgas süsinikkiust osad. Rehvid, värv, plastik ja nahk võivad kesta vaid umbes aasta, samal ajal kui süsinikkiust osad kestavad tunduvalt kauem. Lõpuks säilivad ainult alumiiniumraam, inertsed metallid ja klaas, juhul kui meteoroidid neid ei purusta.

Viited

Välislingid
Where is Elon Musk's Tesla Roadster with Starman? Roadsteri asukoha jälgimiseks loodud veebisait (inglise keeles).

Sportautod
SpaceX
Steynsburg

Steynsburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas Walter Sisulu vallas.

Steynsburg on asutatud 1872. aastal.

Steynsburgi lähedal Bulhoeki farmis sündis buuri riigitegelane Paul Kruger. Lapsepõlves elas ta samas piirkonnas asuvas Vaalbanki farmis .

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Steynsburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 80,5%, värvilisi 14,7%, valgeid 3,9%, India või Aasia päritolu inimesi 0.2% ja teisi 0,6%. Koosa keelt pidas emakeeleks 74,4% inimesi, afrikaani keelt 20,5%, inglise keelt 1,8% ja sotho keel7 1,0%.

Galerii

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Chesley Sullenberger

Chesley Burnett Sullenberger (sünd. 23. jaanuar 1951 Denisoni linnas, Texase osariik) on Ameerika Ühendriikide lendur (lennutunde erinevatel lennukitüüpidel kokku 20 000), kes sooritas 2009. aastal eduka hädamaandumise Hudsoni jõele reisilennukiga Airbus A320, mille pardal oli 150 reisijat ja 3 lennusaatjat.

Välislingid 
 Ametlik koduleht (inglise keeles)

Ameerika Ühendriikide lendurid
Auleegioni ohvitserid
Sündinud 1951
Purilendurid
Umhlanga

Umhlanga on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis eThekwini linnaringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul Durbani keskusest 18 kilomeetri kaugusel.

Umhlanga on tuntud rannakuurort. 
Umhlanga Rocksis on majakas ja vaalaluudest inspireeritud kai, mis on öisel ajal valgustatud.

Umhlangas asub 460 poega Gateway ostu-ja meelelahutuskeskus, mis on Aafrika üks suuremaid.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Umhlanga elanikest valgeid 53,33%, India või Aasia päritolu inimesi 26,21%, mustanahalisi aafriklasi 17,11%, värvilisi 2,13% ja teisi 1,23%. Inglise keelt pidas emakeeleks 78,90% inimesi, suulu keelt 8,99%, afrikaani keelt 6,12% ja koosa keelt 1,12%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Lejasciemsi vald

Lejasciemsi vald (läti keeles Lejasciema pagasts, latgali keeles Lajis pogosts) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Beļava, Galgauska, Lizumsi, Ranka ja Tirza vallaga, samuti ka Smiltene piirkonna Variņi, Vireši ja Trapene vallaga ning Alūksne piirkonna Ilzene ja Zeltiņi vallaga.

Valla pindala on 338 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1589 inimest. Valla keskus on Lejasciemsi küla, vallamaja asub aadressil Rīgas iela 11A. Vallavanemaks on Māris Milns.

Ajalugu

Teise maailmasõja eel asusid praeguse valla alal väikesed Lejasciemsi, Dūre ja Sinole vallad. Neist Lejasciemsi valda jäid Lejasciemsi mõisa maad (agraareformi eel 531 hektarit), Auguliena mõisa maad (1654,30 ha), Pirtsmuiža mõisa maad (329,49 ha) ja Amši mõisa (Amsche) maad (343,78 ha). Lejasciemsi vald kandis aastani 1925 Lejase valla nime.  Aastal 1935 oli valla pindala 153,2 km² ja seal oli 2026 elanikku.

Aastal 1945 moodustati Lejasciemsi vallas Amši, Lejasciemsi ja Sudala külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Lejasciemsi külanõukoguga likvideeritav Sudala külanõukogu, aastal 1964 likvideeritav Dūre  külanõukogu ja aastal 1977 osa likvideeritavast Sinole külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

Kaitstavad mälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Aļļi muinaskalmed ehk Kalmemägi, Vigubi muinaskalmed, Krāčese linnamägi, Ceļmalnieki muinaskalmed ja Melderi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Lejasciemsi kirikumõisa elumaja, Lejasciemsis asuv elumaja aadressil Rīgas iela 3, Sinole mõisa hooned (vesiveski, ait), Mālmuiža mõisa hooned (ait, häärber), Bozenieki keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas, muinaskalmed Lejasciemsi meierei juures, Rootsi tee, Lināji muinaskalmed, Poļi keskaegne kalmistu ja Ģindi muinaskalmed.

Loodus 

Suurimad jõed on Koiva jõgi ja selle lisajõgi Tirza jõgi. Järvedest asub Galgauska valla piiril  30,5 ha suurune Galgauska järv.

Looduskaitse all on Robežnieki tamm, Miķītese künnapuu, Atvasese mänd, Cepļakalnsi mänd, Bērzi soo ja kuus nimetut põlist tammepuud. Valla  põhjaosas asuvad 44 hektari suurune Dūre metsa hoiuala ja 329 ha suurune Kadastiku hoiuala, loodeosas aga 74 ha suurune Mētrase metsa hoiuala.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 1499 lätlast, 38 venelast, 11 valgevenelast, 4 ukrainlast, 4 poolakat ja 4 leedulast. 

