joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Sergei Upkin

Sergei Upkin (sündinud 30. märtsil 1981) on Eesti balletitantsija, Rahvusooperi Estonia balletitrupi esitantsija.

Haridus 
1999 lõpetas ta Peterburi Vaganova-nimelise Balletiakadeemia.

Töökäik 
 1999–2005 Eesti Rahvusballett
 2005–2007 Berliini Staatsballett
 2008–... Eesti Rahvusballett

Balletirolle 
 Des Grieux – MacMillani "Manon"
 Lescatut – MacMillani "Manon"
 Othello – Kesleri "Othello"
 Franz – Delibesi Coppelia
 d'Artagnan – Nixoni "Kolm musketäri"
 Ninatark – Harangozo "Lumivalgeke ja 7 pöialpossi"
 Nathanael – Delibesi/Bigonzetti "Coppelia"
 Romeo – Prokofjevi "Romeo ja Julia"
 Desire ja Sinilind – Tšaikovski "Uinuv kaunitar"
 Pähklipureja-prints – Tšaikovski "Pähklipureja"
 Dr Falke – Hyndi "Rosalinde"
 Basilio – Minkuse "Don Qoijote"
 Prints – Prokofjevi "Tuhkatriinu"
 Paride – Cannito "Cassandra"
 Zborovski – Edur/Aints "Modigliani – neetud kunstnik"

Tunnustused 
 1998 Peterburi rahvusvahelise balletikonkursi "Vaganova Prix" laureaat
 2000 Tallinnas rahvusvahelise noorte balletitantsijate võistluse "Fouette" I koht
 2000 Permis "Arabesk-2000" kuldmedal ja Mihhail Barõšnikovi nimeline preemia
 2000, 2001, 2002 Philip Morrise tantsuauhind
 2001 Helsingi rahvusvahelisel balletivõistlusel II koht
 2002 Jacksonis USA rahvusvahelisel balletivõistlusel koos Eve Andrega parima paari eripreemia
 2003 Premio Roma I koht
 2004 Eesti Teatriliidu balletiauhind (koos Luana Georgiga)
 2010 ERGO tantsuauhind
 2010 Eesti Kutseliste Tantsijate Loomeliidu preemia 
2015 Eesti Teatriliidu balletiauhind

Välislingid
Tiit Tuumalu. Upkin jätab hüvasti, et siirduda Berliini – nukrus hinges, Postimees, 9. juuni 2005
Alice Laanemägi. Persona grata. Sergei Upkin, Teater. Muusika. Kino, 12/2012

Estonia teatri balletitantsijad
Sündinud 1981
Württembergi kuurvürstkond

Württembergi kuurvürstkond (saksa Kurfürstentum Württemberg) oli Saksa-Rooma riigi osariik Reini paremkaldal. Aastal 1803 ülendas Napoleon hertsogkonna Saksa-Rooma riigi Württembergi kuurvürstkonnaks, kuid siis, kui ta aastal 1806 keisririigi kaotas, ülendati kuurvürstkond Württembergi kuningriigiks.

Ajalugu 

Friedrich II, vürst, kelle eeskujuks oli Friedrich Suur, võttis osa sõjast Prantsuse esimese vabariigi vastu, trotsides oma rahva soove. Kui prantslased taas kord tungisid riiki ja rüüstasid maa, põgenes ta Erlangenisse, kuhu ta jäi kuni Lunéville'i rahu sõlmimiseni aastal 1801. Järgnenud Saksamaa mediatisatsiooni käigus Prantsusmaaga märtsis 1802 sõlmitud lepingu kohaselt loovutas ta oma valdusi Reini vasakkaldal, saades vastutasuks 9 vaba riigilinna, nende seas Reutlingen ja Heilbronn, ning muid territooriume, kokku umbes 2200 km2 ja umbes 124 000 asukat.

Aastal 1803 võttis ta Napoleonilt vastu kuurvürsti tiitli. Need uued ringkonnad olid eraldi ja mitte Württembergi hertsogkonnaga liidetud. Neid tunti kui Uus-Württemberg ja neid valitseti ilma Maapäevata.

Aastal 1805 haaras Württemberg relvad Prantsuse esimese keisririigi poolel ja Pressburgi rahuga detsembris 1805 sai kuurvürst erinevaid Ees-Austria valdusi Švaabi ringkonnas ja teisi naabermaid. 1. jaanuaril 1806 omandas Friedrich tiitli Württembergi kuningas. Friedrich tühistas põhiseaduse ning ühendas vana ja uue Württembergi. Seejärel võttis ta kiriku vara riigi kontrolli alla. Ta ühines ka Reini Liiduga ja sai veel territooriumi.

Saksamaa ajaloolised riigid
Württemberg
Õvi kivikülv

Õvi kivikülv on kivikülv Tartu maakonnas Tartu vallas. 

Kivikülvi moodustavad ala lõunaosas 1–1,5 m läbimõõduga ja põhjaosas enamasti alla 0,5 m läbimõõduga rahnud.

Aastal 1964 võeti kivikülv kaitse alla (Õvi kivikülvi kaitseala; pindala 8 ha).

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Tartu vald
Võhma kivikülv

Võhma kivikülv on kivikülv Saare maakonnas Saaremaa vallas. 

Aastal 1959 võeti kivikülv kaitse alla: Võhma kivikülvi kaitseala (pindala 109 ha).

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Saaremaa vald
Kriimani mõis

Kriimani mõis (saksa keeles Brinkenhof) oli rüütlimõis Võnnu kihelkonnas Tartumaal. Tänapäeval jääb mõisasüda Kastre valda.

Ajalugu
Kohta on esmakordselt mainitud 1582. aastal kui Dietrich Brinckeni mõisat (Dwor Dytrycha Brynka, 1584 Brynkow, 1588 Brink Moyze, 1591 Folwark Brynk Moyza). Mõisa saksakeelne nimi Brinkenhof ongi tuletatud selle perekonna järgi. 1640. aastal müüs Martin Brincken mõisa Dietrich Riegemannile. Riegemannide valduses oli mõis Rootsi ajal ning nende nimest tuleneb mõisa eestikeelne nimi (teadaolevalt esmakordselt eesti keeles mainitud aastal 1715 Rimanni mõisana). Pärast Põhjasõda on mõisa omanikeks olnud Kawerid, Gavelid, Boettigerid, Rosenid, Blanckenhagenid ja Strykid. 1882. aastal ostis Strykidelt Kriimani mõisa Ahja mõisnik Alexander von Brasch, kelle pärijatelt omandas selle 1909. aastal parun Hans von Tiesenhausen. Hans von Tiesenhausen müüs mõisa 1916. aastal Tallinna kodanik Selma Eldringile, kellelt see võõrandati Eesti Vabariigi maareformi käigus. 

Vabadussõja järel tükeldati Kriimani mõisa maad asundustaludeks ning jagati paljude tol ajal mõisas töötanud tööliste ja moonakate vahel. Nii pandi alus Kriimani järve ja mõisat ümbritsevale külale (Variku, Hallika, Oru, Kalda, Savikoja jne asundustalud). Kriimani mõisasüda aga anti Vabadussõjas Eesti riigile osutatud teenete eest 1921. aastal sanitaar-kindralmajor Aleksander Paldrokile. 1935. aastal ostis mõisa Tartu suurärimees Karl Jänes.

Mõisaansambel
Mõisasüda asub Kriimani järve kaldal. Ühekorruseline puidust peahoone oli kasutusel valla sotsiaalmajana, viimased aastad on seisnud tühjalt. Enamik kõrvalhooneid on hävinud või tundmatuseni ümber ehitatud. Mõisas tegutseb Kastre vallavalitsuse nõusolekul Kriimani Küla Selts, kes on mõisa juurde paigaldanud ka mõisa ajalugu kirjeldava infotahvli.

Kriimani mõisa juurde kuulusid Kulkna ja Roiu karjamõis.

Viited

Kirjandus
EAA, f. 1363. Kriimani mõis.
Maiste, Juhan. Nutt, Nele. Tartumaa mõisad. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 41.

