joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Herbert Tamm

Herbert Tamm (3. aprill 1891 Tartu – jäi teadmata kadunuks septembris 1944 Tallinnas) oli Eesti teatrikunstnik ja näitleja. 

Tamm oli Eesti Näitlejate Liidu liige aastast 1934. 

Õppis Tartus Hugo Treffneri gümnaasiumis, maalimist V. von Moritzi ja lavakujundust Aleksander Tuurandi juures. Alustas lavategevust 1908.aastal abijõuna Vanemuises., Oli 1914–15 Endla näitleja ja dekoraator, 1918–20 Vanemuise kooriliige ja 1920–24 dekoraator, 1924–27 Narva Teatri, 1927 Rändteatri, 1927–29 Ugala ja 1929–44 Tallinna Töölisteatri kunstnik. Teinud lavakujundusi ka juudi kultuuriseltsile Licht. 

Eesti Näitlejate Liidu teenete kuldrinnamärk (1939).

Isiklikku 
Herbert Tamm oli aastast 1913 abielus Anna-Maria Tammega.

Viited 

Eesti teatrikunstnikud
Eesti näitlejad
Sündinud 1891
Kadunuks jäänud 1940. aastatel
İstanbuli Başakşehir

'İstanbuli Başakşehir (İstanbul Başakşehir Futbol Kulübü) on Türgi jalgpalliklubi, mis tegutseb İstanbuli linnaosas Başakşehiris. See mängib Türgi kõrgliigas Süper Lig.

Klubi asutati 1990. aastal nimega İstanbul Büyükşehir Belediyespor. Praegust nime kannab klubi alates hooajast 2014–15.

Türgi kõrgliigas mängiti esmakordselt hooajal 2007–08. Hooajal 2013–14 võideti Türgi esiliiga ja pääseti tagasi kõrgliigasse. Hooajal 2016–17 saavutas Başakşehir Türgi kõrgliigas teise koha. Samuti jäädi teiseks hooajal 2018–19, mil meistriks tulnud İstanbuli Galatasarayle kaotati vaid kahe punktiga. Hooajal 2019–20 tuli Başakşehir Türgi meistriks, saades alles kuuendaks klubiks, mis on Türgi kõrgliiga võitnud. Türgi karikavõistlustel on jõutud kahel korral finaali (aastatel 2011 ja 2017), kuid mõlemal korral on seal kaotatud.
 
Hooajal 2015–16 osales Başakşehir esimest korda UEFA Euroopa Liiga eelringis. Hooajal 2017–18 jõuti esmakordselt Euroopa Liiga alagrupiturniirile. Hooajal 2019–20 jõuti Euroopa Liigas kuueteistkümne parema sekka, kus kaotati Taani klubile København. Hooajal 2020–21 pääseti esmakordselt UEFA Meistrite Liiga alagrupiturniirile.

Alates 2014. aastast on klubi kodustaadion olnud Başakşehiri Fatih Terimi staadion.

Praegune koosseis 
Seisuga 14. oktoober 2020

Saavutused 
Süper Lig
Võidud (1): 2019–20
Teised kohad: 2016–17, 2018–19
1. Lig
Võidud (1): 2013–14
2. Lig
Võidud (1): 1992–93, 1996–97
Türkiye Kupası
Teise kohad: 2010–11, 2016–17

Viited

Välislingid 
 Koduleht

Türgi jalgpalliklubid
İstanbul
Seekelimaa

Seekelimaa (ungari keeles Székelyföld, rumeenia keeles Ținutul Secuiesc (või Secuimea), saksa keeles Szeklerland, ladina keeles Terra Siculorum) on ajalooline ja etnograafiline piirkond Rumeenias. Piirkonna suurim linn ja keskus on Târgu Mureș.

Seekelid on ungarlaste hõim, nad on ajalooliselt elanud Ida-Karpaadide orgudes ja küngastel, tänapäeva Rumeenia Harghita, Covasna ja Mureși maakondade aladel.

Algselt tähendas Seekelimaa Transilvaanias asunud autonoomset seekelite tooli. Seekelitel oli isevalitsus ning oma haldussüsteem, mis kestis keskajast 1870. aastateni. Seekelite ja kohalike sakside toolide privileegid kaotati ning asendati komitaatidega aastal 1876.

Seekelimaa sai aastal 1920 Trianoni rahulepinguga koos Transilvaania ja Ungari Kuningriigi idapoolsete osadega Rumeenia Kuningriigi osaks. Augustis 1940 anti Viini diktaadi tulemusel Põhja-Transilvaania koos Seekelimaaga Natsi-Saksamaa kontrolli all olevale Ungarile. Põhja-Transilvaania läks aastal 1944 Nõukogude Liidu ja Rumeenia vägede kontrolli alla ning nimetati pärast teist maailmasõda sõlmitud Pariisi rahulepingutega Rumeenia Sotsialistliku Vabariigi koosseisu.

Madjarite autonoomse piirkonna nime all olid mõned Seekelimaa piirkonnad 8. septembrist 1952 16. veebruarini 1968 võrdlemisi autonoomsed. Liikumised autonoomia poole kestavad Seekelimaal tänapäevalgi.

Vaata ka
Rumeenia ungarlased
Madjarite autonoomne piirkond
Târgu Mureși rahvuskokkupõrked
Seekeli Rahvusnõukogu
"Székely himnusz"
Seekelimaa jalgpallikoondis

Viited

Välislingid
 Seekelite hümn
 Seekeli Rahvusnõukogu (rumeenia keeles)
 Covasna ja Harghita maakondade elanikkond. Mitmerahvuselise kooseksisteerimise aspektid (inglise keeles)
 Kézdi.Infó digitaalne kogukonnateenus (ungari keeles)

Rumeenia ajaloolised piirkonnad
Transilvaania
Arecibo raadioteleskoop

Arecibo raadioteleskoop oli Arecibo observatooriumi peamine raadioteleskoop.

Raadioteleskoop, koosnes looduslikku karstilehtrisse rajatud 305 m diameetriga taldrikust, raadiovastuvõtjast, mis oli trossidega kinnitatud 150 m kõrgusele taldriku kohale ja mitmest raadioantennist. Raadioteleskoop tegeles peamiselt raadioastronoomia, atmosfääriteaduste ja radarastronoomiaga ning vähemal määral Maa-väliste tsivilisatsioonide otsingutega. Teadlased, kes soovisid raadioteleskoopi kasutada, esitasid avalduse, mida hindas sõltumatu teadusnõukogu. Observatooriumi rahastas peamiselt Riiklik Teadusfond ja osaliselt NASA. Teleskoopi käitas alates selle valmimisest 1963. aastal kuni 2011. aastani Cornelli Ülikool. 2011. aastal võttis teleskoobi käitamise üle SRI International ja hiljem Kesk-Florida Ülikool.

Alates 2006. aastast vähendas Riiklik Teadusfond pidevalt Arecibo observatooriumi rahastamist, mistõttu hakkasid mitmed juhtivad teadlased nõudma täiendavat rahastust, et teadustöö saaks jätkuda. 2017. aastal sai observatoorium orkaanis Maria kannatada ning seda kahjustas ka 2019. aastal toimunud maavärin. Augustis 2020 purunes üks teleskoobi tugitrossidest ja novembris 2020 purunes teine. Trosside purunemine kahjustas ka taldrikut, kuid vigastused plaaniti esialgu ära parandada. Riiklik Teadusfond teatas 19. novembril 2020, pärast teise trossi purunemist, et teleskoobi parandustööd on liiga ohtlikud ja seetõttu raadioteleskoobi töö lõpetatakse.

