joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Jaanukse kultusekivi

Jaanukse kultusekivi on hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Kivi on põhiplaanilt trapetsikujuline. Selle mõõtmed on järgmised: pikkus 10,9 m, laius 7,4 m, kôrgus 2,6 m ja ümbermõõt 28,8 m.

Viited

Välislingid
 
 

Kuusalu valla rändrahnud
Lohukivid
Kõrendakivi

Kõrendakivi on hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 11,7 m, laius 6,2 m, kôrgus 3,2 m ja ümbermõõt 30,8 m.

Viited

Välislingid
 

Kuusalu valla rändrahnud
Lee (luule)

Lee (ka jutustav lee või bretooni lee; prantsuse lai) on keskaegne luulevorm prantsuse ja inglise kirjanduses. Leed on lühikesed (tavaliselt 600–1000 rida) riimides jutustused armastusest ja rüütellusest, tihti käsitledes üleloomulikkust ning keldi müütide haldjamaailma.

Sõna lee tuleb eesti keelde prantsuskeelsest sõnast lai (sama ka inglise keeles), ning tuleneb omakorda arvatavasti ülemsaksa ja/või vanast kesksaksa sõnast leich, mis tähendab meloodiat, laulu või mängu. Jack Zipes pakub teoses "The Oxford Companion to Fairy Tales", et tegu võis olla ka vana iiri sõnaga laid, mis tähendab laulu. Zipes kirjutab, et Arthuri-legendid võisid olla Britanniasse imbunud Iirimaa, Walesi ja Cornwalli kaudu; laulude esitajateks olid rändavad harfimängijad, jutuvestjad ja bardid. Zipesi järgi on varaseim teadaolev lee Robert Bikeri "Lai du Cor", mis loodi 12. sajandi teisel poolel.

Varaseimad tänini säilinud bretooni leed (põhinevad keldi- ja briti ainestikul) on tõenäoliselt Marie de France'i omad, mis loodi 1170. aasta paiku. Marie de France oli 12. ja 13. sajandi vahetusel Inglismaal Henry II õukonnas elanud prantsuse poeet. Kirjelduste kaudu Marie de France'i leedes ning mitmetest anonüümsetest vanaprantsuse leedest 13. sajandil on teada varastest keldi päritolu leedest, mis arvatavasti olid stiililt lüürilisemad ning mida esitasid lauldes bretooni bardid. Usutakse, et need lüürilised leed, millest ükski ei ole säilinud, juhatas sisse kokkuvõttev narratiiv, mis laulu jaoks olustiku lõi, ning nende põhjal kujunes välja jutustav lee.

Varasemad kirjapandud leed olid mitmes vanaprantsuse dialektis ning säilinud on ka kuus 13. ja 14. sajandi leed keskinglise keeles (Middle English) inglise autoritelt.

Bretooni leed inspireerisid Chrétien de Troyes'd. Nende kaudu levisid keldi ainestik ning haldjatemaatika Mandri-Euroopasse.

Vanaprantsuse leed
 Marie de France'i leed – kaksteist kanoonilist leed, mis omistatakse Marie de France'ile. 
 Anonüümsed leed – üksteist vaieldava autorsusega leed. Kuigi need leed on keskaegsetes käsikirjades puhuti segatud Marie de France'i leedega, ei pea uurijad Marie'd nende autoriks.
 "Rannalee" – üks umbes kahekümnest vanaprantsuse leest, mis tõlgiti vananorra proosasse 13. sajandil. See lee annab detailse kirjelduse William Vallutaja tellitud lüürilisest leest, mis meenutas tema Barfleuris veedetud aega.

Keskinglise leed
 Tuntud leede "Sir Orfeo, Sir Degaré, Sir Gowther, Emaré" ja "Erle of Toulouse" autor on teadmata. 
 "Lay de Freine", tõlge Marie de France'i "Le Fresne'ist".
 "Franklini lugu" kogust "Canterbury lood", autoriks Geoffrey Chaucer.
 Thomas Chestre'i "Sir Launfal" on tõlge Marie de France'i "Lanvalist".