Välislingid
Kriimani mõis Mõisate ülevaated (1976-1978)
Kus oli õiglus ehk Kriimani mõisa võõrandamise lugu, Eesti Elu, 25. august 2014.
https://tartu.postimees.ee/4216647/kulaselts-rookis-kriimani-moisa, Tartu Postimees, 21. august 2017.
https://tartu.postimees.ee/6136949/kriimani-moisa-talgud-piknik-ja-pingid-liidavad-kularahvast, Tartu Postimees, 20. august 2018.

Tartumaa mõisad
Kastre vald
Moses Blah

Moses Zeh Blah (18. aprill 1947 – 1. aprill 2013) oli Libeeria poliitik ja diplomaat.

24. juulist 2000 kuni 11. augustini 2003 oli ta Libeeria asepresident ja seejärel kuni 14. oktoobrini 2003 Libeeria president. Enne seda oli ta muu hulgas Libeeria suursaadik Liibüas ja Tuneesias.

Ta kuulus Rahvuslikku Patriootlikku Parteisse.

Välislingid
 Profile: Moses Blah

Libeeria poliitikud
Libeeria diplomaadid
Sündinud 1947
Surnud 2013
Vaenlane väravas

"Vaenlane väravas" on 2001. aasta sõjafilm, mis räägib kahe snaipri omavahelisest duellist Stalingradi lahingu ajal.

Sisu

Vassili Zaitsev on Nõukogude snaiper, kes on kuulsaks saanud oma täpse silma pärast. Stalingradi lahingus hakkab vaenlast Vassili tegutsemine häirima ja Zaitsevit kutsutakse hävitama sakslaste parim snaiper major König. Kahe mehe vahel algab halastamatu duell, kus ellu saab jääda ainult üks.

Osatäitjad

 Jude Law – Vassili Zaitsev
 Joseph Fiennes – Komissar Danilov
 Rachel Weisz – Tania Tšernova
 Bob Hoskins – Nikita Krušev
 Ed Harris – Major Erwin König
 Ron Perlman – Koulikov
 Eva Mattes – Ema Filipov
 Gabriel Thomson – Saša Filipov
 Matthias Habich – Kindral Friedrich Paulus
 Sophie Rois – Ljudmilla
 Ivan Shvedoff – Volodja
 Mario Bandi – Anton
 Mihhail Matvejev – vanaisa

2001. aasta filmid
Kanderakett

Kanderakett on rakett, mida kasutatakse lasti toimetamiseks Maa pealt maailmaruumi. Kanderakett tõuseb õhku kosmodroomil olevalt stardiplatvormilt. Tavaliselt on lastiks orbiidile viidav tehiskaaslane, kuid kosmoselennud võivad olla ka suborbitaalsed või sellised, mis võimaldavad kosmoselaeval lahkuda Maa orbiidilt.

Kanderakettidel, eriti orbitaalsetel, on kaks kuni neli astet. Astmetel on tavaliselt oma kütusepaak ja mootor ning tühjaks saanud astmed visatakse kanderaketi küljest ära.

Kanderakettide liigid

Ühekordselt kasutatavad kanderaketid on mõeldud ainult üks kord lasti orbiidile viima ning võivad atmosfääri sisenedes hävida. Mitmekordselt kasutatavad kanderaketid on projekteeritud nii, et neid oleks võimalik pärast lendu taastada ning järgmistel lendudel uuesti kasutada. Praegu on ainus kanderakett, mis on sisaldanud mitu korda kasutatavaid osi, kosmoselennuk Space Shuttle. SpaceX töötab välja mitmekordselt kasutatavaid rakette Falcon 9 ja Falcon Heavy ning on teinud ka oma esimesed lennud. Mitteraketipõhised kosmoselennuviisid on ikka veel planeerimisjärgus.

Kanderakette kategoriseeritakse ka orbiidile toimetatava kasuliku lasti kaalu järgi. Näiteks rakett Proton suudab Maa-lähedasele orbiidile tõsta 22 000 kg. Neid võib liikidesse jagada ka astmete arvu järgi. Edukalt on lennutatud kuni viie astmelisi rakette ja on ka mitmeid kavandeid ühe astmega orbiidile jõudvatest sõidukitest. Kanderakettide küljes kasutatakse ka tihti lisarakette, mis võimaldavad rohkem lasti orbiidile viia.

Teised tihti mainitud parameetrid on kasutaja ja valmistaja. Näiteks Euroopa Kosmoseagentuur vastutab Ariane 5 raketi eest. Paljusid kanderakette peetakse ajalooliselt sarnasteks varasemate rakettidega, näiteks Ariane raketiseeria uusim rakett on Ariane 5.

Vaata ka
Suure kandevõimega kanderakett

Viited
AS Giga

AS Giga on Tartu ettevõte, mis tegutseb soojusmajanduses, kaubanduses, kulinaarias ja turbatootmises ning osutab soojusmajandusele ka ehitus- ja transporditeenust.

Giga rajati 1988. aastal väikeettevõttena, eesmärgiga viia Tartu söekatlamajadelt üle tsentraalsele küttele. Giga kaudu erastas ettevõtja Tiit Veeber Tartu soojusmajanduse ning kaasajastas seda Maailmapanga laenude abil. Hiljem on Giga tegutsenud ka muudes valdkondades, sh hallanud Riia mäel asuvat kauplust Tartu.

2013. aasta alguses oli ASis Giga 84 töötajat. AS-il oli üks omanik, selle nõukogu oli kolme- ja juhatus üheliikmeline.

ASile Giga kuulus 40% ettevõttest Fortum Tartu. 2020. aasta suvel müüdi vähemusosalus Soome energeetikafirma Fortum tütarfirmale Fortum Power and Heat Oy, kes sai sellega ettevõttes täisosaluse.

Tunnustus 
 2012 Tartu Kultuurikandja aunimetus (kultuurisõbralik ettevõte)

Viited

Välislingid
 "Fortumist ja AS-st Giga" Fortum Tartu kodulehel
 Aita Ottas "Giga sai kirja kahelt Tartu linnavalitsuselt" Postimees, 29. aprill 1997
 Nils Niitra "Tartu soojatootja võlgneb maksuametile 1,6 miljonit" EPL, 4. juuni 1996
 Raimu Hanson "Korstendest tuleb nii suitsu kui ka lugusid" Postimees, 22. veebruar 2011

Tartu ettevõtted
Eesti energeetikaettevõtted‎
Kuninglik Taani Kunstiakadeemia

Kuninglik Taani Kunstiakadeemia (taani Det Kongelige Danske Kunstakademi) on kunstikõrgkool Taanis Kopenhaagenis. Asub Charlottenborgis Kongens Nytorvil.

Akadeemia asutas taani arhitekt Nicolai Eigtved 1754. aastal. See avati kingitusena kuningas Frederik V 31. sünnipäeval, 31. märtsil 1754. 

Aastani 1771 kandis nime Det Kongelige Danske Skildre-, Billedhugger- og Bygnings-Academie i Kiøbenhavn. Aastatel 1771–1814 kandis nime Maler-, Billedhugger- og Bygnings-Academiet, seejärel nimetati ümber Kuninglikuks Kaunite Kunstide Akadeemiaks (taani Det Kongelige Akademi for de Skønne Kunster). Praegust nime kannab 1968. aastast.

Akadeemial on kolm allüksust:
Kuninglik Taani kujutava kunsti kool
Kuninglik Taani arhitektuuri, disaini ja konserveerimise kool (asutati 2. juunil 2011, kui liideti disaini, arhitektuuri ja konserveerimise kool)
Kuninglik Taani kaunite kunstide akadeemia

Kuninglik kunstiakadeemia kuulub kunstikõrghariduse koostöövõrgustikku KUNO ning on Eesti Kunstiakadeemia partner mitmetes projektides ja õppejõudude ja üliõpilasvahetuse kaudu. 

Õppeasutuse eesmärk on õpetada loovaid kunste ja teostada uurimusi. See kuulub Taani kultuuriministeeriumi alla.