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

 Valla kodulehekülg (läti keeles)

Läti vallad
Gulbene piirkond
If (ettevõte)

If (täpsemalt If Skadeförsökring AB, ka If P&C Insurance Company Ltd.) on kindlustusettevõte. Ettevõtte peakontor asub Stockholmis. Ettevõte kuulub Soome Sampo kontserni

Ettevõte tegutseb Põhjamaades, Baltimaades ja Venemaal ning kokku on ettevõttel umbes 3,8 miljonit klienti.

Ettevõte asutati 1999.

Baltimaade klienti teenindab If-i tütarettevõte If P&C Insurance AS, mis on registreeritud Eestis.

Kindlustusettevõtted
Rootsi ettevõtted
Robert Kitt

Robert Kitt on Eesti pangandus- ja haridustegelane. Aastatel 2015–2019 oli ta Swedbanki Eesti haru juhatuse esimees.

Elulugu
Robert Kitt sündis 26. aprillil 1977. aastal Tallinnas ning lõpetas 1995. aastal Tallinna reaalkooli, kus oli enda lennus (110. lend) üks kuuest kuldmedalistist. Kooliõpingute ajal esindas ta Eestit rahvusvahelistel füüsikaolümpiaadidel, kus tutvus Jaan Kaldaga, kes aitab Eesti koolinoortel füüsikaolümpiaadideks valmistuda. 1995. aastal astus Kitt Tallinna tehnikaülikooli, kus tuli kasuks tutvus Jaan Kaldaga, kellest sai 2001. aastal tema doktoriväitekirja juhendaja. Robert Kitt on töötanud terve elu panganduses, ta alustas karjääri 1994. aastal, olles veel keskkooliõpilane. Eri ametikohtadel panganduses on töötanud ta ka terve ülikooliaja ning 2015. aastal sai temast AS-i Swedbank juhatuse esimees, mis oli mõnede hinnangute kohaselt sel hetkel olulisim ametikoht Eesti panganduses. Robert Kitt on Eesti esimene doktorikraadiga pangajuht.

Haridus
2001–2005 Tallinna tehnikaülikool. Loodusteaduste doktor. Doktoriväitekiri "Üldistatud mastaabi-invariantsus majanduslikes aegridades".
1999–2001 Tallinna tehnikaülikool. Majandusteaduste magister.
1995–1999 Tallinna tehnikaülikool. Sotsiaalteaduste bakalaureus, cum laude.

Ametikohad
2015–2019 AS-i Swedbank juhatuse esimees
2010–2015 ettevõtete panganduse juht, juhtkonna liige, AS Swedbank
2008–2010 varahalduse juht, AS Swedbank
2007–2008 juht, AS Hansa Investeerimisfondid
2005–2007 erakorraline dotsent, Tallinna tehnikaülikool, majandusteaduskond, rahanduse ja majandusteooria instituut, rahanduse ja panganduse õppetool (0,25)
2003–2007 fondijuht, AS Hansa Investeerimisfondid
2002–2013 teadur, Tallinna tehnikaülikool, TTÜ küberneetika instituut (0,50)
2001–2005 lektor, Tallinna tehnikaülikool, majandusteaduskond, rahanduse ja majandusteooria instituut, rahanduse ja panganduse õppetool (0,10)
1999–2003 fondijuht, AS LHV Varahaldus
1998–1999 fondijuht, AS Hansa Investeerimisfondid
1997–1998 fondijuht, AS Eesti Investeerimispank
1994–1997 finantsturgude analüütik ja maakler, Põhja-Eesti pank

Muu
Tallinna tehnikaülikooli kuratooriumi liige alates 2015, külalisprofessor samas alates 2014
Presidendi mõttekoja liige alates 2012
Eesti Pangaliidu juhatuse esimees ning Eesti Kaubandus-Tööstuskoja juhatuse liige alates 2015

Perekond
Robert Kitt on abielus, tal on kaks last. Abikaasa nimi on Moonika.

Viited

Välislingid 
 Toomas Sildam: "Robert Kitt: loomulikult on mul kahju" ERR, 1. oktoober 2019
 Vilja Kiisler: "VAATA JÄRELE JA LOE | Swedbanki eksjuhi Robert Kiti puhtsüdamlik ülestunnistus: see oli viga" Delfi Ärileht, 1. oktoober 2019

Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased
Tallinna Reaalkooli vilistlased
Sündinud 1977
Beļava vald

Beļava vald (läti keeles Beļavas pagasts) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna  Gulbene linna ja Lejasciemsi, Galgauska, Stāmeriena ning Stradi vallaga, samuti ka Alūksne piirkonna Kalncempji ja Zeltiņi vallaga.

Valla pindala on 169 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1629 inimest. Valla keskus on Beļava küla, vallamaja asub aadressil Avotu iela 2. Vallavanemaks on Aivars Rakstiņš.