Viited

Keskaja kirjandus
Luule
Inglise kirjandus
Prantsuse kirjandus
Jussi Niinistö

Jussi Lauri Juhani Niinistö (varasem nimi Lauri Juhani Niinistö; sündinud 27. oktoobril 1970 Helsingis) on Soome poliitik ja ajaloolane, Eduskunna liige ja riigikaitsekomisjoni esimees 2011–2015.

Ta oli 29. maist 2015 kuni 6. juunini 2019 kaitseminister Juha Sipilä valitsuses.

Ta kuulus kuni 2017. aastani Põlissoomlaste parteisse ja astus seejärel Sinise Tuleviku erakonda.

Välislingid 
http://jussiniinisto.fi
Jussi Niinistö. 375 humanitaari. Helsingi ülikooli humanitaarteaduskond. 15.7.2015.

Soome kaitseministrid
Sündinud 1970
Vinni-Pajusti staadion

Vinni-Pajusti staadion on mitmeotstarbeline staadion Vinnis. Lisaks täismõõtmetes jalgpallimuruväljakule (95 x 64 m) on staadionikompleksis ka tartaankattega jooksuovaal (4-realine), 100 m sirge (6-realine), kettaheitering, kaks kuulitõukeala, kaks odaviskesektorit ning kaugushüppepaigad, teivashüppeala ja kõrgushüppekomplekt. 

Staadion valmis 2008. aastal, staadionimaja 2010. aastal. 

Vinni-Pajusti staadion on koduväljakuks kohalikule spordiklubile Vinni Tammed.

Staadioni läheduses asub mitmekesiste võimalustega Vinni Spordikompleks ja mitu spordiväljakut. 

Staadioni aadress on Tammiku 9, Vinni alevik, Vinni, Lääne-Virumaa. 

2012 hooajal pidas Rakvere JK Tarvas Vinni-Pajusti staadionil kolm Esiliiga kodumängu, kus vastased olid Tallinna FC Flora II, Pärnu Linnameeskond ja Tallinna FC Levadia II.

Viited

Välislingid
 http://www.spordiregister.ee/ehitised.php?eh=1271

Eesti jalgpallistaadionid
Eesti staadionid
Jone Delai

Jone Delai (sündinud 5. septembril 1967) on Fidži sprinter.

Jone Delai on olümpiamängudel osalenud kahel korral (1996 ja 2000).

Isiklikud rekordid

Viited

Fidži inimesed
Sündinud 1967
Jooksjad
Lõbustuspark

Lõbustuspark (ka tivoli) on piiratud maa-alal tavaliselt vabas õhus paiknev lõbustusatraktsioonide kompleks, milles seda haldav ettevõte pakub tasu eest meelelahutusteenuseid. 

Lõbustusparke, mis on pühendatud mingile kindlale teemale, nimetatakse ka teemaparkideks, selline on näiteks Disneyland.

Lõbustuspark asub tavaliselt püsivalt ühes kohas, aga on ka rändavaid lõbustusparke, näiteks Eestis Tivoli Tuur.

Lõbustuspargi alal võivad olla lisaks atraktsioonidele ka toitlustuskohad ja suveniiripoed.

Atraktsioonid
Põhiosa atraktsioonidest on tavaliselt eri viisidel reisijaid sõidutavad masinad, mis asuvad vabas õhus. Osa atraktsioone võib paikneda ka lõbustuspargi alal asuvates siseruumides. 

Lõbustuspargi atraktsioonide hulka võivad kuuluda karussellid, Ameerika raudtee, vaateratas, lasterong, mängu-lasketiirud ja muud atraktsioonid.

Tasumine
Atraktsioonide kasutamise eest tasumiseks on kaks süsteemi, lõbustuspargid pakuvad kas ühte neist või mõlemat. Esimese süsteemi puhul maksab külastaja iga atraktsiooni kasutamise korra eest eraldi, näiteks ostab iga karussellisõidu jaoks uue pileti. Teise süsteemi puhul maksab ta alguses suurema kindlaksmääratud summa ning võib siis kasutada kõiki atraktsioone nii palju kordi kui soovib. 