Akadeemia direktorid läbi aegade 

Aastast 1974 on iga akadeemia allüksusel oma direktor.

Akadeemia antavad auhinnad 
C. F. Hanseni medal
Thorvaldseni medal
Eckersbergi medal
Thorvald Bindesbølli medal
N. L. Høyeni medal

Välislingid 
Koduleht

Taani ülikoolid
Kunstiakadeemiad
Montgomery maakond (Maryland)

Montgomery maakond (Montgomery County) on maakond USA-s Marylandi osariigis.

Maakonna halduskeskus on Rockville. Suurim linn on Germantown.

Maakonna pindala on 1313 km². Veepindala on 31 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 971 777. Aastal 2000 oli elanike arv 873 341.

Naabermaakonnad 
 Fredericki maakond (loodes)
 Howardi maakond (kirdes)
 Prints George'i maakond (edelas)
 Washington (lõunas)
 Loudoni maakond (läänes)
 Fairfaxi maakond, Virginia (edelas)

Ajalugu 
Montgomery maakond moodustati 1776. aastal Fredericki, Prints George'i ja Charlesi maakonna osadest. Maakond sai nime Ameerika iseseisvussõja ohvitseri Lord Botetourti järgi.

Kaitsealad 
 George Washington Memorial Parkway (osa)

Viited

Välislingid 
 Montgomery maakonna koduleht (inglise keeles)

Marylandi maakonnad
Gilbert Bécaud

Gilbert Bécaud [žilb'eer bek'o] (sünninimi François Silly; 24. oktoober 1927 Toulon – 18. detsember 2001 Pariis) oli prantsuse laulja, helilooja, pianist ja näitleja. Tema tuntumad hitid on "Nathalie" ja "Et maintenant".

Gilbert Bécaud suri kopsuvähki. Ta on maetud Père-Lachaise'i kalmistule.

Viited

Välislingid
 
 Gilbert Bécaud' fännileht

Prantsuse lauljad
Sündinud 1927
Surnud 2001
Udria kivikülv

Udria kivikülv (ka: Utria kivikülv) on kivikülv Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas.
 
Kivikülvi tähelepanuväärseim osa jääb 0,7-hektarilisele alale (pikkus 450 m ja keskmine laius 15 m). Kohati on kivikülv nii tihe, et moodustab lausalise kividest sillutise. Kivide keskmine kõrgus on u 0,6 m, suurimatel u 2 m.

Viited

Välislingid
Ürglooduse objekt: Utria kivikülv Sissekanne Eesti Looduse Infosüsteemis

Eesti rändrahnud
Narva-Jõesuu linn
Clevelandi maakond (Põhja-Carolina)

Clevelandi maakond (Cleveland County) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis.

Maakonna halduskeskus on Shelby.

Maakonna pindala on 1215 km². Veepindala on 10 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 98 078. Aastal 2000 oli elanike arv 96 287.

Naabermaakonnad 
 Burke'i maakond (põhjas)
 Lincolni maakond (idas ja kirdes)
 Gastoni maakond (idas ja kagus)
 Yorki maakond (Lõuna-Carolina) (kagus)
 Cherokee maakond (lõunas)
 Rutherfordi maakond (läänes)

Ajalugu 
Clevelandi maakond moodustati 1841. aastal Lincolni maakonna osadest. Maakond sai nime Ameerika iseseisvussõja koloneli Benjamin Clevelandi järgi.

Viited

Välislingid 
 Clevelandi maakonna koduleht (inglise keeles)

Põhja-Carolina maakonnad
Nicolás Maduro

Nicolás Maduro Moros (sündinud 23. novembril 1962 Caracases) on Venezuela poliitik, alates 5. märtsist 2013 Venezuela president.

Ta on Venezuela Ühinenud Sotsialistliku Partei liige.

Nicolás Maduro töötas bussijuhina ja oli seejärel ametiühinguaktivist. Aastal 2000 valiti ta parlamenti. 9. augustist 2006 kuni 15. jaanuarini 2013 oli ta välisminister ja 13. oktoobrist 2012 kuni 5. märtsini 2013 asepresident. 

Pärast Hugo Cháveze surma 5. märtsil 2013 sai Maduro presidendi kohusetäitjaks ning 14. aprillil 2013 toimunud valimistel valiti ta 50,75 protsendiga häältest presidendiks. Tema valitsusajal on riik kogenud Venezuelas pretsedenditut majanduskriisi. 

Venezuela presidendid
Välisministrid
Sündinud 1962
Lesta kivi

Lesta kivi on looduskaitsealune rahn Tallinnas Kakumäel Vabaõhumuuseumi tee ääres. 

Lesta kivi on järskude külgede ja lameda, ebatasase laega kõva roosakas-helehall pegmatiitrahn, mille pikkus on 4,8 meetrit, laius 3,9 meetrit, kõrgus 2,2 meetrit ja ümbermõõt 13,4 meetrit. Rahn eendub tugevasti läände, selle lagi on kumer ja ebatasane. Osa rahnust on maapinnast allpool.

Viited

Välislingid 
 

Kaitstavad looduse üksikobjektid
Tallinna geograafia‎
Haabersti linnaosa
Eemil Nestor Setälä

Eemil Nestor Setälä (27. veebruar 1864 Kokemäki – 8. veebruar 1935 Helsingi) oli soome keeleteadlane ja folklorist ning poliitik.

Setälä oli Helsingi ülikooli soome keele ja kirjanduse professor aastatel 1893–1929, Turu ülikooli kantsler aastast 1926 alates ja enda asutatud uurimisasutuse Suomen suku juhataja aastast 1930 alates. Setälä on märgatavalt kujundanud soome-ugri keelte uurimist ja Soome kultuuri- ja keelepoliitikat.

Poliitikas esindas ta kõigepealt noorsoomlaste erakonda ja hiljem Rahvuslikku Koonderakonda. Setälä oli mitut puhku Soome haridusminister. Aastal 1917 oli Setälä lühikest aega Soome senati majandusosakonna aseesimees ja Svinhufvudi senati liikmena on ta väidetavalt kirjutanud suure osa Soome iseseisvusdeklaratsiooni tekstist.

Setälä on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

Soome keeleteadlased
Soome poliitikud
Helsingi ülikooli professorid
Tartu ülikooli audoktorid
Sündinud 1864
Surnud 1935
Edgecombe'i maakond

Edgecombe'i maakond (Edgecombe County) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis.

Maakonna halduskeskus on Tarboro.

Maakonna pindala on 1313 km². Veepindala on 5 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 56 552. Aastal 2000 oli elanikke 55 606.

Naabermaakonnad 
 Halifaxi maakond (kirdes)
 Martini maakond (idas)
 Pitt' maakond (kagus)
 Wilsoni maakond (edelas)
 Nashi maakond (loodes)

Ajalugu 
Edgecombe'i maakond moodustati 4. aprill 1741 Bertie maakonna osadest. Maakond on nime saanud Briti poliitiku Richard Edgcumbe'i järgi.

Viited

Välislingid 
 Edgecombe'i maakonna koduleht (inglise keeles)

Põhja-Carolina maakonnad
Nashi maakond

Nashi maakond (Nash County) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis.

Maakonna halduskeskus on Nashville.

Maakonna pindala on 1406 km². Veepindala on 5 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 95 840. Aastal 2000 oli elanike arv 87 420.

Naabermaakonnad 
 Halifaxi maakond (põhjas)
 Edgecombe'i maakond (idas)
 Wilsoni maakond (lõunas)
 Johnstoni maakond (edelas)
 Franklini maakond (läänes)
 Wake'i maakond (edelas)

Ajalugu 
Nashi maakond moodustati 15. novembril 1777. aastal Edgecombe'i maakonna osast. Maakond sai nime brigaadikindrali Francis Nashi järgi, kes suri Ameerika iseseisvussõjas.

Viited

Välislingid 
 Edgecombe'i maakonna koduleht (inglise keeles)

Põhja-Carolina maakonnad
Baltimore'i maakond

Baltimore'i maakond (Baltimore County) on maakond USA-s Marylandi osariigis.