Ajalugu 

Beļava valla alal asusid varem Nagliena mõisa (agraarreformi eel 1285 ha maad) ja Beļava mõisa maad (agraareformi eel 1546 hektarit).  Aastal 1935 oli valla pindala 83,3 km² ja seal oli 1524 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Beļava ja K. Valdemārsi külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Beļava külanõukoguga likvideeritav K. Valdemārsi külanõukogu, aastal 1973 aga likvideeritav Ozolkalnsi külanõukogu. Aastal 1977  liideti osa külanõukogu maadest Stradi külanõukoguga. Aastal 1987 liideti külanõukoguga osa Gulbene linna maadest. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

Kaitstavad objektid 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Burtnieki rehielamu, linnamägi Rutkaste mägi, Kasekünka muinaskalmed, Pärlimäe muinaskalmed, Lazdi mäe linnamägi ja muinaskalmed ehk Kruusamägi, Kubulnieki muinaskalmed ehk Männiküngas, Krimi muinaskalmed, Liedskalni muinaskalmed (Kontorimägi ja Kalmemägi), Andzēni muinaskalmed ehk Sõjakalmud, Lisa järve asulakoht, Beļava linnamägi, Beļava mõisa hoonetekompleks (park, häärber, kaks häärberi ahju, ahi-kamin, 8 ust, 5 toa interjöörid, seinakapp ja 28 põrandaplaati), Viculaikase linnamägi, Jaunletese muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu ja Dumpurnieki muinaskalmed.

Kohaliku kaitse all on Nagliena mõisa hooned (kõrts, ait, häärber), Blome mõisa hooned (ait, häärber), Auguliena mõisa kompleks (ait, häärberi varemed), Beļava mõisa juustuhoidla, häärberi trepid ja kuus ust, Pukeskalnosi elumaja, Roosimägi (endise kiriku ja kalmistu asupaik), Vecmeiši keskaegne kalmistu, hiiepaik Ohvriküngas, Juri ohvritammede hiiepaik, Atvašese ohvripärna hiiepaik, Beļava muinaskalmed (Plangumägi ning Rootsi kalmistu) ja Putniņi muinaskalmed.

Looduskaitse all on Ozolkalnsi tee tamm, Vanagi kadakas, Auguliena tamm, Auguliena järve tamm, Birze jaama tee tamm, Apšāni tammed ja veel üks nimetu põline tammepuu.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 1422 lätlast, 110 venelast, 11 valgevenelast, 10 ukrainlast, 5 poolakat ja 3 leedulast. 

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Gulbene piirkond
Seib

Seib on õhuke (tavaliselt keskel paikneva) auguga (tavaliselt ketta kujuline) plaat, mida tavaliselt kasutatakse keermesliideses koormuse jaotamiseks. Kasutatakse näiteks koos kruvi või mutriga. Seibe võib kasutada ka vahepuksidena, vedrudena (vedruseibi), lukustusvahendina või vibratsiooni vähendamiseks (kummiseibi). Seibide välisläbimõõt on tavaliselt sisemõõdust umbes kaks korda suurem, kuid see võib väga palju erineda.

Seibid on tavaliselt valmistatud metallist või plastmassist. Tugevat jõudu taluvad seibid võivad olla valmistatud ka karastatud terasest, et mitte deformeeruda.

Seibid on ka olulised elektrokeemilise korrosiooni takistamiseks isoleerides erinevast metallist pindu. Näiteks eraldades terasest polte alumiinium materjalist.

Seibide tüübid

Seibe võib olla kolme eri tüüpi
 Lameseibid jaotavad koormust, kaitsevad kinnitatavat pinda või isoleerivad
 Vedruseibid, millel on telje suunas paindumist. Kasutatakse vibratsiooni tingimustes kinnituse koos hoidmiseks.
 Lukustusseibid takistavad kinnituse avanemist takistades kinnitusvahendi pöörlemist

Standard meetermõõdu lapikute seibide mõõdud
Meetermõõdus seibid on defineeritud standardites DIN 125 ja ISO 7089. Mõõdud tabelis on kujutatud joonisel.

Vaata ka
 Kruvi
 Polt
 Mutter

Viited

Kinnitusdetailid
Ameerika Ühendriikide merejalavägi

Ameerika Ühendriikide merejalavägi (inglise keeles United States Marine Corps; USMC) on osa Ameerika Ühendriikide relvajõududest, mille põhiülesanne on koos Ameerika Ühendriikide mereväega viia ellu meredessante.  

Merejalavägi allub väeliigina kaitseministeeriumile.

Vaata ka 
 Ukraina merejalavägi

Viited

Välislingid 

 Ametlik koduleht

Ameerika Ühendriikide sõjandus
1775
Pilskalns

Pilskalns (vanasti Beļava, Beļava II, Kortene või Kārtene, kohalikus slängis Pilsskola) on küla (vidējciems) Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas. 

Küla asub merepinnast 130 meetri kõrgusel, Riiast 195, piirkonna keskusest Gulbenest 15 ja vallakeskusest Beļavast 4,5 kilomeetri kaugusel. Külas on põhikool ja vabaõhulava. Asulas on Beļavas skola ja Pilskalnsi bussipeatused.

Asula on oma nime saanud Kārtene ehk Beļava linnamäe järgi. Tegemist on loodusliku kruusast ja liivast kupliga, mis on ümbruskonna kõrgeimaks punktiks (178 m). Tänapäeval on mägi kaetud metsaga. Sealne kultuurikiht on meetripaksune ja leidude poolest rikkalik, seega oletatakse, et tegemist oli latgalite Tālava muinasmaakonna ühe tähtsama linnusega. Linnuse mõõtmed on 100x65 m, loodest piirab seda kuni 2 m kõrgune vall. Linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Küla ise kujunes endise Beļava mõisa (Kortenhof) juurde. Nõukogude ajal oli küla mõnda aega kohaliku kolhoosi «Pilskalns» keskasula. Beļava mõisa hoonetekompleks (park, häärber, kaks häärberi ahju, ahi-kamin, 8 ust, 5 toa interjöörid, seinakapp ja 28 põrandaplaati) on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Mõisa juustuhoidla, häärberi trepid ja kuus ust on kohaliku kaitse all.