1. detsembril 2020 purunesid ühe raadiovastuvõtjat hoidnud torni trossid ning vastuvõtja kukkus alla. Varingus purunes vastuvõtja täielikult ning taldrik sai samuti tõsiselt kahjustada. Varingus keegi vigastada ei saanud.

Viited

Teleskoobid
Puerto Rico
Wevell von Krüger

Wevell von Krüger, varem Wevell, ka Wewel (vene keeles Вевель фон Кригер) on Mindenist pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.

Ajalugu
Suguvõsaliin algab Mindeni raehärra õllepruul Heinrich Wevelliga (1581−1651). Tema pojapoeg Heinrich Wevell (1640−1703) rändas 1663. aastal Kuramaale Liibavisse, kus valiti raehärraks; tema oli suguvõsa Balti liini rajajaks. Viimase pojapojapoeg Riia Suure Gildi vanem Eberhard Wevell (1742−1806) sai 4. veebruaril (vkj) 1788 Püha Rooma keisrilt aadlitiitli ja võttis perekonnanimeks Wevell von Krüger. 1789. aastal kanti ta küll asehalduskorra ajal sisseseatud Liivimaa kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse, kuid pärast matrikli taastamist teda rüütelkonda siiski ei immatrikuleeritud. Suguvõsa lahkus XX sajandi algul Saksamaale, kus nad elavad tänini.

Suguvõsa liikmeid

Wevell
Heinrich Wevell (1581−1651), Mindeni raehärra, õllepruul
Heinrich Wevell (1640−1703), Liibavi raehärra
Johann Nicolaus Wevell (1675−1730), Liibavi raehärra, kaupmees
Heinrich Valentin Wevell (1712−1756), Grīvaiši ja Pampaļi ning Garoza pastor
Joachim Heinrich Wevell (1748−1827), Lielzalve ja Biržai pastor, konsistooriuminõunik

Wevell von Krüger
Eberhard Heinrich Wevell von Krüger (1809−1862), alampolkovnik, Balti peametsaülem
Karl Gustav Wevell von Krüger (1810−1876), tõeline riiginõunik
Grigori Aleksandrovitš Wevell von Krüger (1823−1881), viitseadmiral, Jekaterinoslavi ja Kovno linna sõjakuberner ning Jekaterinoslavi ja Kovno tsiviilkuberner, Tallinna sadama komandör, hüdrograafiadepartemangu direktor
Basil Alexander Gregor Wevell von Krüger (1854−1912), 1. järgu kapten, riiginõunik, Vindavi kaubasadama ülem

Wevell von Krügeri suguvõsa mõisavaldused
Liivimaa läti distrikt:
Vaidava (Waidau) (1783−1789)

Kirjandus
Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 2. Teil. Nichtimmatrikulierter Adel. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 250.
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelige Häuser B. Bd I. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1954. Lk 466-468.
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelige Häuser B. Bd XX. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1993. Lk 531-533.
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd XVI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2005. Lk 146.
Gothaisches Genealogisches Taschenbuch der Briefadeligen Häuser. Zwölfter Jahrgang. Gotha: Justus Perthes, 1918. Lk 951-952 .

Välislingid
Wevelli suguvõsa genealoogia

Aadlisuguvõsad
Liivimaa immatrikuleerimata aadel
Veiko Uri

Veiko Uri (sündinud 19. detsembril 1969 ) on eesti metsateadlane, Eesti Teaduste Akadeemia akadeemik. 

Uri on Eesti Maaülikooli metsaökosüsteemide professor (alates 2015), kes keskendub metsaökosüsteemide aineringele ja biomassi produktsioonile. Samuti jääb uurimisvaldkonna sisse metsaökoloogia metsakasvatus. Samuti üritab ta võimalusel kindlustada, et uurimistulemustel on rakenduslik väljund, mis aitaks muuta metsamajandust senisest teaduspõhisemaks.

Käimasolevate projektide tulemusel loodab Uri paremini mõista erinevate raieviiside mõju metsas talletunud süsiniku hulgale. Teiste uurimissuundadena uurib ta ka valgustusraiete mõju viljakates kasvukohtades kasvavatele kaasikutele ning töötab välja Eesti puistute biomassi mudeleid.

Veiko Uri juhendamisel on kaitstud 28 magistrikraadi ja neli doktorikraadi.

Muu hulgas kuulub Uri Eesti Maaülikooli ja agrobiotehnoloogia arenduskeskuse nõukogusse. Samuti on ta Eesti Looduseuurijate Seltsi ja Akadeemilise Metsaseltsi liige. 

Aastal 2016 anti talle Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk ja 2013. aastal pälvis ta Eesti Vabariigi teaduspreemia põllumajandusteaduste alal.

2. detsembril 2020 valis Eesti Teaduste Akadeemia üldkogu Veiko Uri akadeemikuks metsanduse valdkonnas.

Viited 

Eesti metsateadlased
Eesti Teaduste Akadeemia liikmed
Eesti Maaülikooli professorid
Eesti Punase Risti V klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1969
Angeliño

José Ángel Esmorís Tasende (enam tuntud lihtsalt kui Angeliño; sündinud 4. jaanuaril 1997 Coristancos) on Hispaania jalgpallur, kes mängib vasakkaitsja või vasakpoolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis RB Leipzig.

Aastatel 2007–2013 kuulus ta Deportivo La Coruña noorteakadeemiasse. 2013. aastal liitus ta Manchester Cityga. 2015. aasta hooajal mängis ta Manchester Cityst laenul Major League Socceri klubis New York City FC. Manchester City põhimeeskonnas debüteeris Angeliño 30. jaanuaril 2016 karikamängus Aston Villa vastu. Samal aastal pääses ta Manchester City põhimeeskonnas veel väljakule 24. augustil UEFA Meistrite Liiga play-off-ringimängus Bukaresti Steaua vastu ja 21. septembril liigakarikamängus Swansea City vastu.

Hooaja 2016–17 teises pooles mängis ta Manchester Cityst laenul Hispaania esiliiga klubis Mallorca. Hooajal 2017–18 mängis ta laenul Hollandi kõrgliiga klubis NAC Breda.

2018. aasta juunis sõlmis ta viieaastase lepingu PSV Eindhoveniga, kuid siirdus järgmise aasta tagasi Manchester Citysse. Pärast seda, kui ta oli hooaja 2019–2020 esimeses pooles Manchester City meeskonnas Inglismaa kõrgliigas väljakule saanud vaid kuues mängus, suundus ta laenule Leipzigi. 13. augustil 2020 andis ta UEFA Meistrite Liiga veerandfinaalimängus Madridi Atlético vastu väravasöödu Leipzigi võiduväravale. Sellega jõudis Leipzig esimest korda Meistrite Liiga poolfinaali. Hooaja 2020–21 alagrupimängus lõi Angeliño kaks väravat İstanbuli Başakşehiri vastu.

Saavutused 
Manchester City
FA Community Shield: 2019

Välislingid 

Hispaania jalgpallurid
Manchester City mängijad
RCD Mallorca jalgpallurid
NAC Breda jalgpallurid
PSV Eindhoveni mängijad
RB Leipzigi mängijad
Premier League'i mängijad
Bundesliga mängijad
Sündinud 1997
Michal Jordán

Michal Jordán (sündinud 17. juulil 1990 Zlínis) on Tšehhi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Habarovski Amur.

Aastatel 2007–2010 mängis ta Ontario Hockey League'i klubides Windsor Spitfires ja Plymouth Whalers.

2008. aastal valiti ta NHL-i draftis Carolina Hurricanesi poolt 105. valikuna. Hooajal 2010–11 debüteeris ta American Hockey League'is Hurricanesi noorteklubis Charlotte Checkers. NHL-is debüteeris Jordán Hurricanesi meeskonnas hooajal 2012–13. NHL-is mängis ta veel kahel hooajal.