Maakonna halduskeskus on Towson.

Maakonna pindala on 1766 km². Veepindala on 216 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 805 029. Aastal 2000 oli elanike arv 754 292.

Naabermaakonnad 
 Yorki maakond (põhjas)
 Carrolli maakond (läänes)
 Harfordi maakond (idas)
 Anne Arundeli maakond (lõunas)
 Howardi maakond (edelas)
 Baltimore'i linn (lõunas)

Ajalugu 
Baltimore'i maakond moodustati 1659. aastal. Maakond sai nime iirimaa aadelkonna Baron Baltimore'i järgi.

Viited

Välislingid 
 Baltimore'i maakonna koduleht (inglise keeles)

Marylandi maakonnad
Middlesexi maakond (Massachusetts)

Middlesexi maakond (Middlesex County) on maakond USA-s Massachusettsi osariigis.

Maakonna halduskeskused on Cambridge ja Lowell.

Maakonna pindala on 2195 km². Veepindala on 62 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1 503 085. Aastal 2000 oli elanike arv 1 465 396.

Naabermaakonnad 
 Hillsborough' maakond (New Hampshire) (põhjas)
 Essexi maakond (kirdes)
 Suffolki maakond (kagus)
 Norfolki maakond (lõunas)
 Worcesteri maakond (läänes)

Ajalugu 
Middlesexi maakond moodustati 1643. aastal ja oli üks neljast esimest maakonnast Massachusettsis.

Kaitsealad 
 Assabet River National Wildlife Refuge
 Great Meadows National Wildlife Refuge
 Oxbow National Wildlife Refuge

Viited 

Massachusettsi maakonnad
Zungri

Zungri on vald Itaalias Calabria maakonnas Vibo Valentia provintsis. 

Zungri kõrgus merepinnast on keskmiselt 554 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Galerii

Viited

Välislingid

 Koduleht (itaalia keeles) 
 Info Zungri kohta (itaalia keeles)
 Zungri comuni-italiani.it saidil (itaalia keeles)
 Zungri Poro.it saidil (itaalia keeles)
 Zungri Tropea.biz saidil (itaalia keeles)

Calabria vallad
Kuressaare krahvkond

Kuressaare krahvkond oli aastatel 1648–1654 Saaremaal eksisteerinud läänivaldus.

Rootsi kuninganna Kristiina läänistas Rootsi-Taani sõja lõpetanud Brömsebro rahulepingu tingimustel Rootsi kuningriigi valdusse läinud Saaremaa 1648. aastal krahv Magnus Gabriel De la Gardiele.

Krahvkonda kuulusid Suuremõisa (Grossenhof), Torgu (Torkenhof), Lümanda (Lummada), Paju (Pajo-mois), Kärla (Kergel), Pähkla (Pechel), Mustjala (Mustel), Tiirimetsa (Tirimetz), Tagamõisa (Nemmal) ja Abruka (Abro) mõisad.

16. septembril 1648. aastal läänistati krahv Magnus Gabriel De la Gardiele ka Kuressaare linnus. 

Kuressaare krahvkond anti pärast Rootsi kuninganna Kristiina troonist loobumist 1654. aastal ja Rooma elama asumist talle elatusmaaks (rootsi keeles underhallsland). Krahv Magnus Gabriel De la Gardiele (1622–1686) anti 1661. aastal kompensatsiooniks Pärnu krahvkond.

Vaata ka
Pärnu krahvkond
Haapsalu krahvkond

Viited

Eesti ajaloolised haldusüksused
Saaremaa ajalugu
17. sajand Eestis
Jens Christian Grøndahl

Jens Christian Grøndahl (sündinud 9. novembril 1959 Lyngbys) on taani kirjanik ja esseist. Ta osaleb aktiivselt poliitilistes debattides.

Ta lõpetas 1983. aastal Taani filmikooli filmirežissöörina. Hiljem on ta töötanud kultuuriajakirja Reede kaastoimetaja ning Taani PEN-klubi asepresidendina. 

Grøndahli esikteos "Kvinden i midten" ilmus 1985. aastal, kuid rahvusvaheliselt tuntuks sai ta eelkõige romaaniga "Lucca" (1998).

Teosed 
 Kvinden i midten (1985)
 Syd for floden (1986)
 Rejsens bevægelser (1988)
 Det indre blik (1990)
 Skyggen i dit sted (1991)
 Dagene skilles (1992)
 Stilheden i glas (1993)
 Indian summer (1994)
 Tavshed i oktober (1996)
 Lucca (1998) – e.k. 2004, tõlkinud Irja Kiisküla, kirjastus Eesti Raamat
 Hjertelyd (1999)
 Virginia (2000) – e.k. 2010, tõlkinud Tiina Toomet, kirjastus Eesti Raamat
 Et andet lys (2002)
 Piazza Bucarest (2004)
 Røde hænder (2006)
 Tre skridt tilbage (2007)
 Den tid det tager (2008)
 Fire dage i marts (2008) – e.k. "Neli päeva märtsis" 2009, tõlkinud Eva Velsker, kirjastus Eesti Raamat

Tunnustus 
 1999 – Kuldne loorber (De Gyldne Laurbær) romaaniga "Lucca"  
 2007 – Prix Jean Monnet de Littérature Européenne romaaniga "Piazza Bucarest"
 2009 – Chevalier de L'ordre des Arts et des Lettres

Välislingid 
 Jens Christian Grøndahl Litteratursiden.dk

Taani kirjanikud
Sündinud 1959
Rakvere Vallimägi

Rakvere Vallimägi on kõrgendik (oos) Lääne-Viru maakonnas Rakvere linnas.

Mäe absoluutne kõrgus on 105 m ja suhteline kõrgus u 25 m. Mäe põhjaosas on termokarstilehtreid ja kruusaauke.

Vallimägi on tõenäoliselt Rakvere vanim asustatud ala, sest seal oli eestlaste linnus (Tarvanpea, hilisem Rakvere ordulinnus) juba 13. sajandi alguses.

Mägi on umbes 12-hektarilise kaitsealana 1958. aastast kaitse all.

Vallimäel asub ka Vallimäe tuuleveski.

Rakvere Vallimäe Vabaõhukeskuse renoveerimine lõppes suvel 2020. Etendused värskelt renoveeritud kontserdipaigas algasid samal suvel. Kohalik lauljanna Hälis Rünk filmis Vallimäe avamiseks video Puccini ooperiaariale “O mio babbino caro”.

Viited

Välislingid
 
 "Augustis avatakse Rakveres Vallimäe vabaõhukeskus" ERR Menu, 14. juuli 2020

Eesti künkad
Rakvere ajalugu
Vana-Antsla mõisa park

Vana-Antsla mõisa park on kaitsealune park Võru maakonnas Antsla vallas, mis ümbritseb endist Vana-Antsla mõisa.

Pargi pindala on 13,2 ha. Koos parkmetsaga 20,5 ha.

Pargi südamikku ümbritseb hobuseraua kujuliselt paisjärv (Vana-Antsla Kõvvõrjärv), millest voolab läbi Vastsekivi oja.

Vana-Antsla pargist viib ligi 2,5 km pikkune tammeallee Uue-Antsla mõisa pargini.

Ajalugu 
Park kujundati mõisa ümber 18. sajandi lõpust 19. sajandi lõpuni.

Vana-Antsla park on rajatud liigirikkana ja Antsla Sovhoostehnikumi poolt pidevalt täiendades saadi Nõukogude perioodil eriti liigirikkas dendroloogiline kollektsioon. Pargi uute liikide täiendamisega tegeles eriti tehnikumi õpetaja Leili Kuppar. Kokku on pargis esindatud 241 taksonit.

Tehnikumi reorganiseerimisega kutsekeskkooliks ning mitmete mitte agronoomiliste ametite õpetamisega kadus kooli huvi heakorrastada park. Vana-Antsla Kutsekeskkool suleti 2012. aastal. Lagunev tehnikumihoone, endine mõis ja selle juurde kuuluv park on 2014. aastast eraomandis.

