Johannes Voldemar Veski nimeline Maarja-Magdaleena Põhikool

Johannes Voldemar Veski nimeline Maarja-Magdaleena Põhikool on põhikool Tartu maakonnas Tartu vallas (varem Jõgeva maakonnas Tabivere vallas) Maarja-Magdaleena külas. Kool on nimetatud eesti keeleteadlase Johannes Voldemar Veski järgi.

Tänapäev

Kool 
2020/21 õppeaasta seisuga õpib J. V. Veski nim Maarja-Magdaleena Põhikoolis 9 klassi peale 66 õpilast. Õpilasi õpetavad 18 õpetajat. Koolimajas on olemas õpilaskodu, milles ööbivad 12 õpilast. Koolimaja on kahekorruseline ning sellele on juurde ehitatud võimla. Kooliga samas majas tegutseb ka Maarja-Magdaleena lasteaed.

Maarja-Magdaleena Põhikool on alates 2016. aastast KiVa kool.

Koolil on ka oma veebileht.

Traditsioonid ja üritused 
Maarja-Magdaleena kooli pika ajalooga on tekkinud ka pikaajalised traditsioonid. Iga kooliaasta alguses matkab kogu koolipere Johannes Voldemar Veski sünnikohta Vaidaveres. Kooliaasta lõpus aga matkatakse kooliperega (va eksamisooritajad) Elistvere loomaparki, kus peetakse maha piknik. Maarja-MAgdaleena Põhikool on tuntud ka oma eriteemaliste ööde poolest, kus lapsed võivad jääda koolimajja ööbima ning toimuvad eriteemalised mängud ning ka teemakohane külaline, ööd on olnud nt "Lugemisöö" ja "Spordiöö". Lugemisööle on tulnud kohale Mihkel Raud, kui "Lugemisööd" sai läbi elada ka läbi "Seitsmeste uudiste". Lisaks sellele korraldab kool Julius Mägiste nimelist omaloomingukonkurssi. Maarja-Magdaleena põhikool võtab osa Erasmus+ projektist "A helping hand to wellbeing". Koolimajas on ka toimunud Elmar Kivistiku mälestusvõistlused laskmises.

Ajalugu

Kooli algusajad 
Esimesed andmed kooli kohta on 5. märtsist 1680 ning seda loetakse kooli sünnipäevaks.  Kooli "sünnipäeval" oli koolijuhiks soomlasest köster Matthies.

Kool ei jäänud kauaks tegutsema, kui 1694. aastal tabas Eestit Suur nälg ning hiljem ka Põhjasõda ning katkuepideemia. Peale laastavaid sündmusi on järgmised andmed 1749. aastast, kus kirjutatakse, et on valmis saanud koolimaja koos rehetoa ja kahe kambriga. 1759. aastal vihjatakse kirikuvisitatsiooni protokollis, et tegu on köstrikooliga.

19. sajand 
19. sajandi alguses oli pastor Ewerthi aruandes nimetatud Maarja köstrikooli koolmeistrina nimetatud Carl Woiwodt-i. 1827. aastal otsustas kirikukovent avada kihelkonnakooli, kuulutati välja ka uus köster; Alexander Woiwodt ning määrati talle palk, kuid sel aastal jäi kool avamata ja avati teadmata lähiaastal. Peale Alexander Woiwodt-i tööaega asus 1835. aastal tööle Johann Auster. 1846. aastal mainitakse Maarja kooli kihelkonnakoolina, ehk teise astme talurahvakoolina. 1874. aasta seadus nägi ette, et teise astme talurahvakoolides õpetatakse lugemist, kirjutamist, rehkendamist, katekismust, ajalugu, geograafiat, joonistamist, laulmist ning saksa- ja vene keelt. Need õppeained olid Maarja koolis juba 7 aastat varem 1867. aastal. Uute õppeainetega tuli ka uus köster, nimega Matthias Sõber, kes õpetas ka tuntud teatritegelast August Wierat. 1869. aastal toimunud I üldalaulupeol osales ka Maarja-Magdaleena kihelkonnakool. 1872. aastal õppis koolis 15 poissi. 1875. aastal asus koolmeistrina tööle W. Auster. Aastatel 1879-1882 õppis koolis 30 õpilast, kes kõik ööbisid koolimajas. 1883.-1885. aastatel õppis koolis praegune kooli nimes äratuntav isik: Johannes Voldemar Veski. 1889. aastast kuni tundmata ajani oli koolmeistriks Gustav Kommusaar.