2016. aastal siirdus ta KHL-i, liitudes Kaasani AK Barsiga. Alates 2017. aastast mängib Jordán Amuris.

Jordán on Tšehhi jäähokikoondise koosseisus osalenud neljadel maailmameistrivõistlustel ja 2018. aasta taliolümpiamängudel.

Välislingid 
 Michal Jordán hockeydb.com lehel

Tšehhi jäähokimängijad
Carolina Hurricanesi mängijad
Kaasani AK Barsi mängijad
Habarovski Amuri mängijad
Sündinud 1990
Ülari Kirsipuu

Ülari Kirsipuu (sündinud 25. septembril 1968 Tallinnas) on eesti muusik.

Ta on õppinud Tallinna Georg Otsa nimelises Muusikakoolis aastatel 1983–1987 Hendrik Nagla saksofoniklassis. Ülari Kirsipuu on lõpetanudpersonalijuhtimisei personalijuhtimise eriala aastal 2000. Lapsepõlves mängis ka lastefilmides "Nukitsamees" ja "Keskpäev".

Eesti muusikud
Sündinud 1968
Hayden Christensen

Hayden Christensen (sündinud 19. aprillil 1981 Vancouveris) on Kanada filminäitleja ja produtsent. Üks tema kuulsaim roll on Anakin Skywalker "Star Warsi" filmisaagas.

Välislingid
 Hayden Christensen Filmiveebis

Kanada näitlejad
Sündinud 1981
Islandi börs

Islandi börs (islandi keeles: Kauphöll Íslands) on Islandi väärtpaberibörs, mis tegutseb Reykjavíkis. Börs kuulub Nasdaq Inc gruppi ja on osa Nasdaq Nordic börsist. Börsi ametlik nimi on Nasdaq OMX Iceland.

Islandi börs opereerib lisaks Islandi börsi reguleeritud turule ka First North turgu, mis on alternatiivne turg Nasdaq Inc grupi börsidel. First North turg on aktsiate lisanimekiri, millele on kehtestatud võrreldes reguleeritud turuga leebemad reeglid. Islandi börsil saab kaubelda siin noteeritud aktsiate ja võlakirjadega. Turu ametlik kauplemisvaluuta on islandi kroon. Islandi börsi üldindeks on OMX Iceland.

Islandi börsile teostab järelevalvet Islandi Finantsjärelevalve Amet (inglise keeles: The Icelandic Financial Supervisory Authority).

Ajalugu 

 1985. aastal alustas tegutsemist Stockholmis, mil alustas kauplemist tuletisinstrumentidega.
 1990. aastal noteeriti börsil esimesed väärtpaberid.
 1999. aastal formeeriti börs äriühinguks
 2006. aastal ühinesid Islandi börs ja OMX Group.
 2007. aastal omandas OMX Groupi Nasdaq Inc.
 2009. aastal oli börsil krahh, kui OMX Iceland All-Shares Index (indeks, mis hõlmab islandi börsil kõiki aktsiaid ja iseloomustab seetõttu kogu börsi) kukkus 95,2%, kohalike pankade makseraskuste tõttu.
 8. veebruaril 2010. aastal käivitati ühtne kauplemissüsteemi INET Balti- ja Põhjamaade väärtpaberiturgudel Tallinnas, Riias, Vilniuses ning Kopenhaagenis, Helsingis, Reykjavikis ja Stockholmis.

Islandi börsi suurus 
Seisuga 31. märts 2022 oli Islandi börsil noteeritud ettevõtete väärtus kokku ehk turuosa 16,4 miljardit eurot ehk umbes 0,9% Nasdaq Nordic börsi mahust. Islandi börsi turuosa on oma suuruselt võrreldav Nasdaq Balti börsiga.

2022. a märtsis tehti Islandi börsil keskmiselt päevas tehinguid 54,6 miljoni euro väärtuses.

Seisuga 31. märts 2022 on Islandi börsi reguleeritud turul noteeritud 20 ettevõtte aktsiad.

Börsi suurima turuväärtusega ettevõte on Marel hf.. Suuruse alusel järgnevad Arion banki hf. ja Íslandsbanki hf.

Olulisemad Islandi börsil noteeritud aktsiate hinnaliikumisi iseloomustavad indeksid 
OMX ICELAND 10 (OMXI10) - Vaatleb kümne Islandi börsil enim kaubeldava aktsia hinnaliikumisi. Indeks vaatleb hinnamuutust võrreldes 12. märtsi 2019. aastaga. Indeksi baasväärtus on 1000.

Enim kaubeldud aktsiad 
Ettevõtted, kelle aktsiatega on kaubeldud enim 2022. aastal (käibe alusel, enim kaubeldud ettevõte on reastatud esimesena, 31. märtsi seisuga):

 Íslandsbanki hf. - pangandusteenus Islandil
 Arion banki hf. - pangandusteenus Islandil
Marel hf. - toiduainetööstusele seadmete tootmine
 Kvika banki hf. - finantsteenuste pakkumine Islandil
 Icelandair Group hf. - lennundus, turism
 Eimskipafélag Íslands hf. - laevandus
2020. aastal kaubeldi enim Marel hf. aktsiatega ja 2021. aastal Arion banki hf. aktsiatega.

Vaata ka 
Euroopa börside loend
Nasdaq Nordic
Stockholmi börs
Nasdaq Balti

Viited

Välislingid 
Nasdaq Nordic börs

Börsid
Islandi ettevõtted
Mart Laanpere

Mart Laanpere (sündinud 28. mai 1964) on eesti haridusteadlane ja koolijuht.

1982. aastal lõpetas ta Kuusalu Keskkooli. 1989. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatika ja füüsika eriala. 1997. aastal kaitses ta teadusmagistri kraadi Twente Ülikoolis. 2013. aastal kaitses Tallinna Ülikoolis kasvatusteaduste erialal doktorikraadi väitekirjaga "Pedagogy-driven design of virtual learning environments".

Aastatel 1992–1996 oli ta Kolga Keskkooli direktor, 1996. aastast Tallinna Pedagoogikaülikooli (2005. aastast Tallinna Ülikool) haridustehnoloog, 1998–2002 lektor ja haridustehnoloogia keskuse juhataja, 2003. aastast teadur, 2014. aastast haridustehnoloogia vanemteadur.

Tunnustus
2017 Valgetähe V klassi teenetemärk digivaldkonna edendamise eest hariduselus
2019 Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane
2020 Eesti Vabariigi teaduspreemia (kollektiivi liikmena)

Viited

Eesti pedagoogikateadlased
Eesti koolijuhid
Tallinna Ülikooli vilistlased
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1964
Hariduslik sotsiaalkampaania TÕE SÕNA

2020. aastal algas hariduslik sotsiaalkampaania TÕE SÕNA. Eesti NATO Ühingu ja Sisekaitseakadeemia sisejulgeoleku instituudi magistrandi, sõnumilooja Kadri Paasi koostöös loodud veebilehekülg www.tõesõna.ee kirjeldab interaktiivselt, mis on 21. sajandi infosõda, milleks ja kuidas seda peetakse ja kuidas meist igaühest võib saada infosõdur.

Ajaloolase David Vseviovi ja Kaitsepolitseiameti büroojuhi Harrys Puusepa miniloengutest saab muu hulgas teada, miks on põnev vale usutavam kui igav tõde, kuidas riigid üksteist infoga mõjutavad ja miks ei ole kasulikud idioodid üldsegi rumalad ega kasutud.