Loodus 
Põhipuuliikideks on harilik pärn ja harilik tamm.

Aastatel 1999–2008 teostatud uuringute käigus leiti pargis 6 liiki nahkhiiri.

Viited

Kirjandus
Endel Kuppar, Lidya Tee."Ja voogab kuldne põld... Meie aastad Vana-Antslas 1946-1986" Väljaandja: Lidya Tee, 2013. lk 90, 440.

Välislingid

 
Vana-Antsla mõisa pargi omaniku kava

Eesti pargid
Antsla vald
Henn Kilkson

Henn Kilkson (30. detsember 1930 Tartus – 9. juuni 2019) oli eesti keemik.

Ta on õppinud Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Aastal 1944 põgenes koos vanematega Saksamaale. Aastal 1949 lõpetas Lingenis eesti gümnaasiumi. Samal aastal lahkus ta koos ülejäänud perega Saksamaalt USA-sse. Aastal 1952 lõpetas ta keemiainsenerina Colorado ülikooli. Akadeemiliselt kuulus ta EÜS-i.

Aastal 1957 kaitses ta Cornelli ülikoolis keemiadoktori kraadi. Keemiainsenerina töötas ta Wilmingtonis firma Du Pont de Nemours & Co teaduskeskuses. Ta on tegelenud kõrgtemperatuursete polümeeridega ja on osalenud terasest tugevama polümeeri (kevlari) loomisel ning on saanud mitu patenti.

Isiklikku 
Tema isa oli füüsik Ernst Kilkson, ema Salme, ja vend biofüüsik Rein Kilkson (1927–2011).

Viited

Kirjandus 
Lään, Vello 2011. Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Olion.

Eesti keemikud
Eestlased Ameerika Ühendriikides
Sündinud 1930
Surnud 2019
Lagakivi

Lagakivi (ka: Laagri rändrahn, Sassikivi) on kaitsealune rändrahn Võru maakonnas Võru vallas Illi külas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: 10,5 x 8 m, keskmine kõrgus 0,9 m, maksimaalne kõrgus 1,4 m, ümbermõõt 28,6 m. .

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Võru vald
Karl Algvere

Karl Viktor Algvere (enne eestistamist 21. septembril 1936 Karl-Viktor Alberg; ka Karl Viktor Ahlberg; 20. jaanuar 1907 Muuga – 29. märts 1973 Stockholm) oli eesti metsamees ja metsateadlane.

Ta lõpetas aastal 1925 Tallinna Reaalkooli ja aastal 1932 Tartu Ülikooli metsanduse erialal. Aastatel 1948–1949 oli ta teaduriks Syracuse'i ülikoolis USA-s, kaitses seal aastal 1950 magistritööd. Aastal 1967 kaitses Rootsi Metsandusülikoolis doktoritööd. Ta oli korporatsiooni Fraternitas Estica liige.

Ta oli aastatel 1929–1932 abimetsaülemaks Põltsamaal, aastatel 1932–1934 Amblas. Aastatel 1934–1944 oli ta metsaülemaks Permisküla, Paunkülas ja Märjamaal.

Lahkus aastal 1944 Rootsi. Aastatel 1946–1962 töötas ta Riigimetsade Valitsuses ametnikuna.  Aastatel 1946–1962 oli ta Rootsi Metsandusülikooli dotsent. Aastal 1972 pidas külalisprofessorina USA-s loenguid. Ta oli USA Teadusfondi korrespondentliige. Ta avaldas 35 teadustrükist.

Isiklikku 
Tema poeg Peep Algvere on silmaarst.

Kirjandus 
 Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011

Välislingid 
 http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1362

Eesti metsateadlased
Eesti metsaülemad
Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinde poliitikud
Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Fraternitas Estica liikmed
Eestistatud nimega inimesed
Eestlased Rootsis
Sündinud 1907
Surnud 1973
Peep Algvere

Peep Algvere (kuni 21. septembrini 1936 Peep Alberg; 15. aprill 1935 Narva – 17. jaanuar 2021) oli eestlasest silmaarst ja arstiteadlane Rootsis.

Ta lahkus koos isaga aastal 1944 Rootsi, ta lõpetas Södra Ladina gümnaasiumi ja Stockholmi Ülikooli. Ta oli korporatsiooni Fraternitas Estica liige. Kaitses aastal 1968 Karolinska Instituudis dr. med. väitekirja.

Ta töötas aastatel 1961–1968 Karolinska haigla silmakliinikus. Aastatel 1971–1972 täiendas ta ennast Bostoni Biomeditsiini Instituudis. Aastatel 1968–1996 töötas ta Karolinska Instituudis dotsendina. Aastast 1997 oli ta Linköpingi Ülikooli professor ja silmakliiniku juhataja. Ta on juurutanud uusi silmaoperatsiooni ja silmaravi meetodeid. Ta on leiutanud uusi seadmeid silmapõhjahaiguste diagnoosimiseks ja ta on avaldanud üle 150 teadustrükise.

Ta oli vitrektoomia ekspert, kinkinud Tartu Ülikoolile vastavaid seadmeid. Ta oli ühingu Svensk Förening för Vitreoretinal Kirurgi esimees ja Eesti Arstide Seltsi Rootsis esimees.

Isiklikku 
Tema isa Karl Algvere oli metsateadlane.

Kirjandus 
 Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011.

Välislingid 
 http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1363
 https://www.cfe.ee/album-esticum?show=1954#A242

Eesti oftalmoloogid
Silmaarstid
Stockholmi Ülikooli vilistlased
Korporatsioon Fraternitas Estica liikmed
Eestistatud nimega inimesed
Eestlased Rootsis
Sündinud 1935
Surnud 2021
Vello Salumets

Vello Salumets (sündinud 12. jaanuaril 1950) on eesti muusik, rokkmuusika ajaloo tutvustaja ja tõlkija.

On olnud ansambli Optimistid (1965–1969) liige. Tema kirjutatud on ansambli üks menulugusid – "Ülle" (algselt "Beautiful", 1966).

Haridus
Ta on õppinud fagotti Tallinna Muusikakoolis (1965–1968) ja Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (1972–1993).

Töö orkestrimuusikuna
1972–1994 mängis Estonia teatri orkestris.

Ansamblid
Oli ansamblite Optimistid (1965–1969), Credo (1970–1971), Kukerpillid (1972–1974), Palderjan (1975–1978), Kollektsioon (1981–1982) asutajaliige (mängis seal basskitarri ja klahvpille ning laulis).

Ta on kirjutanud üle 300 lauluteksti Eesti solistidele ja ansamblitele (sh Jaak Joala, Ivo Linna, Tarmo Pihlap, Meelis Punder, Mait Maltis, Erich Krieger, Boris Lehtlaan, Jüri Homenja, Sergei Maasin, ansamblid Karavan, Justament, Kukerpillid, Palderjan, Rock Hotel, Meie Mees, Los Amigos, Kollane Allveelaev G jt). On kuulunud ansambli Krõll koosseisu.

Rokkmuusika tutvustamine ajakirjanduses
Ta on teinud rokkmuusikat tutvustavaid saateid Kuku raadios, Eesti Raadios (sarjad "Let It Be", "Need kuumad kuuekümnendad", "Tähetund") ja Elmari raadios. Ta on avaldanud rokkmuusikat tutvustavaid artikleid ajalehtedes Noorte Hääl, Sirp ja ajakirjas Hea Laps.

Teoseid
 "Beatles : Ühe ansambli anatoomia" (Markku Koski; soome keelest tõlkinud Vello Salumets). Tallinn. Eesti Raamat, 1992. 
 "Rockrapsoodia" (autor Vello Salumets). Tallinn. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1998.
 "Rockrapsoodia. Eesti rockmuusika sünnilugu" (2. täiendatud trükk; autor Vello Salumets). Tallinn. Outlaw Music. SE&JS, 2013.
 "Fikseeritud Fix" (autor Vello Salumets). Tallinn. Kunst, 2010. 
 "Hurriganes" (Honey Aaltonen, Vesa Kontiainen, Kjell Starck; soome keelest tõlkinud Vello Salumets). Tallinn. SE&JS, 2021.
 Koostanud CD-d "Palderjan" (1999), "Rock’n’Rolli lapsed" (1999) ja "Eesti Kullafond: Palderjan" (2020).