 
Meelelahutusehitised
Naukšēni

Naukšēni (eesti keeles ka Nausküla) on küla (lielciems) Lätis Valmiera piirkonnas, Naukšēni valla halduskeskus. 

Külas on keskkool, postkontor, kultuurimaja, raamatukogu ja inimesemuuseum. Seal asuvad Naukšēni ja Naukšēnu vidusskola bussipeatused.  

Naukšēni on tekkinud endise Naukšēni mõisa (Naukschen) keskuse juurde. Kuni Teise maailmasõjani asus küla põhjaservas Nausküla raudteejaam. Aastail 2009-2021 kuulus küla Naukšēni piirkonda, olles selle halduskeskus.

Naukšēni mõisa hoonetekompleks (kus on kaitse all häärber, park, ait ja kellatorn-juustukoda) ning Naukšēni linnamägi on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Külas on mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele.

Looduskaitse all on Naukšēni mänd ümbermõõduga 3,33 meetrit, Naukšēni vabaõhulava tamm  ümbermõõduga 4,1 meetrit, Dauuria lehised ümbermõõtudega 4,33 meetrit ja 4,16 meetrit, Euroopa lehised  ümbermõõtudega 3,22 meetrit ja 3,66 meetrit, männid ümbermõõtudega 2,56 meetrit, 2,59 meetrit, 2,61 meetrit, 2,65 meetrit, 2,66 meetrit, 2,67 meetrit, 2,7 meetrit, 2,81 meetrit, 2,9 meetrit, 3,2 meetrit, 3,08 meetrit, 3,15 meetrit, 3,22 meetrit ja 3 meetrit, künnapuu kõrgusega 32 ja ümbermõõduga 4,15 meetrit, pärn kõrgusega 29 ja ümbermõõduga 5,28 meetrit, kaks mändi ümbermõõtudega 2,5 meetrit, kaks mändi ümbermõõduga 2,6  meetrit ja haab ümbermõõduga 3,65 meetrit.

Aastal 2016 oli külas 869 elanikku. Aastal 2020 oli elanikke 656.

Viited

Valmiera piirkonna külad
Paul Anniko

Paul Anniko (11. september 1904 Lihula – 9. veebruar 1974 Baltimore) oli eesti arst.

Ta lõpetas aastal 1923 Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas mitmete katkestuste järel aastal 1942 arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta üliõpilaste seltsi "Raimla".

Ta töötas juba üliõpilasena aastatel 1941–1942 Tartu Ülikooli sisehaiguste kliinikus arstina ja Mustvees jaoskonnaarsti asetäitjana. Aastatel 1942–1944 oli ta Kullamaal jaoskonnaarstiks ja aastal 1944 sisearstiks Haapsalu haiglas.

Põgenes aastal 1944 Saksamaale, kus oli alguses oli aastatel 1945–1949 DP laagri arstiks Oldenburgis (Briti okupatsioonitsoonis). Lisaks viibis ta aastal 1948 Hamburgis täienduskursustel troopiliste haiguste, hügieeni ja parasitoloogia alal. Aastal 1949 emigreerus Saksamaalt USA-sse. Aastatel 1949–1950 töötas ta Marylandi Lutherian Hospitali laboratooriumis laborandina. Septembrist 1950 septembrini 1951 läbis nn rotating internship'i, mis lõppes eksamite ja USA vastava osariigi arstilitsentsi saamisega. Aastatel 1951–1952 oli ta sisehaiguste arst-residendiks samas haiglas. Aastal 1952 asus ta Baltimore'is arstina tegutsema. Aastal 1956 saavutas ta eriarsti õigused nii sisehaiguste kui ka kirurgia alal töötamiseks.