TÕE SÕNA kodulehekülje artikleid illustreeriva Karl-Erik Talveti tindijoonistused. Kampaania visuaalse väljanägemise eest hoolitses loovjuht Joosep Kask. Kampaania raames valmisid koomikute Mattias Naani ja Kaarel Nõmmiku stsenaariumite järgi lavastatud sketšid. Nende kaudu tutvustatakse noortele infosõja olemust, põhjusi ja ohte. Sketšide peategelased on teismeliste seas tuntud Eesti suunamudijad.

"Meie kõigi igapäevane heaolu ja turvalisus algab meie peast ja meeltest. Infosõjas on kõige kaitsetum organ meie aju. Millegipärast arvatakse, et eestlased on inforünnakute ja- mõjutuste suhtes oma sovetiaja kogemuse tõttu immuunsed. See ei ole päris õige. 21. sajandil kasutatakse väga osavalt kognitiivseid ja virtuaalrelvi – telesarjad ja- saated, mängufilmid, kirjandus jne -, mille järjepidev kasutamine on pikaajalise ja mõjusa toimega. Seetõttu andsimegi tõele sõna, sest selle sajandi infosõda on äärmiselt salakaval ja loominguline," ütles TÕE SÕNA looja ja eestvedaja Kadri Paas Eesti NATO Ühingu pressiteates.

Infosõda on üks hästi praktiline osa nn uue põlvkonna sõjapidamisest. Info-psühholoogilise mõjutustegevuse käigus mõjutatakse inimesi oma riigi ja valitsuse asemel hoopis ründajat toetama. Infosõja laskemoon on lood ja jutustused. Uue põlvkonna sõjad peetakse info- ja psühholoogilises keskkonnas – mõistuse tasandil. Sellise agressiooni eesmärk on laostada vastase relvajõud ja elanikkond moraalselt ja psühholoogiliselt. 

Infosõjas levitatavate valeuudiste, vandenõuteooriate ja kuulujuttude äratundmine muutub kiires infotulvas keeruliseks. Väljamõeldised levivad teatud veebilehekülgedel ja sotsiaalmeedia keskkondades – nn kõlakodades -, kuhu kogunevad sarnase maailmapildi, huvide ja tõekspidamistega inimesed. Infosõja lahinguväli on meie mõistus ja meel, taju ja emotsioonid. Infosõja eesmärk on mõjutada sihtrühmade tajusid, hoiakuid, käitumist ja otsuseid. Infosõja operatsioonide algatajateks on enamasti riigid, kes soovivad saavutada poliitilisi ja sõjalisi eesmärkide.

Viited 

Hariduslikud veebisaidid
Cyców

Cyców (varem Wiszniewice) on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Łęczna maakonnas, Cycówi valla halduskeskus. Cyców asub Łęcznast umbes 18 km ja Lublinist 40 km idas.

Viited

Lublini vojevoodkonna külad
Czułczyce

Czułczyce on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Chełmi maakonnas Sawini vallas. Czułczyce asub Chełmist umbes 10 km põhjas.

Viited

Lublini vojevoodkonna külad
Łukówek

Łukówek on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Chełmi maakonnas Sawini vallas. Łukówek asub Ukraina piirist 6,5 km kaugusel, Chełmist umbes 18,5 km põhjakirdes.

Viited

Lublini vojevoodkonna külad
Spordi tänav (Rakvere)

Spordi tänav on tänav Rakveres.

See paikneb osaliselt Rakvere Vanalinna ja Südalinna linnaosade piiril. Tänav saab alguse Rakvere Spordikeskuse kinnistult ning Kooli tänava ristmikult. Spordi tänav kulgeb põhiosas lõuna-põhja suunaliselt, lõpus pöördub ida poole ning ristub Carl Robert Jakobsoni tänavaga.

Tänava pikkus on 521 meetrit ja laius ca 16 meetrit.. Selle lääneküljel paikneb Rakvere Kolmainu kiriku park tiikidega, põhja pool Aqva Hotel & Spa koos parklaga. Spordi tänava keskosas paiknevad tänava ääres üksikud elumajad.

Viited

 Rakvere tänavad
Evolutsiooniline lingvistika

Evolutsiooniline lingvistika on sotsiobioloogiline lähenemine keele uurimisele. Evolutsioonilingvistid uurivad keeleteadust evolutsioonibioloogia ja evolutsioonilise psühholoogia haruna. See lähenemisviis on tihedalt seotud ka evolutsiooniantropoloogia, kognitiivse lingvistika ja biolingvistikaga. Keelt uuritakse looduslikust aspektist, täpsemalt bioloogilist keele teket ja arengut. Evolutsioonilingvistika vastandub humanistlikule strukturaallingvistikale.

Ajalooline keeleteadus
Sauna tänav (Rakvere)

Sauna tänav on tänav Rakveres.

See paikneb Vanalinna linnaosas Pika ja Spordi tänavate vahel. Sauna tänav on lühike umbtänav, pikkusega 76 meetrit, kulgeb ida-lääne suunaliselt ning lõpeb trepikäiguga lääneosas, mis viib jalakäija Pikale tänavale.

Tänav on kitsas, keskmise tänava-ala laiusega 5,5 m ning selle ääres paiknevad eluhooned. Nime on tänav saanud linnasauna järgi, mis paiknes tänava lõunaküljel. Praegu on sellel kohal ühepereelamu (Sauna tn 3).

Viited

 Rakvere tänavad
Karl Rautio

Karl (Kalle) Rautio (vene keeles Карл Эрикович Раутио, 20. november 1889 Vaasa lään, Pohjanmaa, Soome suurvürstiriik, Tsaari-Venemaa – 15. detsember 1963 Petroskoi, Karjala ANSV, NSVL) oli Karjala helilooja, muusikaõpetaja ja dirigent.

Rautio perekond kolis 1903. aastal Ameerika Ühendriikidesse, kus Karl Rautio töötas kaevurina ja harrastusmuusikuna juhatas sealset kaevurite puhkpilliorkestrit. 1916. aastal asus ta õppima muusikat California ülikoolis Berkeleys ja lõpetas selle 1920. aastal. 

1922. aastal kolis Rautio Nõukogude Karjalasse. Ta töötas muusikaõpetajana Petroskoi Pedagoogilises Tehnikumis, asutas Karjala esimese segakoori ja kaks orkestrit.

1931. aastal oli Rautio üks Karjala ANSV Raadio sümfooniaorkestri asutajatest ja oli selle esimene dirigent kuni 1935. aastani. 1945. aastal valiti Rautio teos 1940. aastal loodud Karjala-Soome NSV hümniks (tekst Armas Äikä). Hümn oli kasutusel 1956. aastani, mil Karjala-Soome NSV liideti Vene NFSV-ga ja see muutus taas Karjala ANSV-ks.

1948–1955 oli Rautio Karjala-Soome NSV heliloojate liidu juhatuse esimees ja NSV Liidu heliloojate liidu juhatuse liige. 

Osales saadikuna Karjala ANSV Ülemnõukogu kolme koosseisu töös.

Mälestuse jäädvustamine 
Karl Rautio nime kannab Petroskois asuv muusikakool.

Isiklikku 
Karl Rautio poeg Erik Rautio (1926–1989) oli kandlemängija, Uhtua puhkpilliorkestri ja ansambli Kantele kunstiline juht, Karjala ANSV ja Vene NFSV teeneline kunstnik.

Teine poeg Heino Rautio (1928-1960) oli samuti muusik. Noorim poeg Roine Rautio (1934-1960) lõpetas Peterburi konservatooriumi ning oli lootustandev helilooja, dirigent ja folklorist. Heino ja Roine hukkusid 19. augustil 1960 paadiõnnetuses Äänisjärvel.