Välislingid
 Mart Niineste, Vello Salumets: kuulsaks saades tunned end kui jumal. Läheb üle, Eesti Päevaleht, 13. märts 2010

Eesti muusikud
Eesti tõlkijad
Sündinud 1950
Eesti saatejuhid
Bristoli maakond

Bristoli maakond (Bristol County) on maakond USA-s Rhode Islandi osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Bristol.

Maakonna pindala on 117 km². Veepindala on 52 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 49 875. Aastal 2000 oli elanike arv 50 648.

Naabermaakonnad 
 Bristoli maakond (Massachusetts) (idas)
 Providence'i maakond (põhjas)
 Kenti maakond (läänes)
 Newporti maakond (lõunas)

Ajalugu 
Bristoli maakond moodustati 1747. aastal pärast piirivaidlusi Bristoli maakonnaga Massachusettsis.

Viited 

Rhode Islandi maakonnad
Nõmme Seikluspark

Nõmme seikluspark on seikluspark Tallinnas Nõmmel. See on üks Eesti seitsmest seikluspargist.

Rajad ja elemendid
Seikluspargis on 7 eri raskusastmega rada: 2 harjutusrada, roheline, sinine, punane, 2 musta ja kiirusrada. Kokku on ? erinevat silda ja elementi .

Asukoht
Seikluspargi aadress on Külmallika 15a.

Kettagolfirada
22. septembril 2012 avati Mustamäe nõlva all hüppetornide ja Raja tänava vahelisel maa-alal esimene kettagolfirada (disc golf) Tallinnas. Kettagolfiraja rajas Nõmme Seikluspark ettevõtte OÜ Matkasport toel. Nõmme kettagolfiraja algataja on Nõmme Seikluspargi instruktor Indrek Sarvin, kes harrastab ka ise kettagolfi. 2012. aastal saavutas ta Balti riikide kettagolfiturniiril amatööride klassis kolmanda koha. Sarvini hinnangul on Nõmme rada algajasõbralik, kuid pakub pinget ka kutselistele kettagolfimängijatele.

Viited

Välislingid
Seikluspargi koduleht

Nõmme linnaosa
Kettagolf
Erra jõgi

Erra jõgi (ka Uhaku jõgi, Koljala jõgi) on jõgi Ida-Virumaal, Purtse jõe vasakpoolne lisajõgi. Jõe pikkus on 20 km.

Alamjooksul esineb jõgi kohati salajõena (voolab maa all). Uhaku karstiala ja Uhaku sängi paljandid jõe alamjooksul jäävad Uhaku maastikukaitsealale. Jõe järgi on oma nime saanud ordoviitsiumi Uhaku lade.

Kirjandus
Orviku, Karl 1928. Uhaku. Kirde-Eesti karstiala stratigraafiast ja geomorfoloogiast. Tartu Ülikooli juures oleva Loodusuurijate Seltsi Aruanded 35: 199–232.

Viited

Välislingid 
 

Ida-Viru maakonna jõed
Gellerup

Gellerup on Brabrandi linnaosa, Århusi eeslinn Taanis. 

Sama nimega viidatakse ka ulatuslikule kinnisvara-arendusprojektile Gellerup Planile (taani: Gellerup Planen), mis hõlmab Toveshøj ja Gellerupi pargi (taani: Gellerupparken) elamuid. Viimane ehitati aastatel 1968–1972 elamurajooniks. Avarate korteritega korrusmajades on kokku 1776 korterit ja rajoon oli plaanitud Århusi "magalaks". Ehitati välja ka eluks vajalik taristu, kuid mingil põhjusel koht taanlasi ei köitnud. Lisaks on Gelletrupis moodulmajadest koosnev madalhoonestus ja tehnoloogiapark. 21. sajandi alguses on Gellerupis elanikke umbes 10 000. Gellerupi eripäraks on see, et kogukond koosneb peamiselt maailma eri paigust pärit immigrantidest. Inimesi on Aafrikast, Aasiast, Lähis-Ida riikidest, Tšiilist ja Jamaicalt. Gellerupis on oma idamaine turg – Bazar Vest.

Gellerupi ühenduste majas tehakse tänuväärset tööd nõustamisel, täiskasvanute elukestva õppe võimaluste loomisel ja sisserännanute integreerimisel Taani igapäevaellu. Koos käivad erinevate keelerühmade, usutunnistuste esindajad. Aafrika ja Lähis-Ida naistele pakutakse võimalust tulla koduseinte vahelt välja ning omandada mitmesuguseid praktilisi oskusi, saada koolitust, läbida tervisekontrolli. Sageli tuleb selleks enne teha tõhusat selgitustööd perekondade meeste seas. Ühenduste majas juhendavad ringide ja koolituste tööd nii taanlastest vastavate erialade spetsialistid kui Gellerupis elavate rahvuste esindajad ise. Kultuurierinevuste tutvustamiseks korraldatakse kunstinäitusi, ülevaateid koolitustel valminud toodetest, rahvusliku muusika kontserte jne.

Siin asub ka 1976. aastal sissepühitsetud kirik ning Gellerupi raamatukogu. Lisaks tavapärastele raamatukoguteenustele püütakse raamatukogus ühendada sealset kogukonda ja lahendada sotsiaalseid probleeme. Toimub nõustamine ja juhendamine, et suurendada elanike teadlikkust ja täiendada oskusi, millega Taani ühiskonnas hakkama saada. Nõustamine toimub taani, araabia, türgi, somaali, inglise ja prantsuse keeles. Kirjandust on aga veel rohkemates keeltes. Fondi komplekteeritakse teavikuid Aafrika keeltes, türgi, urdu, iraani ja muudes keeltes.

Transport 
Århusi–Gellerupi liinil sõidavad bussid 5, 16 ja 18.

Viited

Välislingid 
 Aarhus Kommune vil fra oktober tilbyde flyttehjælp til op til 10 såkaldte problemfamilier fra Gellerup og Toveshøj

Aarhus
Joseph Muscat

Joseph Muscat (sündinud 22. jaanuaril 1974) on Malta poliitik. Ta oli 11. märtsist 2013 kuni 13. jaanuarini 2020 Malta peaminister.

Ta oli 12. jaanuarini 2020 Tööpartei esimees.

Aastatel 2004–2008 oli ta Euroopa Parlamendi liige.

29. novembril 2016 käis Muscat ametlikul visiidil Eestis.

Teda on süüdistatud ulatuslikus korruptsioonis. Organized Crime and Corruption Reporting Project nimetas ta korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vallas nn 2019. aasta inimeseks.

Tema tagasiastumine peaministri kohalt oli seotud ajakirjanik Daphne Caruana Galizia mõrva ümber jätkuvate vastuolude ja skandaalidega.

Viited 

Malta peaministrid
Maltalt valitud Euroopa Parlamendi liikmed
Sündinud 1974
Ābdul Hāmid

Ābdul Hāmid (bengali keeles আব্দুল হামিদ; sündinud 1. jaanuaril 1944) on Bangladeshi poliitik, alates 24. aprillist 2013 Bangladeshi president.

Ābdul Hāmid on hariduselt jurist. 

Ta on Rahvaliiga (Awami League) liige. Aastatel 1970–2009 on ta seitsmel korral parlamenti valitud.

2009. aastast kuni presidendiks valimiseni oli ta parlamendi esimees. Pärast Jillur Rahmāni surma märtsis 2013 sai temast presidendi kohusetäitja. 22. aprillil valis parlament ta presidendiks. Ta oli ainus kandidaat.

Välislingid
 Elulugu

Bangladeshi poliitikud
Sündinud 1944
Isabel II

Isabel II (10. oktoober 1830 Madrid – 10. aprill 1904 Pariis) oli Hispaania kuninganna aastatel 1833–1868. Ta kuulus Borbónide dünastiasse.