Aastal 2017 oli külas 155 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 116.

Viited

Gulbene piirkonna külad
Tulbagh

Tulbagh on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas Witzenbergi vallas. Linn asub Kaplinnast umbes 125 km kirde pool.

Tulbagh on asutatud 1795. aastal. Linn on saanud nime Hollandi Kapi Koloonia kuberneri Ryk Tulbaghi järgi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tulbaghi elanikest värvilisi 69,35%, mustanahalisi aafriklasi 22,69%, valgeid 6,95%, India või Aasia päritolu inimesi 0,25% ja teisi 0,77%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 74,40%, koosa keelt 18,29%, inglise keelt 3,57%, sotho keelt 2,01% ja tsvana keelt 0,58%.

29. septembril 1969 sai Tulbagh maavärina tagajärjel tõsiselt kannatada. 70% hoonetest said kahjustusi, umbes pool elanikest jäid peavarjuta.

Viited

Lääne-Kapimaa provintsi linnad
23. Tallinna hävituslennuväepolk

23. Tallinna hävituslennuväepolk (vene 23-й истребительный авиационный Таллинский полк) on Venemaa õhuvägede polk, mis moodustati 2000. aastal 404. ja 60. hävituslennuväepolgu liitmise teel. Polk asub Dzjomgi lennuväljal Komsomolskis Amuuri ääres Habarovski krais.

29. jaanuarist 2018 kannab polk lisanime "Tallinna". 16. detsembril 1944 sai lisanime "Tallinna" ka polgu üks eelkäijatest, NSVL 404. hävituslennuväepolk.

Polgu relvastuses on ka hävituslennukid Su-35C.

Viited 

Venemaa relvajõud
Aliwal North

Aliwal North (afrikaani keeles Aliwal-Noord) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas, Maletswai valla halduskeskus. Linn asub Oranje jõe ääres.

Aliwal North on asutatud 1849. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aliwal North'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 85,2%, värvilisi 8,5%, valgeid 5,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,2% ja teisi 0,3%. Koosa keelt pidas emakeeleks 58,1% inimesi, sotho keelt 23,0%, afrikaani keelt 14,8% ja inglise keelt 2,3%.

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Britstown

Britstown on linn Lõuna-Aafrika vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Emthanjeni vallas.

Britstown on asutatud 1877. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Britstowni elanikest värvilisi 68,4%, mustanahalisi aafriklasi 26,7%, valgeid 4,0%, India või Aasia päritolu inimesi 0.4% ja teisi 0,5%. Afrikaani keelt kõneles emakeelena 80,9% inimesi, koosa keelt 13,8%, sotho keelt 1,4% ja inglise keelt 1,4%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Wagneri grupp

Wagneri grupp (vene keeles Группа Вагнера, inglise keeles Wagner Group) on 2014. aastal Venemaal asutatud paramilitaarne organisatsioon, mis on konfliktides toetanud Venemaa relvajõude, Ukraina territooriumil loodud separatistliku Novorossija relvajõude, Süüria relvajõude ja Sudaani relvajõude.

Asutamisest alates on üksuse võitlejad osalenud mitmes relvakonfliktis, sealhulgas Süüria ja Sudaani kodusõjas ning Donbassi sõjas.

Hiljemalt 22. veebruaril 2018 ilmusid Venemaa meedias kujutised Luhanskis püstitatud mälestussambast "Vene vabatahtlikele". Samasugune mälestusmärk on püstitatud ka Süürias Palmyras.

Peale seda kui Jevgeni Prigožin 2022 aasta oktoobris tunnistas, et Wagner on tema poolt asutatud sõjaline organisatsioon, avati juba 4. novembril 2022 novembril Peterburis ametlikult esimene peakorter Venemaal nimetusega "PMC Wagner Center".

Donbassi sõda 2014 alates

Süürias alates aastast 2016
7. veebruaril 2018 meedias avaldatud teadete kohaselt jäi Süürias tule alla ameeriklaste kaitse all olnud kurdide baasi rünnanud wagnerlaste rühm, kellest jäi sõjaväljale kümneid langenuid.

Kesk-Aafrika Vabariik

Liibüa 2020

Valgevene 2020
Valgevenes Minski lähedal võeti 29. juulil 2020 kinni 32 Vene erasõjaettevõttesse Wagner kuuluvat võitlejat, kes pärast presidendivalimisi vabastati.

Sissetung Ukrainasse 2022 
Ukrainasse toimunud Venemaa sissetungil 2022. aasta veebruaris osalesid ka Wagneri grupi palgasõdurid: teistes väeüksustes, samuti Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi mõrvakatses (6. märtsi 2022 seisuga väidetavalt kuni kolm atentaati). Kanada kehtestas 4. märtsil sanktsioonid grupile. Sanktsioone grupi liikmete vastu nõuti ka Ameerika Ühendriikide Senatis.

