Rein Rannap

Rein Rannap (sündinud 6. oktoobril 1953 Tallinnas) on eesti helilooja ja pianist.

Haridustee
1965–1972 õppis Rein Rannap Tallinna Muusikakeskkoolis.
1972–1977 õppis Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Virve Lippuse klassis klaveri erialal.
1977–1979 järgnesid õpingud Moskva konservatooriumi aspirantuuris Lev Naumovi klassis.
1991–1995 õppis Lõuna-California Ülikoolis magistri- ja doktoriõppes heliloomingut Stephen Hartke klassis.

Pianistikarjäär

Rein Rannap andis pianistina esimese soolokontserdi 1968. aastal. Sellest ajast saadik on ta klaverikontserte andnud paljudes endise Nõukogude Liidu piirkondades, Euroopa riikides, Austraalias ja Ameerika Ühendriikides.

1987. aastal põgenes Rannap Nõukogude Liidust Itaalia kontserdireisi ajal. Algul elas ta Itaalias, seejärel Ameerika Ühendriikides. Hiljem on Rannap öelnud, et poleks lahkunud, kui oleks NSV Liidu lagunemist ja Eesti iseseisvumist ette teadnud.

Eestis on Rein Rannap teinud mitu kontserditurneed. 1997, 1999 ja 2007 toimus tema kontserditurnee "Klaver tuleb külla" Eesti kirikutes.

Rokkmuusik
Eelkõige on Rannap tuntud kui ansambli Ruja asutaja ja juht. Ansambel esines 1972. aasta mais Vanemuise kontserdisaalis Jüri Lina korraldatud "Popsalongis". Ansambli esituses on välja antud mitu heliplaati Rannapi rokklauludega.

Helilooming
Tema helilooming on valdavalt heakõlaline, postmodernistlikus stiilis.

Klaveriteosed ja -tsüklid
"Naiivsed ja süütud palad" (1980–1982)
"Klaverikontsert" (1984)
"Cruise Control" (1991)
"Six-pack piano" (1997)

Orkestriteosed
"Sümfoonia" (1986)
"Umbrellas" (1991)
"Eleegia" (1995)
"Papagoid" (1998)
"TimeSculpture" klaverile ja suurele orkestrile (2000)
Kammersümfoonia "La Sagrada Família" (2012, festivali Klaaspärlimäng tellimus)

Rein Rannap on kirjutanud ka kammermuusikat ja levilaule.

Levilaulud
Kaalukaima osa tema loomingust moodustavadki ligi 200 levilaulu. Rannap on kokku kutsunud ja juhtinud kolme ta enda loomingut esitavat rokkansamblit: Ruja (1971–1975 ja 1980–1985), Noor-Eesti (1977–1988) ja Hõim (1979–1980). 
Lisaks Rannapi enda ansamblitele on tema laule esitanud paljud Eesti juhtivad levilauljad Tõnis Mägi, Ivo Linna, Heidy Tamme, Marju Kuut, Maarja-Liis Ilus jpt.

Aastatel 1971 ja 1973 võitis Rannap oma lauludega Tippmeloodia lauluvõistluse lõppkontserdi („Sa tule nüüd”, „Mis küll saab”) ning 1974 ja 1975 Eesti Raadio aastalõpu võistluskontserdi („Keegi tulla võib”, „Sinu hääl”). 

Rannapi loodud poplauludest on tuntuimad "Suudlus läbi jäätunud klaasi", "Vana Vaksal", „Raagus sõnad”, „Nii vaikseks kõik on jäänud”, „Ühes väikses Eesti linnas”, "Eesti muld ja Eesti süda".

Diskograafia

Tunnustus
1987 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane
1997 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (idee "Klaver tuleb külla")
1999 – Suure Vankri auhind
2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
2001 – Stipendium "Ela ja sära"
2003 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (aktiivne kontserttegevus)
2006 – Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium
2013 – stipendium "Ela ja sära"
2014 – Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia
2019 – Eesti laulu- ja tantsupidude kodarraha

Isiklikku
Ta on muusiku ja muusikapedagoogi Heino Rannapi ning viiulisolisti ja muusikakriitiku Ines Rannapi poeg ning tema onu on lastekirjanik Jaan Rannap. Abielust laulja Katre Kõivaga on tal poeg Ikevald-Kaspar Rannap (esinejanimega Ike Rann).

Vaata ka
 "Tantsib klaveril"
 Ruja (ansambel)
 "Ruja" (ooper)
 "Tango"

Viited

Välislingid

Eesti Muusika Infokeskuse ülevaade

 Rein Rannap raadiosaates "Kukul külas" 10. märtsil 2002, 1. osa, 2. osa
Andres Laasik. Rein Rannap: vajan helitöö kirjutamiseks tellimust EPL.ee, 29. aprill 2009
Rein Rannapi kantaat "Ilus maa". ERR-i videosalvestis, esmaeeter 24. veebruar 2008 

Eesti heliloojad
Eesti pianistid
Eesti muusikud
Ruja
Eesti otsib superstaari
Eesti NSV teenelised kunstitegelased
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1953