Elulugu 
Isabel II oli kuningas Fernando VII tütar. Soovimata jätta trooni oma vennale Carlosele, lasi kuningas muuta enne surma troonipäriluskorda, mis võimaldas troonile tõusta tema tütrel Isabelil.

Kui Fernando VII 29. septembril 1833 suri ja Isabel kolmeaastasena kuningannaks sai, esitas don Carlos nõude Hispaania troonile, pannes aluse karlistide liikumisele ja algatades kuus aastat kestnud kodusõja.

Alaealise Isabeli asemel valitses aastatel 1833–1840 regendina tema ema María Cristina ja 1840–1843 kindral Baldomero Espartero. Kui Espartero 1843. aastal kukutati, lasi uus valitsus parlamendil Isabeli 13-aastasena täisealiseks kuulutada.

Ka Isabeli iseseisev valitsusaeg oli täis paleeintriige, vandenõusid, sõjaväelisi riigipöördeid, ühiskondlikke pingeid ja kodusõdasid. 1846–1849 laastas riiki teine kodusõda, 1859–1860 peeti edutu Hispaania-Maroko sõda, 1864–1866 samuti edutu Chincha saarte sõda Tšiili ja Peruu vastu.

Poliitilise ebastabiilsuse kasvades läks Isabel 30. septembril 1868 eksiili, kuigi jäi formaalselt kuningannaks edasi. Ametlikult loobus ta troonist 25. juunil 1870.

1846. aastal oli kuninganna moderaatide survel abiellunud oma sugulase Francisco de Asís de Borbóniga. Nende abielust sündis 12 last, kellest vaid 5 elasid täisealiseks. Tema pojast Alfonsost sai 1874. aastal Hispaania kuningas Alfonso XII nime all.

Hispaania monarhid
Hispaania Bourbonid
Sündinud 1830
Surnud 1904
Influentsaviirus

Influentsaviirused (ingl k Haemophilus influenzae) on Pasteurellaceae perekonda kuuluvad viirused. Nende hulka kuuluvad Haemophilus influenzae, Pfeiffer bacillus ja Bacillus influenzae.

Viiruste peremeesorganismid on nii imetajad kui linnud ja viirused parasiteerivad neil ülemiste hingamisteede limaskestades. Viirused põhjustavad patoloogiaid nii inimestel kui loomadel.

Ajalugu
Bakteri eraldas maailmas esimesena 1890. aasta influentsaepideemia ajal Robert Pfeiffer .

Filipiinide Ülikooli Meditsiini ja Kirurgia Kolledži patoloogia ja bakterioloogia osakonna 1920. aasta jaanuaris avaldatud publikatsiooni kokkuvõttes on kirjutatud nii : H. W. Wade ja C. Manalang, Fungous developmental growth forms of Bacillus Influenzae : 

KromosoomidHaemophilus influenzae oli esimene vabalt elav organism (ingl k free-living organism), kelle kromosoomistik 1995. aastal sekveneeriti.

Kliiniline meditsiin
Diagnoosi kinnitamine inimestel
Diagnoosimisel juhindutakse Eesti kaudu rahvusvahelise haiguste klassifikatsioonisüsteemi RHK-10. 
Diagnoosimisel võidakse lisaks haigusloole läbi viia ka mitmeid kliinilisi teste (kopsuröntgen, vereanalüüsid jpt). RHK-10 alusel kuulub Haemophilus influenzae tekkene kopsupõletik peatükki X: [J00-J99] Hingamiselundite haigused alampeatükki [J09-J18] gripp ja pneumoonia ehk kopsupõletik. Mida vajaduse korral täpsustatakse alamjaotistes: 

[J14] Haemophilus influenzae tekkene kopsupõletik e pneumoonia 
[P23.6] H. influenzae tekkene kaasasündinud kopsupõletik.Haemophilus influenzae põhjustab ka teisi haiguslikke seisundeid, nagu bakterveresust ja septilist artriiti, ajukelmepõletikku, kõripealisepõletikku ja Haemophilus influenzae tselluliiti jpm. Haemophilus influenzae mitmed tüved on osutunud antibiootikumiresistentseteks.

PrognoosHaemophilus influenzae tekkese kopsupõletiku korral on prognoos halb - ka ravi saadavuse korral võib sellesse surra 30% nakatunuist.

VaktsiinHaemophilus Influenzae b, tavanimetusega Hib, vastu (ka kompleksvaktsiinidena) vaktsineeritakse USAs lapsi immuniseerimiskava raames.

Vaata ka
Viirused
Bakterid
Geenid
Vaktsineerimine

 Viited 

 kliinik.ee: Loodi keskkõrvapõletiku vastane vaktsiin

 Kasutatud kirjandus 
 Professional Guide to Diseases'', 9th Edition, 2008, Lippincott Williams&Wilkins, ISBN 0 7817-7899-9

Viirused
Etnofuturism

Etnofuturism on soome-ugri kirjandus- ja kunstivool, mis sündis pärast NSV Liidu lagunemist ja Eesti taasiseseisvumist. 

Seda on määratletud mitmeti; Soome filosoofiaprofessori Kari Sallamaa järgi on etnofuturismi põhiidee "vana ja uue kultuuri ühendamine ehk mütoloogia, folkloori ja kirjutatud kirjanduse rahvusliku aine sidumine postmodernse mõtlemise parima osaga: jäljendamise, stiilide segamise, pastiši ja intertekstuaalsusega". "Eesti keele seletav sõnaraamat" määratleb etnofuturismi järgmiselt: "tulevikule orienteeritud suundumus kultuuris, mis taotleb rahvapärimuse ja moodsa kultuuri ühendamist".

Sõna autor on eesti luuletaja Karl Martin Sinijärv. Kontseptsiooni on levitanud rühmitused Eesti Kostabi $elts ja Hirohall, kuid ka mitmed kultuuritegelased soome-ugri hõimuliikumises.

Etnofuturismi teemal on toimunud mitu soome-ugri noorte loojate konverentsi sarjast "Etnofutu".

Välislingid
 Kauksi Ülle "Etnofuturism kui eluviis" ettekanne kongressil "Eestluse elujõud" (1.-2. juuli 1999)
 Ott Heinapuu "Etnofuturismi märgid tänapäeva liivi kultuuris" Proseminaritöö, 2000
 Veiko Märka "Etnofutu – ellujäämiskursus soomeugrilastele" Postimees, 15. mai 1999
 "Etnofuturism on eluvõimelise omakultuuri alus" EPL/MEGA, 30. juuli 2001
 Jüri Ehlvest "Etnofuturistlik maailmapilt" Sirp, 28. mai 1999
 "Etnofuturistlik galakontsert"

Kirjandus
Soome-ugri maailm
Asseiceira lahing

Asseiceira lahing, mis peeti 16. mail 1834, oli viimane ja otsustav lahing Portugali kodusõjas, mis toimus endise Brasiilia keisri Dom Pedro (kes esindas oma alaealise tütre, Portugali kuninganna Maria II huve) ja tema noorema venna, Portugali trooni haaranud Miguel I vahel. Miguel I väed  said lahingus lüüa.

Miguelistide armee Montalegre markii Luís Vaz Pereira Pinto Guedesi juhtimisel oli Dom Pedro vägede eest taganenud itta ja jäänud laagrisse Asseiceira kõrgendikul umbes 6,5 km kaugusel Tomarist. Miguel I ise vägede juures ei viibinud. Dom Pedro väejuht, Terceira hertsog António José Severim de Noronha hakkas Tomarist oma vägedega liikuma 16. mai hommikul ja ründas vaenlase positsioone kolmes kolonnis. Suuruselt olid vaenuväed enam-vähem võrdsed.

Miguelistid üritasid pealetungi suurtükitule ja ratsaväe rünnakutega tagasi tõrjuda, kuid ei suutnud seda. Terceira hertsogi ratsaväel õnnestus lõpuks haarata kõrgendik enda valdusesse saada. Miguelistide kaotused olid väga suured, nende suurtükid langesid vaenlased kätte ja ligi 1400 meest võeti vangi. Ülejäänud väed taganesid Golegã suunas, mille Terceira hertsog vallutas järgmisel päeval. Dom Pedro, kes oli juba haigestunud tuberkuloosi, saabus lahinguväljale 18. mail Cartaxost. 