Allikad 

 Karjala Vabariigi rahvusarhiiv : Karl Rautio
 Kalle Rautio eluloo kokkuvõte Kansallisbiografias

Viited 

Heliloojad
Dirigendid
Soome-ugri maailm
Surnud 1963
Sündinud 1889
Ted Kaczynski

Theodore John Kaczynski, (tuntud ka kui Unabomber; sündinud 22. mail 1942 Chicagos) on Ameerika kodumaine terrorist, anarhist, ja endine matemaatikaprofessor. 

Sündis 22. mail 1942 Chicagos. Lõpetas Evergreen Parki keskkooli Chicagos 1958, omandas bakalaureusekraadi matemaatika alal Harvardi ülikoolist 1962 ning samuti magistri- ja doktorikraadi matemaatika alal Michigani ülikoolist 1967. 1967-69 töötas matemaatikaprofessorina California ülikoolis Berkeleys, edasisest elust on aga vähe teada. Ostis koos vennaga pool hektarit maad Montana lääneosas ja ehitas sinna onni, et järgida primitiivsemat elustiili. Vahistati 1996. aastal kahtlustatava Unabomberina - salapärase tegelasena, kes peaaegu kahe aastakümne jooksul tappis kirjapommidega kolm inimest ja haavas 23.

Viited 

Ameerika Ühendriikide kurjategijad
Terroristid
Sündinud 1942
Must elevant-karihiir

Must elevant-karihiir (Rhynchocyon petersi) on üks 17-st elevant-karihiire perekonda kuuluvast liigist, keda leidub ainult Aafrikas . Nimi "elevant-karihiir" on tuletatud nende pika nina ja elevandi londi sarnasusest. Fülogeneetiline analüüs näitas, et elevant-karihiired on geneetiliselt tihedamalt seotud elevantidega kui karihiirtega. Peamiselt elutsevad must elevant-karihiired madalmäestikes ning Keenia ja Tansaania tihedates metsades. Elevant-karihiired on ühed kiireimad väikestest imetajatest, liikumiskiirused ulatuvad 28,8 kilomeetrini tunnis. Võrreldes teiste imetajatest putuktoidulistega on neil suhteliselt suur aju.

Kirjeldus 
Must elevant-karihiir on väike putuktoiduline imetaja, kes meenutab närilist või opossumit. Tal on soomuseline saba, pikk kärss ja enda suuruse kohta võrdlemisi pikad jalad. Pikki jalgu kasutab must elevant-karihiir, et liikuda hüpeldes nagu jänes. Nagu teised Rhynchocyon perekonda kuuluvad liigid, on ka must elevant-karihiir võrdlemisi suurekasvuline. Täiskasvanud isendid kasvavad keskmiselt 28 cm suuruseks ja kaaluvad 450-700 g. Looduses ulatub nende eluiga kahe ja poole kuni nelja aastani.

Käitumine ja paljunemine 
Nagu enamik elevant-karihiiri, elavad must elevant-karihiired monogaamsetes paarides, kaitstes umbes hektari suurust territooriumit, mida nad märgistavad lõhnanäärmetega. Kuigi nad elavad paarides on järglaste saamine ainuke monogaamse eluviisi põhjus. Sotsiaalsed käitumismustrid ei ole kuigi tavalised ning elatakse erinevates pesades. Must elevant-karihiir ehitab pesa maapinnale, tihtipeale puude alla, kasutades selleks kuivanud lehti. 

Emastel isenditel esineb menstruaaltsükkel sarnaselt inimestega ja must elevant-karihiir on üks väheseid mitteprimaalsetest imetajatest, kellel see üldse esineb. 1940. aastatel kasutati elevant-karihiiri inimeste menstruaaltsükli uurimiseks. Must elevant-karihiirte paaritumisperiood kestab mitu päeva. Pärast paaritumist naasevad nad oma pesadesse tagasi. Tiinusperiood kestab 45-60 päeva, emasisendi pesakond koosneb ühest kuni kolmest järglasest, tiinust esineb mitu korda aastas. Järglased on peale sündi hästi arenenud ja on võimelised jooksma juba paar tundi peale sündi.

Toitumine 
Enamasti toitub elevant-karihiir putukatest, milleks on näiteks mardikad, termiidid ja sadajalgsed jne. Ta hangib oma toidu kaevates kärsaga pinnasesse augu ja haarab august putukaid keele abil, sarnaselt kukkur-sipelgakarule. Suuremast saagist toitumine osutub talle keerukaks pika kärsa tõttu.

Viited
Sirla

Sirje Joala ehk Sirla on Eesti kunstnik ning ettevõtja, tuntud ka pseudonüümiga The Glitter Princess. Ta on asutanud Stencibility tänavakunstifestivali, Mäshroom siiditrükistuudio ning Alistamise Akadeemia jiu jitsu klubi ning olnud inspiratsiooni ohvitser idufirmas Robot Muralist (endine SprayPrinter). Ta on lõpetanud Tartu Kõrgema Kunstikooli fotograafia ning Tartu Ülikooli kommunikatsioonijuhtimise erialal, kirjutades nii bakalaureuse kui magistri diplomitöö tänavakunstist. Sirla sõnavõttude keskmes on vabaduse ja vastutuse tähtsus tänavakunstis. Ta on sõnastanud ka vaba tänavakunsti manifesti ning tuntud kui Tartu tänavakunsti eest seisja ning sõnavõtja.

Viited 

Eesti kunstnikud
Sünniaeg puudub
Kas tuled kui saad

''Kas tuled kui saad'' on 2 Quick Starti laul albumist ''Ühega miljoneist''.

Vaata ka 

 Ühega miljoneist
 Ühega miljoneist (laul)
Kotań

Kotań on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Jasło maakonnas Krempna vallas.

Viited

Podkarpacie vojevoodkonna külad
Strydkraal

Strydkraal on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Sekhukhune ringkonnas Fetakgomo Tubatse vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Strydkraali elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,93%, valgeid 0,04% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,04%. Pedi keelt pidas emakeeleks 95,45% inimesi, suulu keelt 1,10% ja ndebele keelt 0,92%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Norra ja Venemaa piir

Riigipiir Norra ja Venemaa vahel koosneb 197,7 km pikkusest maapiirist Norra ja Venemaa vahel. Lisak on Varangerfjordis 23,2 kilomeetri pikkune merepiir. Samuti on piir kahe riigi territoriaalvete vahel Barentsi merel ja Põhja-Jäämerel.

Aastatel 1944–1991 oli see piir Norra ja Nõukogude Liidu vahel. Euroopa maanteel 105 on üks piiriületuspunkt. Norra poolt teostab järelevalvet garnison ja see on Norra piirikomissari jurisdiktsiooni all, Venemaa poolt aga Venemaa piirivalveteenistus.

Piiri määratleti lepingus 1326 ja eraldati, milliseid saami osi Norra ja Venemaa maksustada võivad. Piirijoon määratleti 1826. aastal lepinguga ja jääb sisuliselt samaks piiriks ka tänapäeval. 1944 tekkis Norra – Nõukogude Liidu piir. Külma sõja ajal oli piir üheks kahest Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) ja Nõukogude Liidu vahel, teine oli Nõukogude Liidu ja Türgi piir. Aastatel 1991–1999 oli see ainus piir Venemaa ja NATO vahel. See on Norra noorim muutmata piir. Alates 1960. aastatest on kahe riigi territoriaalvete vahelise piiri osas olnud lahkarvamusi, aga see lahenes piiritluslepinguga 2010.

Piirijoone leping Venemaaga

Läbirääkimisi seoses merepiiriga alustati 1970. 1975. aastal leppisid mõlemad riigid kokku moratooriumis, mis keelas vaidlusaluses piirkonnas nafta ja gaasi varu uurimise. 1978. aastal allkirjastati kalandust reguleeriv ajutine leping.