Seotud ettevõtted
 Moran Security Group (Peterburi, Moskva, Bagdad, Sri Lanka, Guangzhou), huvid: Venemaa, Iraak, Afganistan, Jeemen, Nigeeria
 Slaavi korpus (Славянский Корпусru, Slavonic Corps Ltd.), asutatud Hongkongis 2013

Vaata ka
Gruz 200 (Г200)
Jevgeni Prigožin

Viited

Välislingid 

 9. okt 2017, Brother of the captured by ISIS Russian "Wagner Group" soldier speaks out
 Taavi Minnik (22. veebruar 2018). Süüria mõistatus ehk kuidas venelased USA sõduritelt häbistavalt lüüa said. Postimees
 23. veebruar 2018, BBC, Syria war: Who are Russia's shadowy Wagner mercenaries?
 7. mai 2020, BBC. Wagner, shadowy Russian military group, 'fighting in Libya'
 4. juuni 2020, BBC. Libya conflict: GNA regains full control of Tripoli from Gen Haftar
 28. august 2021. BBC. Russian Mercenaries: Inside the Wagner Group (video, 3:10)
 December 19, 2021, Michael Weiss, Holger Roonemaa, Mattias Carlsson, Liliana Botnariuc, Pierre Vaux, The Fallen Mercenaries in Russia’s Dark Army, New Lines Magazine (newlinesmag.com).
 Hanan Razek, Ilya Barabanov. War in Ukraine: How Russia is recruiting mercenaries. BBC News, 12.märts 2022
 Matt Murphy. Wagner Group: Head of Russian mercenary group filmed recruiting in prison. BBC News, 15. september 2022

Sõda Donbassis
Süüria kodusõda
Venemaa sõjandus
Anu Uritam

Anu Uritam (sündinud 12. mail 1975) on Eesti jurist, Harju Maakohtu kohtunik.

Ta nimetati kohtunikuks alates 1. detsembrist 2009 Vabariigi Presidendi 16.11.2009 otsusega nr 555.

Ta on mittetulundusühingu Eesti Kohtunike Ühing juhatuse liige ja aseesimees.

Viited

Välislingid 
"Anu Uritam: justiitsaktivismist ja kohtute kontrollimisest", Postimees, 5. veebruar 2018

Eesti kohtunikud
Sündinud 1975
Stāmeriena vald

Stāmeriena vald (läti keeles Stāmerienas pagasts) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna  Litene, Beļava ja Stradi vallaga, samuti ka Alūksne piirkonna Anna, Kalncempji ja Jaunanna vallaga.

Valla pindala on 134 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1105 inimest. Valla keskus on Vecstāmeriena küla, vallavanemaks on Ainārs Brezinskis.

Ajalugu 

Stāmeriena valla alal asusid varem Stāmeriena mõisa maad. Vald loodi aastal 1867, aastani 1882 kandis see nime Stāmere vald. Valla saksakeelne nimekuju oli Stomersee. Aastal 1935 oli valla pindala 87,9 km² ja seal oli 2192 elanikku. 

Aastal 1945 moodustati vallas Stāmeriena ja Leja külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Stāmeriena külanõukoguga likvideeritav Kalniene külanõukogu, aastal 1960 aga osa Vecgulbene külanõukogust. Aastal 1964 liideti külanõukoguga Litene külanõukogu «Stāmeriene» sovhoos, aastal 1973 aga likvideeritav Vecgulbene külanõukogu. Aastal 1977 liideti osa külanõukogu maadest Stradi külanõukoguga, osa Anna külanõukoguga, samas liideti osa Anna külanõukogust ka Stāmeriena külanõukoguga. Aastal 1979 liideti Stradi külanõukoguga veel üks osa Stāmeriena külanõukogust.

Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

Loodus 

Tähtsamad jõed on Dzelzupe, Paparze, Pogupe. Järvedest asuvad seal Ludzi järv, 92,6 ha suurune Stāmeriena järv, 23,9 ha suurune Kauguri järv (Litene valla piiril) ja 27,9 ha suurune Poga järv.

Looduskaitse all on mitmed nimetud põlispuud. Valda jääb 65 ha suurune Zepi metsa hoiuala.

Kaitstavad mälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Stāmeriena õigeusu kirik, Stāmeriena mõisakompleks (sealhulgas park, ait, ja häärber ning kolme häärberi toa interjöörid), Kalniena mõisakompleks (sealhulgas park ja häärber), Smoņi muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu ja Skolase muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Stāmeriena mõisa aednikumaja, häärberi ahi, fassaad ja kahe toa interjöör, Stāmeriena vallamaja, Stāmeriena põhikooli hoone, kaks Stāmerienas asuvat poega elumaja (Brīvības iela 36 ja 32) ja Kalniena mõisa pesuköök, aedniku maja ning kutsari maja-tall-tõllakuur.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 948 lätlast, 41 venelast, 9 valgevenelast, 7 ukrainlast ja 1 leedulane.  

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Valla kodulehekülg (läti keeles)

Läti vallad
Gulbene piirkond
Autodesk

Autodesk, Inc. on tarkvara tootev ettevõte. 

Ettevõtte tuntuimat tarkvara AutoCADi kasutavad arhitektid ja insenerid.