Miguel I püüdis oma vägesid koondada Évoras, kuid pärast kahte aastat pidevat sõjategevust ei tahtnud tema ohvitserid enam lõplikku lahingut anda ja nii oli ta sunnitud nädalapäevad hiljem kapituleeruma, allkirjastades 26. mail Évora Monte lepingu.

Portugali ajalugu
Lahingud
1834
Pet Shop Boys

Pet Shop Boys on inglise tantsumuusika duo. Laulja Neil Tennant ja klahvpillimängija Chris Lowe kohtusid 1981. aastal.

Bänd sai oma esimese looga "West End Girls" BRIT Awardsil aasta singli auhinna. 2012. aasta suveolümpiamängudel esinesid nad selle looga lõputseremoonial.

1980. aastal olid bändi kuulsamad hitid "Rent", "Always On My Mind" ja "It's a Sin". 1990. aastatel jätkus edu lugudega "Go West", "Se a vida é (That's the Way Life Is)", "New York City Boy" ja "You Only Tell Me You Love Me When You're Drunk".

Duo on teinud lugusid ja remikse näiteks Madonnale, Robbie Williamsile, Tina Turnerile, Elton Johnile, David Bowiele ja Kylie Minogue'le.

Stuudioalbumid 
 "Please" (1986)
 "Actually" (1987)
 "Introspective" (1988)
 "Behaviour" (1990)
 "Very" (1993)
 "Bilingual" (1996)
 "Nightlife" (1999)
 "Release" (2002)
 "Fundamental" (2006)
 "Yes" (2009)
 "Elysium" (2012)
 "Electric" (2013)
 "Super" (2016)
"Hotspot" (2020)

Pet Shop Boys Eestis 
Pet Shop Boys on Eestis esinenud kokku neli korda:
 6. juunil 2000 Tallinna Lauluväljakul,
 2. mail 2007 Saku Suurhallis (Fundamental Touri raames),
 5. juulil 2013 Tallinna Lauluväljakul Õllesummeril (Electric Touri raames).
6. juulil 2018 Tallinna Lauluväljakul Õllesummeril (Super Touri raames)

Suurbritannia ansamblid
Kõpu suurkivi

Kõpu suurkivi (ka Lepistepao suurkivi, Kõrgessaare suurkivi) on Hiiumaal Kõrgessaare osavallas Ülendi külas asuv kaitstav hiidrahn. Vähem kui kilomeetri kaugusel asub teinegi suur rändrahn Suurikpõllu suurkivi.

Rändrahn on kivimiliselt rabakivi. Kivi mõõtmed on 10×8×6 m, ümbermõõt 27,6 m.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Hiiumaa vald
Ida Suvero

Ida Suvero ((pseudonüüm 2. aprillist 1936); sündinud Ida Koppelmann, aastast 1918 Ida Suvorova, aastast 1935 Ida Padar; 25. detsember 1900 Surju – 9. juuli 1941 Tartu) oli eesti näitleja.

Ta õppis Pärnus Neumanni erakoolis. Lavategevust alustas ta aastal 1920 Pärnu Töölisteatris. Aastatel 1923–1928 töötas ta teatris Endla, 1928–1941 teatris Vanemuine.

Ida Suvero hukkus NKVD massimõrva ohvrina Tartu vanglas.

Isiklikku 
Tema õde oli näitleja Alli Tammemets.

Rolle 
 1923 Leo Fall "Lõbus talupoeg" (Heinerle)
 1924 Imre Kálmán "Silva" (Stasi)
 1926 Shakespeare "Hamlet" (Ophelia)
 1928 Ferenc Herczeg "Proua Gyurkovicsi 7 ilusat tütart" (Mici)

Vanemuise näitlejad
Endla näitlejad
Eesti represseeritud isikud
Sündinud 1900
Surnud 1941
Taari hiidrahn

Taari hiidrahn (ka: Taru hiidrahn) on hiidrahn Harju maakonnas Harku vallas Ilmandu külas. Asub Taarikivi tänaval.

Kivi on põhiplaanilt piklik ja terava harjaga. Kivi pikkus on 13,6, laius 9,8, kõrgus 5,8, ümbermõõt 34,9 m.

Galerii

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Harku vald
Pärnamäe rahnud

Pärnamäe rahnud on neli kaitstavat rändrahnu Harju maakonnas Viimsi vallas. 

Neljast rahnust suurim – Pärnamäe rahn – on mõõtmete poolest hiidrahn. Selle kivi mõõtmed on järgmised:
pikkus 12,7, laius 9,2, kõrgus 5,8 ja ümbermõõt 31,1 m.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Viimsi valla geograafia
Hiiesaare Silmakivi

Hiiesaare Silmakivi (ka: Hiiesaare rahn) on kaitstav hiidrahn Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Hiiessaare külas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 11,8 m, laius 8,6 m, kõrgus 4,7 m, suurim ümbermõõt 32,4 m ja maht 199 m3.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Hiiumaa vald
Pahkla Suurkivi

Pahkla Suurkivi (ka: Eesti kivide kuningas, Eestimaa kivide kuningas) on hiidrahn Rapla maakonnas Kohila vallas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,1 m, laius 9,7 m, kõrgus 4,3 m, suurim ümbermõõt 29,7 m, ümbermõõt maapinnal 29,1 m, maapealse osa maht on 197 m3.

A. Kumari andmetel on Eestimaa kivide kuninga ehk Pahkla Suurkivi maht 197 m3 ja ümbermõõt 29,5 m (pikkus 10,0 m, laius 8,0 m ja kõrgus maa­pinnalt 4,8 m). Hiidrahnu kivim – graniit – on aga igati kuninga­seisust väärt. See, kust Eesti rändkivide edetabelis alles 42. kohal olev rändrahn oma tegelikku seisust ületava kuningliku nime päris, on senini selgusetuks jäänud. Tahukalaadse kivi lael olla Pahkla mõisnik korral­danud oma küla­listele tantsupidusid. Suurkivi lähedal paiknevad veel Vaeslapse leinakivi ehk Mari nutukivi (6,5 x 4,9 x 3,5 m; ümbermõõt 16,4 m) ja Määrakivi ehk Mägrakivi (ümbermõõt 20,4 m, kõrgus 3,7 m), 50 m loode pool männikus Lasketiirukivi (ümbermõõt 16,7 m, kõrgus 3,5 m), 300 m kirde pool Salu talu põllumaal Salu Põllukivi ehk Linnukivi (ümbermõõt 15,5 m, kõrgus 2,2 m). Eelmainitud kividest ligi kilomeeter kagu pool, Visja küla põllumaal paikneb viieski rabakivirahn Ussipõllu Suurkivi ehk Reinu kultuskivi (6,0 x 5,0 x 1,8 m, ümbermõõt 19,2 m). Kivi lael on 17 kultuslikku lohku.

Viited

Välislingid

 

Eesti rändrahnud
Kohila vald
Merivälja hiidrahn

Merivälja hiidrahn on hiidrahn Harju maakonnas Tallinna linnas. Rahn asub Merivälja asumis Lehiku tee ja Naadi tee ristmiku lähedal Merivälja pansionaadi territooriumil.

Kivi on põhiplaanilt korrapäratu ovaalse kujuga. Kivi on kuni pooles ulatuses maa sees. Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,0 m, laius 5,8 m, kõrgus 3,0 m (põhjapoolses osas), ümbermõõt 26,4 m.

Pildid

Vaata ka
Merivälja Suurkivi

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Tallinna geograafia‎
Pirita linnaosa
Tagaküla suurkivi

Tagaküla suurkivi on hiidrahn Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Letipea külas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,3 m, laius 9,1 m, kõrgus 4,5 m ja ümbermõõt 29,6 m.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Viru-Nigula vald