27. aprillil 2010 teatati Oslos, et Barentsi mere territoriaalne vaidlus on lahendatud. Leping on kompromiss, mis jagab vaidlusaluse ala kaheks ligikaudu võrdse suurusega osaks. Leping allkirjastati Murmanskis 15. septembril 2010. Norra parlament kiitis lepingu 8. veebruaril 2011 ühehäälselt heaks. 30. märtsil hääletas ratifitseerimise toetamist ka Venemaa riigiduuma ning lepingu ratifitseerimise seadusele allkirjastati 8. aprillil 2011. Pärast mõlema riigi poolt ratifitseerimist oli enne selle jõustumist 30-päevane ooteaeg. Leping jõustus 7. juulil 2011, lõpetades 41 aastat kestnud piiritüli.

Lepingus on sätestatud kalandusalase koostöö tingimused, nähes ette Barentsi merel kalastamise ühise reguleerimise mehhanismi säilitamise. Lepingus määratletakse ka koostöö põhimõtted maavara maardlate uurimisel. Merepiiri ületavat maardlat võib tervikuna kasutada ainult kahepoolse kokkuleppe alusel. Piirileping on majanduslikult oluline, kuna see võimaldab geoloogiliste uuringute ja süsivesinike puurimist läbi viia varem vaidlustatud piirkonnas. Piirkond asub ühest maailma suurimast maagaasimaardlast läänes. Norra ettevõte sõlmis lepingu, et alustada piirkonna Norra osa uurimist, esmane seismiline uuring Norra uues merevööndis algas 8. juulil 2011.

Välislingid 

Piirijoone leping Venemaaga
Sashori

Sashori (სასხორი) on küla Gruusias Mtshetha-Mthianethi piirkonnas Mtshetha rajoonis.

2014. aastal elas seal 332 inimest.

Gruusia külad
Mtshetha-Mthianethi
Munasseened

Munasseened (Oomycota) on ebatõelised seened, ega kuulu seente riiki. Samas on munasseeni varem oma niitja niidistiku moodustumise tõttu seenteks peetud. 

Sellesse hõimkonda kuulub rohkem kui 500 liiki munasseeni, nende hulgas mitmed taimekahjustajad.

Paljunemine 
Munasseened võivad paljuneda nii suguliselt kui ka mittesuguliselt.

Klassifikatsioon 
Munasseente hõimkond koosneb järgmistest seltsidest:

 Olpidiopsidales
 Peronosporales - taimepatogeen
 Sclerosporales - taimepatogeen
 Saprolegniales - taimepatogeen
 Leptomidales
 Myzocytiopsidales
 Rhipidiales
 Salilagenidales

Viited
Coffeeshop

Coffeeshop (hollandi keeles 'kohvipood, kohvik') on asutus Hollandis, kus vastava loa olemasolul on lubatud müüa marihuaanat.

Hollandi oopiumiseaduse (Opiumwet) kohaselt on marihuaana müük "ebaseaduslik, aga mitte karistatav". Seda seadust ei rakendata asutustes, mis peavad kinni järgmistest reeglitest:

 reklaamimise keeld
 tugevate narkootikumide (kokaiin, heroiin) müügi keeld
 alla 18-aastasi ei tohi lubada coffeeshopidesse
 ainet tohib müüa ühele isikule kuni 5 grammi päevas
 korraga võib laos olla kuni 500 grammi kanepit
 ei tohi häirida avalikku korda

Paljud coffeeshopid serveerivad ka toitu ja jooke. Alkoholi müük coffeeshopides on keelatud. Coffeeshopid peavad paiknema koolidest vähemalt 250 meetri kaugusel.

Hollandi linnad saavad ise otsustada oma coffeeshopi-poliitika üle. Mõni linn ei luba neid üldse: enamik neist linnadest on kas protestantlike parteide võimu all, või asuvad Belgia või Saksamaa piiril ega soovi narkoturiste. Linnad saavad ka otsustada, kas lubada turiste coffeeshopidesse või mitte. Mõned lõunaprovintside linnad näiteks ei luba, samas kui Maastrichtis on lubatud, kuid kõik kohalikud coffeeshopid peale ühe on võtnud vastu vabatahtliku nõusoleku, mille kohaselt lubatakse coffeeshopidesse ainult kohalikke elanikke, teisisõnu neid, kes elavad kuni 150 kilomeetri raadiuses, kaasa arvatud Belgia ja Saksamaa kodanikud.
Annemäe tee

Annemäe tee on tänav Rakveres, linna lääneosas. Kaugus Rakvere keskväljakust linnulennul mõõdetult üle 900 meetri. 

Tänav saab alguse Rakvere Vanalinna linnaosast, Vallimäe oosi lääneküljel, ning lõpeb Rakvere linna läänepiiril. Annemäe tee algab Tõusu tänava ristmikult ja ristub seejärel põhja poolt Vallikraavi tänavaga ning lõuna poolt Vahtra puiesteega. Vallikraavi tänava ristmikust Rakvere linn piirini on ta piiritänavaks Vallimäe ja Tammiku linnaosade vahel.

Annemäe tee on pikkusega 369 meetrit ja keskmise laiusega 16 meetrit. Selle ääres asuvad ühepereelamud ning kaks puistut (Annemäe tee 1 ja Vallimäe tee 5). Tänava alguses paikneb põhjaküljel (Tõusu tn 13) postmodernistlik ridaelamu, mille arhitektuurne lahendus on koostatud endise, seal asunud palvemaja motiividel arhitektuuribüroos Künnapu & Padrik
.

Viited

Rakvere tänavad
Amsterdami börs

Amsterdami börs, ametliku nimega Euronext Amsterdam, on Hollandi väärtpaberibörs, mis tegutseb Amsterdamis. Seda loetakse maailma vanimaks väärtpaberibörsiks. Börsi operaatorettevõte on Euronext N.V. ja see on osa Euronext börsist.

Amsterdami börsil saab kaubelda siin noteeritud aktsiate, investeerimisfondide, börsil kaubeldavate fondide ehk ETFidega ja võlakirjadega. Börsil kaubeldakse eurodes. 

Amsterdami börsile teostab järelevalvet kaks asutust – Hollandi Keskpank (De Nederlandsche Bank ehk DNB) ja Hollandi Finantsturgude Inspektsioon (Autoriteit Financiële Markten ehk AFM).

Ajalugu 

 1602. aastal rajati börs koos Hollandi Ida-India Kompanii asutamisega. Teadaolevalt on tegemist maailma vanima börsiga.
 1840. aastatel, mil Hollandil tekkisid tõsised raskuseid oma kohustuste kandmisega, riik refinantseeris oma laene läbi Amsterdami börsi, saavutades väiksemad intressikulud ning seeläbi päästis riigi raskustest.
 1978. aastal hakati esimesena Euroopas kauplema optsioonidega.
 2000. aastal liitusid Amsterdami börs, Brüsseli börs ja Pariisi börs Euronext börsiks.
 Perioodil 2007–2014 oli börs New Yorgi börsi osa. Euronext eraldus kui Intercontinental Exchange võttis üle New Yorgi börsi.

Amsterdami börsi suurus 
2020. aasta detsembris tehti Amsterdami börsil ühes päevas tehinguid keskmiselt 2,5 miljardi euro väärtuses ning börsil noteeritud ettevõtete koguväärtus (turuosa) oli 1,1 trillionit eurot. See moodustab umbes 29% Eurnexti börsil tekkivast päevasest käibe mahust ja 26% Euronext börsi turuosast. Aastaga suurenes börsi turuosa 6,3%. Euronexti siseturgudest omab vaid Pariisi börs suuremat käibemahtu ja turuosa. 