Ameerika Ühendriikide infotehnoloogiaettevõtted
Inventuur

Inventuuriks nimetatakse nimekirjas hoitavate esemete koguste ja seisundi füüsilist kontrolli, mis on aluseks täpsele inventuuriaruandele ja hindamisele. Inventuur aitab jälgida inventari liikuvust ja tuvastada erinevusi kaubajääkides. Inventuuri ajal loetakse ja märgitakse koos töötajaskonnaga üles iga toode antud poes või tööstuses. Kui inventuur on läbitud, uueneb poe inventuuri aruanne, millel on välja toodud oodatud muutused nii kauba koguste kui ka hinna suhtes. Laoarvestamist võib läbi viia intensiivse aastase eelarveaasta lõpus kui ka järjepidevalt aasta vältel mitmeid kordi.

Inventuuritüübid 
Inventuuri läbiviimiseks on raamatupidamiskohustuslasel kaks võimalust: täielik loendus ja osaline loendus.

Täieliku loenduse korral viiakse inventuuri läbi kord aastas, et ettevõtte raamatupidajat viia kurssi lao ja laos oleva jaekauba seisude ja jääkidega. See sisaldab igat toodet poes, kaasaarvatud laos. Täielikku inventuuri läbi viies, peaks sulgema poe, et saada korrektset ülevaadet oma toodete jääkide kohta. See tähendab seda, et sellist inventuuri viiakse läbi tavaliselt ajal, mil pood on suletud.

Osaline loendus käib teatud toodete, brändide ja teatud osatoodete kohta. Paljud jae-ettevõtjad viivad läbi osalisi inventuure siis kui pood või ettevõte on avatud, et hoida kaupade loendust maksimaalselt täpsena terve aasta vältel. Inventuuri tegija võib läbi viia isegi mitmeid osalisi inventuure samal ajal (olles kindel, et üks ja sama toode ei satu kahte erinevasse inventuuri).

Millal inventeerida?

Täielik inventuur (aasta aruanne) 
 Aasta lõpus, kui koostatakse majandusaasta aruanne.
 Raamatupidaja soovitus läbi viia ka aasta keskse inventuuri (poolaasta jooksul).
 Enne oma äri ära müümist.
 Peale tegusat perioodi, näiteks soodusmüükide hooaega/kampaaniat.
 Üldiselt võid läbi viia inventuuri igal ajal, aga aastane inventuuri aruanne on suur töö.

Osaline inventuur 
 Soovituslik on inventuuri läbi viia kogu aasta vältel. Neid ette planeerides, saab inventuuri tegija kindlustada selle, et iga kvartal tagaks inventari täieliku katvuse.[2]

Viited 

Logistika
Kommertspank

Kommertspank on asutus, mis pakub finantsteenuseid, milleks on hoiuste vastuvõtt, ärilaenude andmine ja põhiliste investeerimisvõimaluste pakkumine. 

Kommertspanka võib käsitleda ka panga või suurpanga osakonnana, mis keskendub peamiselt aktsiaseltside või suurettevõtete poolt tagatud hoiuste- ja laenupakkumistele.

Tähtsus 
Kommertspankade peamine eesmärk on avalikkusele ja äriettevõtetele finantsteenuste pakkumine, et tagada majanduslikku ja ühiskondlikku tasakaalu ning jätkusuutlikku majanduskasvu.

Sellega seoses on kommertspanga kõige tähtsam funktsioon krediidi loomine. Kliendile laenu võimaldades, ei paku kommertspank neile raha, vaid pank avab deposiitkonto, kust laenuvõtja saab kontol olevat raha kasutada.

Peamised funktsioonid 
 Kommertspangad võtavad oma klientidelt vastu eri liiki hoiuseid, sealhulgas hoiuste arvelduskontod, korduvkonto hoiused ja tähtajalised hoiused.
 Kommertspangad pakuvad laene ja ettemakseid mitmesugustes vormides, sealhulgas arvelduskrediiti, sularahalaenu, arvete diskonteerimist jne.

Põhilised tooted ja teenused 
 Raha vastuvõtmine eri tüüpi hoiukontodele
 Laen sularahas: arvelduskrediidid, osamaksed jne.
 Laen dokumendivormis: akreditiivid, garantiid, võlakirjad, väärtpaberid, kindlustusvõtjate kohustused, pangatähtede väljaandmine ja pangatšekid ning muud bilansivälised tehingud
 Finantseerimisasutuste suhted
 Sularaha juhtimine
 Riigikassa juhtimine
 Erakapitali rahastamine
 Maksete töötlemine telegraafiülekandega, EFTPOSi, internetipanganduse või muude makseviisidega.

Kommertslaenud tagatisena 
Kõik kommertspanganduse laenud, olenemata konkreetsest pangatoote tüübist, peavad olema "tagatisega" või "tagatiseta".

Tagatisega laen 
Tagatisega laen on laen, milles laenuvõtja lubab laenu tagatiseks mõnda vara (nt auto või kinnisvara), mis tagab võlausaldajale võlgnetava tagatise. Seega on võlg tagatud tagatise vastu – laenusaaja võlgneb vaikimisi võlausaldajale tagatiseks kasutatud vara ja võib seda müüa, et taastada osa või kogu laenusaajale laenuks antud summa, näiteks võib võlausaldaja keelustada tagatise algsele omanikule tema õigused vara suhtes. Kui tagatise müügiga ei teenita piisavalt raha võlgade katteks, võib võlausaldaja sageli laenusaajale ülejäänud summa kohta teha puudujäägiotsuse. Tagatisega laenude vastand on tagatiseta laen, mis ei ole seotud konkreetse varaobjektiga ja selle asemel võib võlausaldaja rahuldada võlga laenuvõtja asemel laenuvõtja tagatise ja laenuvõtja vastu.