20. sajand 
1917. aastal toimunud Vene Tsaaririigi langemise käigus likvideerus Maarja-Magdaleena Kihelkonnakool ning see asendati uue 4-klassilise algkooliga, mis hiljem muudeti 5-klassiliseks. 20. sajandi alguses polnud kooli majanduslik olukord kiita ning õppimistingimused olid äärmiselt kehvad.1918. aastal põles kool maha. Järgnevatest aastatest räägivad erinevad allikad erinevat juttu: üks allikas viitab sellele, et koolimaja varemetesse ehitati oletatavasti 1922. aastal uus ühekorruseline koolimaja ning teine allikas viitab sellele, et kool tegutses 11 aastat Maarja-Magdaleena rahvamajas. 1929. aastal valmis Voldemar Mässo(kooli direktor 1922-1945) eestvedamisel endise koolimaja varemetesse uus kahekorruseline hoone, mis tänapäeval on tuntud koolimaja "vana majana". Kuni 1944. aastani oli Maarja-Magdaleena kihelkonnakool tuntud oma silmapaistva taseme poolest, nõukogude võimu taastamisega anti koolile esimene "ametlik" nimi milleks oli Maarja-Magdaleena Mittetäielik Keskkool. 1967. aastal algas koolimaja juurdeehitus, kus ehitati juurde tänapäeval kasutuses olevad klassiruumid. Koolile valmis 1999. aastal tänu spordihuvilisest direktorile Enn Pärtelpojale suur võimla koos lava ja inventariga.

Kooli nimed 

     Maarja-Magdaleena Mittetäielik Keskkool (1944-1952)
     Viktor Kingissepa nim Maarja-Magdaleena Mittetäielik Keskkool (1952-1953)
     Järve Mittetäielik Keskkool (1953-1956)
     Järve Keskkool (1956-1979)
     Maarja Keskkool (1979-1988)
     J. V. Veski nim Maarja Keskkool (1988-2003)
J. V. Veski nim Maarja Põhikool (2003-2018)
     J. V. Veski nim Maarja-Magdaleena Põhikool (2018-...)

Koolmeistrid ja direktorid (1809-...)

Koolmeistrid 

 Carl Woiwodt (1809-1826)
 Alexander Woiwodt (1827-1834)
 Johann Auster (1835-1851)
 Matthias Sõber (1867-1873)
 W. Auster (1875- 1888)
 Gustav Kommusaar (1889-?)

Direktorid 

 Voldemar Mässo (1922-1945)
 Hugo Reimets (1945-1945)
 August Hallisto (1946-1947)
 Meeta Ots (1947-1963)
 Ülo Sepp (1963- 1994)
 Enn Pärtelpoeg (1994-1999)
 Tarmo Õunapuu (1999-2000)
 Liidia Lobareva (2000-2015)
 Ariana Rooba (2015-2021)
 Lauri Naber (direktori kt) (2021-2021)
Kristiina Raja (2021-...)

Vilistlased ja kooliga seotud inimesed 

 Kaija Vahtra – Kehalise kasvatuse õpetaja 2015-17 ja olümpiamängudel osavõtja
August Wiera – Kooli vilistlane ning Eesti kuulus teatritegelane.
 Johannes Voldemar Veski – Kooli vilistlane ning õpetaja, keeleteadlane ja terminoloog.
 Julius Mägiste – Sündis Kassema külas ning töötas koos Johannes Voldemar Veskiga, oli eesti keeleteadlane.
 Rein Uusmaa – Tartu Erakooli LõunaTERA direktor ja vilistlane.
 Kuno Tammearu – Vilistlane ja Päästeameti peadirektor.

Viited