Võrreldes teiste Euronext börsi siseturgudega omab Amsterdami börs suurimat ja aktiivseima käibega võlakirjaturgu.

31. detsembri 2020. aasta seisuga oli Amsterdami börsi reguleeritud turul noteeritud 130 ettevõtte aktsiad,146 investeerimisfondi osakud, 304 ETFi ja 937 võlakirja.

Aktsiate hinnaliikumisi iseloomustavad indeksid 
AEX indeks – hõlmab 25 enim kaubeldava ettevõtte aktsiaid Amsterdami börsil. Indeks on kasutusel alates 3. jaanuarist 1983. Indeksi baasväärtus on 100. Indeksis olevaid ettevõtteid vaadatakse üle 4 korda aastas.

2020. aastal kasvas indeksi väärtus aasta alguse 604,58 punktilt aasta lõpu 624,61 punktini (+3,3%). Indeksi väärtus oli 2020. aasta kõrgeim 14. veebruaril, mil indeksi väärtus oli 666,66 punkti ja madalaim 18. märtsil, mil indeksi väärtus oli 389,6 punkti.

Enim kaubeldud aktsiad 
2020. aastal kaubeldi börsil enim järgnevate ettevõtete aktsiatega (käibe alusel, enim kaubeldud aktsia on toodud esimesena):

 ASML HOLDING (enim kaubeldud aktsia Euronext börsil)
 ROYAL DUTCH SHELLA (kauplemise aktiivsuselt Euronext börsi 3. aktsia)
 UNILEVER (kauplemise aktiivsuselt Euronext börsi 5. aktsia)
 ING GROEP N.V.
 ADYEN
 PROSUS

Vaata ka 
Euroopa börside loend
Euronext

Viited

Välislingid 
Euronext – Amsterdam

Börsid
Hollandi ettevõtted
Aida tänav (Pärnu)

Aida tänav on tänav Pärnus.

Tänav saab alguse Laialt tänavalt ja suundub lõunasse. Peale ristumist Põhja tänavaga kulgeb edasi ida suunas. Tänav lõpeb Martensi väljakul.

Lõigul Põhja tänavast kuni Martensi väljakuni on lubatud liigelda vaid jalakäijatel ja jalgratturitel. Tänava pikkus on ligikaudu 320 meetrit.

Nimi 
Tänava ajalooline nimi on Aida tänav (saksa keeles Speicherstraße), kuna enne teist maailmasõda asusid piirkonnas mitmed kaubaaidad.

Hoonestus 

 Aida 3 – Pärnu Muuseum
 Aida 4 – Pärnu kontserdimaja
 Aida 7 – Pärnu Keskus

Viited

Pärnu tänavad
Torkav ruskus

Torkav ruskus (Ruscus aculeatus) on igihaljas põõsas, mis kuulub ruskuse perekonda aspariliste sugukonnas . Pärineb peamiselt Vahemere, Lääne- ja Lõuna-Euroopa ning Põhja-Aafrika piirkonnast .

Üldiseloomustus 
Taim on püstise kasvuga ja küllaltki jäik. Taimel on tumerohelised triibulised ilma kooreta hargnenud oksad ning kasvab ligi ühe meetri kõrguseks põõsaks.  Okstel on palju lehti  pikkusega 1,5-2,5 cm . Torkav ruskus õitseb maist juunini, viljad valmivad sügise ja talve vahel. Viljad on kerakujulised punased marjad läbimõõduga kuni 15 mm ning mis püsivad põõsal isegi talvel , mistõttu kasutatakse taime ka dekoratsioonielemendina, kuna jätab väga efektse mulje. Põõsa üheks olulisemaks osaks peetakse maa-alust risoomi, mis on sõlmeline, kollaka värvusega, kompaktse tekstuuriga ning ligi 10 cm pikk. Tihti kutsutakse torkavat ruskust ka lihuniku harjaks, kuna lihunikud kasutavad ruskuse okstest tehtud kimpe, et puhastada erinevaid liha töötlemiseks vajalikke reste ja lõikelaudu .  Eestis on taim levinud pigem toataimena, mis erilist hoolt ei vaja ja mis on kasvutingimuste suhtes küllaltki leplik - seega sobib esikutesse ja kaupluse ruumidesse, kus tihti on valgust vähe.

Kasvutingimused metsas ja toataimena 
Metsas kasvab torkav ruskus pigem erinevates segametsades, kuna talub väga hästi pimedust ja niiskust  . Sama peab paika ka toataimena – eelistab jahedat ja varjulist ruumi, kuna nii on taimel kergem säilitada lehtede rohelist värvust. Suvel võib taime viia ka välja, sest talub hästi tuult .

Meditsiinilised omadused
Taime juuri korjatakse sügisel ning kasutatakse peamiselt meditsiinilistel eesmärkidel. Torkaval ruskusel on kergelt mõrkjad, kuid see-eest väga magusad ja lõhnatud juured. Juuri keedetakse meega. Saadud keedust kasutatakse mitmel otstarbel: see leevendab neerukividest põhjustatud vaevusi, kuseteede ja munasarja põletikku, rikkalikku ja valulikku menstruatsiooni. Samuti on torkava ruskuse juurel väidetavalt rögalahtistav ja hingamist kergendav toime .

Viited 

Asparilised
Lissaboni börs

Lissaboni börs, ametliku nimega Euronext Lisbon, on Lissabonis tegutsev väärtpaberibörs. Tegemist on Portugali suurima börsiga. Börsi operaatorettevõte on Euronext N.V. ja see on osa Euronext börsist.

Lissaboni börsil saab kaubelda siin noteeritud aktsiate, fondide osakute (ETF), garantiide ja võlakirjadega. Börsil kaubeldakse eurodes.

Lissaboni börsile teostab järelevalvet Portugali Keskpank (Banco de Portugal).

Portugalis on ka teine börs – OPEX – mis on väike, kuid tegutseb samuti Lissabonis. Käesolev artikkel räägib Euronext Lisbonist.

Ajalugu 

 1769. aastal asutati börs.
 1974. aastal börs suleti paariks aastaks kui sõjavägi riigis võimu üle võttis.
 2002. aastal liitus Lissaboni börs Euronext börsiga kui Euronext N.V. börsi omandas.
 Perioodil 2007–2014 oli börs New Yorgi börsi osa. Euronext eraldus kui Intercontinental Exchange võttis üle New Yorgi börsi.

Lissaboni börsi suurus 
2020. aasta detsembris tehti Lissaboni börsil ühes päevas tehinguid keskmiselt 93,5 miljoni euro väärtuses ning börsil noteeritud ettevõtete koguväärtus (turuosa) oli 73,3 miljardit eurot. See moodustab umbes 1% Eurnexti börsi päevasest käibe mahust ja 2% Euronext börsi turuosast. Aastaga on börsi turuosa suurenenud 16,3%. Tegemist on väikseima Euronext sisebörsiga.  

31. detsembri 2020. aasta seisuga oli Lissaboni börsi reguleeritud turul noteeritud 40 ettevõtte aktsiad. Euronext Growth turul oli noteeritud 2 ja Euronext Access turul 12 ettevõtte aktsiad. Fondidest oli noteeritud 3 investeerimisfondi osakud ja 8 ETFi. Börsil on noteeritud 175 võlakirja.

Aktsiate hinnaliikumisi iseloomustavad indeksid 
PSI 20 – hõlmab 20 enim kaubeldava ja suurima turuosaga ettevõtte aktsiaid Lissaboni börsil. Indeks on kasutusel alates 31. detsembrist 1992. Indeksi baasväärtus on 3000. Indeksis olevaid ettevõtteid vaadatakse üle 2 korda aastas.