Ta oli Baltimore Markuse koguduse asutaja, kauaaegne juhatuse liige ja esimees; samuti Baltimore Eesti Laulumehed asutaja ja kuulus Baltimore Eesti Seltsi. Tal oli kodus suur eestikeelne raamatukogu, mida ta pidevalt täiendas; ta pööras palju tähelepanu eesti kooli arendamisele USA-s. Tema huvialadeks olid koorilaul (asutas koore nii põgenikelaagris kui ka USA-s), kalapüük ja joonistamine (pastell ja pliiats). Ta oli ka aktiivne arstiteaduse populariseerija.

Paul Anniko suri 9. veebruaril 1974 Baltimore'i Eesti Majas, kui ta varises südameatakiga kokku populaarteaduslikku loengut pidades. Ta on maetud Baltimore'i Marylandi osariigis.

Isiklikku 
Tema isa Hendrik Anniko oli kooliõpetaja, köster ning II ja III Riigikogu liige.

Kirjandus 
 Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 381-382.

Eesti arstid
Eestlased Ameerika Ühendriikides
Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1904
Surnud 1974
Üliõpilaste Selts Raimla liikmed
Ilmar Vooremaa

Ilmar Herbert Georg Vooremaa (enne eestistamist Ilmar Herbert Georg Wöhrmann; 31. august 1906 Karja – 18. september 1976 Arvika, Värmlandi lään) oli eesti arst.

Ta lõpetas 1924. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas 1931. aastal arsti astme väärilisena cum laude. Vahepeal õppis ta meditsiini (aastal 1928) Jena ülikoolis ja aastatel 1931–1932 täiendas ennast Jena ülikooli õigusteaduskonnas. Ta töötas juba aastast 1925 Tartu Ülikooli histoloogiainstituudis. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Fraternitas Estica ridadesse.

Aastast 1931 sai temast Tartu Ülikooli II haavakliiniku assistent professorite Konstantin Koniku ja Ulrich Karelli juures. Ta töötas aastani 1943 Tartu Ülikooli haavakliiniku juures. Sel perioodil valmis tal doktoriväitekiri teemal "Luude ja liigeste tiisikus Eestis 1920–1934 ja selle tekitaja tüübid", mille ta kaitses Tartu Ülikooli juures 3. märtsil 1939, omandades dr. med. kraadi. Samal aastal tunnustas Arstide Koja Eriarstide Toimkond ta haavahaiguste eriarstiks. Aastal 1943 taandus ta taas Saaremaale, võttes vastu Saaremaa Haigla juhataja koha.

Aastal 1944 põgenes ta koos abikaasa ja tütrega üle Läänemere Rootsi. Aastatel 1945–1946 töötas ta alamarsti kohusetäitjana mitmetes Rootsi haiglates. Tööloa Rootsis saavutas ta juba aastal 1948. Aastatel 1949–1957 oli ta tööl Arvika haiglas. Aastal 1958 avas ta Arvikas (Värmlandi läänis) ka erapraksise. Aastal 1960 esitati ta esimese eesti arstina Rootsi tervishoiuvalitsuse "Medicinalstyrelsen'i" poolt ülemarsti kohale kinnitamiseks Bäckeforsi haigla (asub Västra Götalandi läänis) kirurgia osakonnas.

Dr. med. Ilmar Vooremaa suri aastal 1976 Arvikas Värmlandi läänis ja ta on maetud Arvika kalmistule.

Isiklikku 
Ta abiellus aastal 1931 kolleeg Salme Taleriga ja neil sündis aastal 1943 tütar. 

Tema isa Karl Wöhrmann oli Karja Katariina koguduse (ja Metsküla abikoguduse) õpetaja, vend Aksel Erich Vooremaa, kes hukkus NKVD massimõrva ohvrina Tartu vanglas, oli pastoriks Tartu Maarja koguduses.

Viited

Kirjandus 
 Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 508-509.