Tagatiseta laen 
Tagatiseta laenud on rahalised laenud, mis ei ole tagatud laenuvõtja varadele (tagatis ei ole kaasatud). Suurte ettevõtete jaoks on väikeettevõtete tagatiseta laenud just näiteks krediitkaardid ja krediidiliinid. Need võivad olla finantseerimisasutustelt kättesaadavad mitmesuguste kujunduste või turustuspakettidena, näiteks: 
 panga arvelduskrediit, 
 ettevõtete võlakirjad, 
 krediitkaardivõlg, 
 krediidivõimalused või krediidiliimiidid.

Viited 

Pangad
Lizumsi vald

Lizumsi vald (läti keeles Lizuma pagasts, latgali keeles Lyzuma pogosts) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Druviena, Lejasciemsi, Ranka ja Tirza vallaga.

Valla pindala on 108 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1417 inimest. Valla keskus on Lizumsi küla, vallavanemaks on  Aigars Uģis.

Ajalugu 

Esimese maailmasõja eel asus praeguse valla alal Lizumsi mõis. Aastal 1935 oli valla pindala 119 km² ja seal oli 1791 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Lizumsi ja Velēna külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. 

Aastal 1951 liideti Lizumsi külanõukoguga likvideeritav Velēna külanõukogu, aastal 1960 aga Sinole külanõukogu kolhoosi «Spars»  maad. Aastal 1977 liideti külanõukoguga veel osa likvideeritavast Sinole külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

Loodus 

Suurimad jõed on Koiva jõgi ja selle lisajõgi Tirza. Enamik valda asub Vidzeme kõrgustikul, põhjaosa jääb aga Tālava madalikule. Kõrgeim koht on Pereškalns (182,1 m).

Looduskaitse all on kolm Lizumsi mõisa pargis kasvavat põlist tammepuud.

Kaitstavad mälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Velēna kirik ja selle orel, Lizumsi mõisa peahoone ja tallid, Uriekste linnamägi ja Brīvzemnieki muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu. Kohaliku kaitse all on Velēna vesiveski, Velēna kiriku altar, kantsel ja orelirõdu, Lizumsi mõisa hoonetekompleks (sealhulgas park, ait, aedniku maja ja kaks teenijate maja), Brici keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas ja Pietiņi muinaskalmed.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 1268 lätlast, 57 venelast, 12 valgevenelast, 16 ukrainlast, 28 poolakat ja 15 leedulast. 

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Valla kodulehekülg (läti keeles)

Läti vallad
Gulbene piirkond
Vigurlend

Vigurlend ehk aerobaatika on tavaliseks lennuks mittenõutav manööverdamine ja kujundite moodustamine õhus, mille juures lennuk (kaasajal ka helikopter) pöördub osaliselt või täielikult ühe oma telje ümber. (Meenutame, ruumis on kolm telge).

Vigurlennuks võiks üldiselt nimetada igat manöövrit peale hariliku lennu (pöörangud, viraažid, maandumised). Vigurlennu eesmärk on lenduri ruumitaju treenimine ja lennuki lennuvõimekuse tundmaõppimine. 
Eristatakse lihtsaid, keerukaid ja ülikeerukaid vigurlennu elemente: 
Lihtsad elemendid: viirang, kaheksa, spiraal, libistus, pikee/äkktõus kuni 45°. 
Keerukad elemendid: lahingpöörang, ületiiva pöörang, kiirkeeris, sõlm, immelmann, püstpööre, pööris, pikee/tõus üle 45°. 
Ülikeerukad elemendid: juhitav keeris, keerisviirang, püstkaheksa, jne.

Sooritatakse ka paaris- ja rühmavigurlende. Vigurlend on ka üks lennuspordi aladest, samuti sõjaväelenduri üks tähtis oskus.

Vigurlennus esitatakse sageli äärmuslikke lennuasendeid, -manöövreid ja -kiiruseid, samuti üksteisele äärmuslikult lähestiku lendavate lennukite suuremate rühmade keerukaid kujundeid lennupidudel.

Viited

Lennundus
Meelelahutus
Katrin Aasmaa

Katrin Aasmaa (sündinud 27. mail 1995) on Eesti moekunstnik ja stilist.

Haridus

Ta on lõpetanud Tallinna Saksa Gümnaasiumi kuldmedaliga 2014. aastal. 

2014. aastal astus Eesti Kunstiakadeemiasse moedisaini erialale, 2016. aastal oli vahetusüliõpilane Rootsis (Konstfack, University College of Arts, Crafts and Design Stockholm). 2018. aastal lõpetas ta Eesti Kunstiakadeemia bakalaureusekraadiga. Tema praktikajuhendajad on olnud Aldo Järvsoo ja Xenia Joost.

Töö
Aasmaa töötab moedisainerina oma ateljees. Ta on stilistina aidanud kujundada Eesti ajakirjade moeseeriaid ning on tänavamoe rubriigi toimetaja ajakirjas Säde. Tegutsenud ka moeetenduste stilistina, moekonsultandi ja väljapaneku spetsialistina.

Katrin Aasmaa loomingut esindavad Levi Design Shop ja veebipood katrinaasmaa.com/shop.