2020. aastal vähenes indeksi väärtus aasta alguse 5214,14 punktilt aasta lõpu 4898,36 punktini (-6,1%). Indeksi väärtus oli 2020. aasta kõrgeim 19. veebruaril, mil indeksi väärtus oli 5454,21 punkti ja madalaim 18. märtsil, mil indeksi väärtus oli 3500,02 punkti.

Enim kaubeldud aktsiad 
2020. aastal kaubeldi börsil enim järgnevate ettevõtete aktsiatega (käibe alusel, enim kaubeldud aktsia on toodud esimesena):

 EDP
 GALP ENERGIA-NOM
 J.MARTINS,SGPS
 EDP RENOVAVEIS
 B.COM.PORTUGUES
 NOS, SGPS

Vaata ka 
Euroopa börside loend
Euronext
OPEX

Viited

Välislingid 
Euronext – Lisbon

Börsid
Portugali ettevõtted
Vassili Kononov

Vassili Kononov (vene keeles Василий Иванович Кононов; 31. detsember 1904 (vkj 12. jaanuar 1905) Toinenjoki, Aunuse kubermang, Venemaa Keisririik – 19. detsember 1983 Petroskoi) oli Karjala koreograaf ja ballettmeister, rahvuselt vepslane, Vene NFSV teeneline kunstitegelane, Karjala ANSV  rahvakunstnik.

Elulugu 
Kononov sündis vepsa talupoja peres.

Ta lõpetas 1921. aastal kooli, pärast seda töötas 1929. aastani mitmetes ametites kivimurrus, metsatöödel ja Kontupohja paberivabriku ehitusel.

1929. aastal saadeti ta kui aktiivne isetegevuslane õppima Lunatšarski-nimelisse riiklikku teatriinstituuti (GITIS). Praktikal olles organiseeris ta Smolenski ja Tveri oblasti külades näiteringide, tantsurühmade ja kooride tegevust.

Pärast GITIS-e lõpetamist saadeti Kononov korraldama isetegevust Karjalasse Puudosi rajooni, kus töötas aastatel 1933–1935 rajooni kultuurimaja kunstilise juhina.

1935. aastal sai ta Šoutjärvi külas tegutseva kohaliku rajooni kultuurimaja kunstiliseks juhiks. 1936. aastal pani ta sealses kolhoosis töötavatest naistest-rahvalaulikutest kokku koori, mis tegutseb tänapäevani ja mida teatakse Vepsa rahvuskoorina.

1937. aasta kevadel kutsus Viktor Gudkov Kononovi tööle Petroskoisse tantsujuhina äsja Karjala riikliku filharmoonia juurde loodud laulu- ja tantsuansamblis Kantele. 

29. augustil 1941 evakueerus ta koos ansambliga Petroskoist ja tegutses sõja ajal Karjala-Soome NSV ajutises pealinnas Belomorskis.

1959. aastal osalesid Kononov ja tema rühma tantsijad Petroskoi muusikateatris esimese Karjala rahvusliku balleti "Sampo" (helilooja Helmer-Rainer Sinisalo, koreograaf Igor Smirnov) lavastamisel.

Kononov töötas ansamblis Kantele 28 aastat, 1965. aastani.

Mitmed Kononovi seatud tantsud, näiteks  "Vepsa lusikatants", kuuluvad tänaseni ansambli Kantele repertuaari.

Viited

Kirjandus 

 Мальми В. В. Балетмейстер В. Кононов // Проблемы истории и культуры вепсской народности: Сб. статей. — Петрозаводск, 1989

Surnud 1983
Sündinud 1905

Soome-ugri maailm
Vepslased
Kalavalgupulber

Kalavalgupulber inimtoiduks mõeldud kuivatatud ja stabiilne kalatoode, milles valk on kontsentreeritum kui algses kalalihas.  

Toodet kasutatakse ühe koostisosana spordialases toitumises ja toidulisandina. Kalavalgupulber peab vastama mitmesugustele töötlemis-, puhtuse- ja funktsionaalsusnõuetele, mis muudavad selle inimtoiduks sobivaks. Nõudlus toiduvalmistamisel kasutatava kalavalgupulbri järele kasvab maailmas järk-järgult. Kõige sobivamaks kalavalgupulbri tootmiseks peetakse valge liha ja väikese rasvasisaldusega kalu.  

Samas on ka muid kalavalguallikaid, näiteks punane liha, väheväärtuslikud kalaliigid ja toiduks mõeldud kalade kõrvalsaadused. Toote kvaliteet ja omadused sõltuvad suuresti tooraine päritolust ja töötlemisviisidest. Üha suurenev teadlikkus kuivatatud kalavalgu sobivusest toidu rikastamiseks ja lisandväärtuse tootmiseks on innustanud toiduainetööstust uurima eri meetodeid kalavalgu koostisosa väljatöötamiseks erinevatest toorainetest.

Tootmine
Ajalooliselt on kala söödud kas värskena, konserveerituna, külmutatult, suitsutatult või kuivatatult. Seda on kasutatud pigem terviktoiduna, kui muude toitude koostisosana. Tööstuslikus kalatööstuses kalad ja kalatöötlussaadused keedetakse ja kuivatatakse, mille tulemusena valmib kalajahu, mida kasutatakse loomasöödaks, lemmikloomatoiduks ja kalasöödaks. 

Rafineerimis- ja töötlemistehnoloogiate areng ning kalavalkude toitumisalase väärtuse teadvustumine on viinud uue tööstusharu tekkeni, mis toodab inimtoiduks mõeldud kalavalgupulbrit, mis on hügieeniliselt ohutu ja vastab ka maitsenõuetele. Kalavalgupulbri tootmine jäljendab loomulikke seedimistoiminguid. Kuni hüdrolüüsi astmeni on valgupulber tegelikult osaline või täielik peptiidipulber, mis on valmis kohe soolestikus imendumiseks. Kalavalgupulbreid klassifitseeritakse pulbri valgu-, rasva-, mineraal- ja süsivesikusisalduse põhjal. Mineraalidest esinevad peamiselt orgaaniline magneesium, kaltsium ja fosfor. Kuivatusprotsessis on lubatud lõpptoote omaduste parandamiseks kasutada ka muid mineraale ja süsivesikuid. Pulbrite jääkniiskuse sisaldus jääb vahemikku 4–8%.

Viited
Väike-Sepa tee (Viimsi)

Väike-Sepa tee on tänav Viimsi vallas Viimsi alevikus.

Väike-Sepa tee hooneteks on näiteks Väike-Sepa tee 2 ja 3. Tänava pikkus on 79 meetrit.

Viimsi tänavad
Zatwarnica

Zatwarnica on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Bieszczady maakonnas Lutowiska vallas.

Viited

Podkarpacie vojevoodkonna külad
Pascal Groß

Pascal Groß (sündinud 15. juunil 1991 Mannheimis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Brighton & Hove Albion.

Ta alustas klubikarjääri TSG 1899 Hoffenheimis, mille koosseisus debüteeris ta Saksamaa kõrgliigas hooajal 2008–09. 2011. aastal liitus ta Saksamaa esiliiga klubiga Karlsruher SC.

Aastatel 2012–2017 mängis Groß viis hooaega FC Ingolstadt 04-s, sh viimased kaks hooaega Saksamaa kõrgliigas.

2017. aasta mais sõlmis ta nelja-aastase lepingu Ingolstadtiga.

Viited 

Saksamaa jalgpallurid
TSG 1899 Hoffenheimi jalgpallurid
Brighton & Hove Albion FC jalgpallurid
Bundesliga mängijad
Premier League'i mängijad
Sündinud 1991
Pszczeliny

Pszczeliny on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Bieszczady maakonnas Lutowiska vallas.

Podkarpacie vojevoodkonna külad