Eesti arstid
Arstide Koja liikmed
Tartu Ülikooli arstiteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Fraternitas Estica liikmed
Eestistatud nimega inimesed
Eestlased Rootsis
Sündinud 1906
Surnud 1976
Lai

Lai võib tähendada mitut asja:
Lai tänav on paljudes Eesti asulates
Lai on perekonnanimi
Francis Lai, prantsuse helilooja
 Lai on Laiuse kihelkonna nime lühend.
lai (prantsuse ja inglise keeles), eesti keeles lee, on keskaegne luulevorm

Vaata ka
Laï, linn Tšaadis
Kõrkvere Aavakivi

Kõrkvere Aavakivi (ka: Aavakivi, Kõrkvere hiidrahn) on hiidrahn Saare maakonnas Saaremaa vallas. See on Saare maakonna ainus hiidrahn.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,8 m, laius 6,9 m, kõrgus 4,5 m, ümbermõõt 25,2 m, maht 123 m3.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Saaremaa vald
Näärmed

Nääre (ladina glandula) on tsirkulatsioonisüsteemidega elusorganismi kudede epiteelrakkudest moodustunud elund, mille funktsioonideks on ka nõristus (ehk sekretsioon).

Näärmed on:
 ainuraksed 
 hulkraksed

Näärmerakud (nii ainu- kui ka hulkraksete omad) saavad lähteaineid vereringe kudedest. Rakkude sünteesitud ja edastatava nõre alusel jaotatakse näärmed ka: 
 eksokriinnäärmed on harilikult varustatud juhadega, mis suunavad nõre limaskestale, st väliskeskkonda;
 endokriinnäärmed suunavad nõre vereringesse so sisekeskkonda.

Roomajatel

Maolistel

Madudel on tuvastatud mitmeid sisenõristusnäärmeid: ajuripats, käbinääre, harknääre, kilpnääre, kõrvalkilpnäärmed, neerupealised, munandid, munasarjad.

Mao peas paikneb hulgaliselt näärmeid, nagu süljenäärmed ja Harderi nääre. Lisaks paiknevad madude peas Duvernoy näärmed, v.a inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatud madudel, neil loetakse Duvernoy näärmete derivaadid mürgiaparaadi osaks ja neid nimetatakse vahel ka mürginäärmeteks. 

Nii emastel kui ka isastel madudel paiknevad kloaagiavausest saba suunas kõhu pool paarilised kloaaginäärmed.

Imetajatel

Inimestel
Tuntumad inimorganismi sisenõrenäärmed ehk endokriinnäärmed on:

ajuripats ehk hüpofüüs
käbikeha
kilpnääre
kõrvalkilpnääre
tüümus ehk harknääre 
neerupealis
kõhunäärme (ehk pankrease) sisesekretoorsed saared
sugunäärmed: munasari (naistel) ja munand (meestel)
maonääre, maolukutinääre,soolenääre, väikesed keele süljenäärmed, väikesed süljenäärmed suulaes, süljenäärmed, keelealune süljenääre, söögitorunäärmed jpm näärmed.

Vaata ka
ainete transport
Duvernoy nääre
endokriinsüsteem
hormoonide loend
näärmete loend
rakk
vitamiinid

Viited

Kasutatud kirjandus
Lemmikneeme kivikülv

Lemmikneeme kivikülv (ka Aegna rändrahnud) on kivikülv Harju maakonnas Aegna saarel. 

Kivikülv koosneb 23 suuremast (ümbermõõt 8–25 m, kõrgus üle 1 m) ja 10 väiksemast rändrahnust. Rändrahnudest kõige suuremad on Tulekivi, Kultusekivi, Teravaservaline kivi, Mälestuskivi ja Nurgaauguga kivi.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Aegna
Tulekivi (rändrahn)

Tulekivi (ka: Sihi Suurkivi, Lemmikneeme I) on hiidrahn Harju maakonnas Aegna saarel. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus on 12,5 m, laius 8,4 m, kõrgus 3,6 m ja ümbermõõt 35,1 m.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Aegna
Eerikukivi

Eerikukivi (ka Eeriku kivi, Maiekivi) on hiidrahn Harju maakonnas Aegna saarel.