Looming ja saavutused

Ta on esitlenud Tallinn Fashion Weekil järgmisi autorikollektsioone:
 2016 "Pää Tegeminõ"
 2017 "Bomchic"
 2018 "Brat Nadezhda"

2018. aastal pälvis Katrin Aasmaa Tallinn Fashion Weekil Hõbenõela auhinna. 

2019. aastal võitis ta konkursi ERKI Moeshow kollektsiooniga "Prosta kapusta".

Viited

Välislingid
 Katrin Aasmaa koduleht
 "Tallinn Fashion Week 2016: Katrin Aasmaa", Anne & Stiil, 26. märts 2016
 Kristina Herodes, "Moenädala kümme eredamat hetke", Postimees, 28. märts 2016 
 "TFW 2017 / Katrin Aasmaa toob Keskturu tänavastiili otse moelavale", Postimees, 28. september 2017
 Kristina Herodes, Mihkel Maripuu. Arteri suur intervjuu: moelooja Katrin Aasmaa, kes tegi Nublule karvased dressid. Sobranna.elu24.ee (esmaallikas Postimees/Arter), 2. november 2018

Eesti moekunstnikud
Sündinud 1995
Amgen

Amgen Inc. (endise nimega Applied Molecular Genetics Inc.) on Ameerika biotehnoloogia ettevõte, mis toodab ravimeid.

Ameerika Ühendriikide ettevõtted
Ravimitööstuse ettevõtted
NASDAQile noteeritud ettevõtted
Pier Carlo Padoan

Pier Carlo Padoan (sündinud 19. jaanuaril 1950 Roomas) on Itaalia ökonomist ja poliitik, ta on aastast 2018 Demokraatliku Partei liige. Ta on 24. veebruarist 2014 Itaalia rahandusminister.

Ta sündis aastal 1950 Roomas. Ta lõpetas Rooma Sapienza Ülikooli majanduse alal.

24. veebruarist 2014 on ta Itaalia rahandusminister.

Isiklikku 
Ta on abielus ja kahe lapse isa.

Itaalia poliitikud
Sündinud 1950
Olev Saluveer

Olev Saluveer (sündinud 24. märtsil 1949) on Eesti õpetaja ja koolijuht.

Ta lõpetas 1964. aastal Orava Kooli, 1967. aastal Nõo Keskkooli ja 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna matemaatik-matemaatikaõpetajana. 

Ta on töötanud matemaatikaõpetajana Puurmani Gümnaasiumis ja Tartu Teeninduskooli direktorina. 2002. aastast juhib ta Ülenurme Gümnaasiumi. Tema eestvedamisel on gümnaasium osalenud rahvusvahelise Pierre de Coubertini noortefoorumi töös.

Liikmesus
Lions Club
Eesti Kutseõppe Edendamise Ühing

Välislingid
Peeter Ernits "Õpetajate palk paigal, eelised kadunud" Maaleht, 01.03.2012
"Mis toimub? Vastab Ülenurme gümnaasiumi direktor Olev Saluveer" Õpetajate Leht, 18.08.2017 

Eesti õpetajad
Eesti koolijuhid
Nõo Reaalgümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonna vilistlased
Sündinud 1949
Ranka vald

Ranka vald (läti keeles Rankas pagasts, latgali keeles Rankys pogosts) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lizumsi, Lejasciemsi ja Druviena vallaga, samuti ka Smiltene piirkonna Variņi ja Drusti vallaga ning Cēsise piirkonna Jaunpiebalga vallaga.

Valla pindala on 184 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1408 inimest. Aastal 2011 elas vallas 1355 lätlast, 50 venelast, 8 valgevenelast, 2 ukrainlast, 7 poolakat ja 1 leedulane. Valla keskus on Ranka küla, vallavanemaks on Māris Jansons.

Ajalugu 

Aastal 1935 oli valla pindala 188,92 km² ja seal oli 3213 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Rēveļi, Azanda ja Ranka külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Ranka külanõukoguga likvideeritavad Rēveļi ja Azanda külanõukogud. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

Loodus 

Vald asub Vidzeme kõrgustikul. Kõrgeim koht asub valla lõunaosas (234,6 m). Suurimad jõed on Koiva jõgi ja selle lisajõed Palsa ning Vizla.

Looduskaitse all on Rutkaviņase allikad, Dārzi tamm, Mūsi tamm ja veel paar nimetut põlispuud. Valla  põhjaosa jääb osaliselt Lielais purvsi (Suursoo) kaitsealale.

Kaitstavad mälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ranka mõisakompleks ja selle häärber, Struve kaare Ranka geodeetiline punkt, Kaudži linnamägi, Silaješki linnamägi ehk Kuradimägi ja Sejatase muinaskalmed ehk Krakaliņš. 

Kohaliku kaitse all on Ranka valla Jelizaveta kool (tänapäeval  Rēveļi põhikool), Ranka mõisa mõisavalitseja ja aedniku maja, kaks teenijatemaja ning majandushoov, Ranka kalmistu kabel, Ranka valla Lutheri kool (tänapäeval Ranka põhikool), Lācītese vesiveski ja selle juures asuv tall, Pāpani keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas, Veczīladži keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas, Kalnakaudzese muinaskalmed ehk Surnuküngas, Ranka keskaegse kiriku ase ja Branti muinaskalmed.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 1355 lätlast, 50 venelast, 8 valgevenelast, 2 ukrainlast, 7 poolakat ja 1 leedulane. 

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

 Valla kodulehekülg (läti keeles)

Läti vallad
Gulbene piirkond