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Kaitstavad looduse üksikobjektid
Aegna
Tallinna geograafia‎
Algaja kivi

Algaja kivi on hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,1 m, laius 6,4 m, kôrgus 2,7 m, ümbermõõt 29,1 m.

Viited

Välislingid
 

Kuusalu valla rändrahnud
Antu kivi

Antu kivi on hiidrahn Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Villemi külas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,5 m, laius 5,1 m, kõrgus 2,4 m, ümbermõõt 26,5 m.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Hiiumaa vald
Lehmja Suurkivi

Lehmja Suurkivi (ka: Liivatee kivi, Liivatee Suurkivi) on hiidrahn Harju maakonnas Rae vallas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 8,4 m, laius 6,4 m, kõrgus 2,7 m ja ümbermõõt 22,6 m.

Viited

Välislingid
 
 

Eesti rändrahnud
Rae vald
Kandukivi

Kandukivi on hiidrahn Harju maakonnas Jõelähtme vallas. 

Kivist u 100 m kaugusel asub teine hiidrahn – Augu Suurkivi.

Viited 

Eesti rändrahnud
Jõelähtme vald
Eevakivi

Eevakivi (ka: Pullevere kivi) on hiidrahn Järva maakonnas Järva vallas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9 m, laius 8,5 m, kõrgus 3,3 m ja ümbermõõt 25,30 m.

Jämedateraline graniitrahn, rohke päevakivi ja kvartsi sisaldusega, esineb ka tumedaid mineraale.  Rahn on viilkatusekujuline. Rahnu lõunapoolsest osast on eraldunud 1,2 m paksune kild. Rahnu peal on põletamisjälgedega lohk läbimõõduga 40*50 cm. Lohu keskel on kuni 3 cm sügavune 9*12 cm laiune süvend, mis tundub sisse raiutud olevat. Tõenäoliselt on rahn saanud välgutabamusi.

Rahnu nimetus tuleneb Laasi Eeva (rahvasuus Taagi Eeva) nimest, kelle väike saun on olnud kivi lähedal maa sees, nii et aknad ulatunud maa peale.

Rahnu juures on tehtud jaanituld ja peetud rahvapidusid.

Rahn on kaetud sambla- ja samblikkattega.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Järva vald
Bīriņi

Bīriņi on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Vidriži vallas. 

Asulas on endise Bīriņi mõisa (Koltzen) süda. Külas on raamatukogu. Külas asuvad bussipeatused Bīriņi ja Bīriņu pils.  seal asub uusgooti stiilis Pistohlkorside suguvõsale kuulunud loss maalilise pargiga. Praegu asub mõisas hotell. Bīriņi mõisa hoonetekompleks (park, häärber, kabelis asuv Mellinite hauatähis ja kolme toa laed) on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Looduskaitse all on tammed ümbermõõtudega 4,16 meetrit, 4,25 meetrit ja 4,05 meetrit, vaher ümbermõõduga 3,52 meetrit, pärn ümbermõõduga 4,09 ning kõrgusega 18 meetrit, pärn ümbermõõduga 3,52 meetrit, Dore tamm, Kapeņi pärn, Bīriņi must mänd, Bīriņi hobukastan, Bīriņi kooli tamm, Bīriņi allee tammed, Bīriņi allee pärn, Bīriņi pargi paju, Bīriņi pargi remmelgas, Bīriņi pargi tamm, Bīriņi pargi pärnad ja Armastuse tamm.

Aastal 2015 oli külas 146 elanikku, aastal 2022 oli elanikke aga 150.

Viited

Limbaži piirkonna külad
Katre Pärn

Katre Pärn (sündinud 25. aprillil 1982) on eesti semiootik.

Ta lõpetas 2000. aastal Avinurme Keskkooli. Aastatel 2000–2007 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas. 2007. aastal kaitses ta Peeter Toropi juhendamisel magistritööd "Kinosemioloogia: kinokeele struktuur ja ühikud" ja sai magistrikraadi.

Ta on Tartu Ülikooli semiootika osakonna õppejõud.

Ta on filmisemiootika spetsialist.

Teoseid
 Pärn, K. Kinokeelemudeli areng strukturalistliku kinosemioloogia perioodil. Acta Semiotica Estica 2009, 6: 154–177.
 Pärn, K. Kultuur kui semiootiline tegelikkus. Hortus Semioticus 2010, 5: 67–72. vt.
 Pärn, K. Igikestev igatsus puuduva mõtte järele. Teater. Muusika. Kino, aprill 2018.

Välislingid

Eesti semiootikud
Tartu Ülikooli õppejõud
Sündinud 1982
Ellukivi

Ellukivi (ka: Iila Ellu kivi, Elukivi) on rändrahn ja ohvrikivi Lääne-Viru maakonna Viru-Nigula valla ja Viru-Nigula kihelkonna Iila külas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,3 m, laius 8,1 m, kõrgus 3,0 m, ümbermõõt 27,4 m.

Kohamuistendi järgi, mis on Iila külast kogutud 1939. aastal, viheldi kängu jäänud kasvuga lapsi kivil noore kuu ajal kadakavihaga, et nad kasvama ja kõndima hakkaksid:

Malla vallas Iila külas Hiie talu maa peal asub Hiiemägi. /---/ Sellessamas vallas ja külas Hiiemäe talu maa peal asub praega suur kivi, täma nimi on Ellu kivi. Eided teadasivad rääkida: vanast, kui laps kasvuga kängus oli ja jalgu alle ei saand, kui änam ei aitand saunas "harjaste vottamine" ega löilis aurutamine, pidi lapsega menema noorekuu ööse Ellu kivile. Seal pidi lapse panema vatsuli kivi pääle ja vihtlema kadakase vihaga. Siis oli laps hakanud kasvama ja kondima. (ERA II 216, 199/201 (1–2) < Viru-Nigula khk, Malla v, Iila k, Pikapõllu t – V. Talu < isalt, August Talu, 56 a (1939).

Vaata ka
 Iila Hiiemägi
 Iila hiieallikas

Viited

Välislingid
 Iila Ellu kivi Hiite Maja SA andmekogus. 
 
 

Eesti rändrahnud
Viru-Nigula vald
Ohvrikivid 
Viru-Nigula kihelkonna looduslikud pühapaigad
Tõnu Tunnel

Tõnu Tunnel (sündinud 31. juulil 1987) on Eesti fotokunstnik ja arhitektuurifotograaf.

Ta lõpetas 2011. aastal bakalaureusekraadiga Eesti Kunstiakadeemia vabade kunstide teaduskonna fotograafia eriala.

Tunneli fotosid on avaldatud fotonäitusel "Eesti läbi 100 silmapaari".

Viited

Välislingid

 Tõnu Tunneli veebileht
 "Tõnu Tunnel mängib pimeduse ja valgusega" Pärnu Postimees, 12. november 2013
 "11 küsimust | Arhitektuurifotograaf Tõnu Tunnel võtab maja tükkideks ja paneb kaameras uuesti kokku" Moodne Kodu, 4. mai 2018
 "Arhitektuuri ja elu vahendaja Tõnu Tunnel" ERR kultuur, 11. detsember 2021

Eesti fotograafid
Eesti fotokunstnikud
Sündinud 1987
Hara Suurkivi

Hara Suurkivi on hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus: 11,0 m, laius 6,9 m, kõrgus 4,5 m, ümbermõõt 29,4 m.

Viited

Välislingid
 

Kuusalu valla rändrahnud
Helgikivi

Helgikivi (ka Ala kivi, Suurekivi, Ohvrikivi, Nõiakivi) on hiidrahn Valga maakonnas Tõrva vallas Kähu külas.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 11,6 m, laius 6,5 m, kõrgus 1,8 m, ümbermõõt 29,2 m.

Viited

Välislingid
 
 
 Kähu ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus.

Ohvrikivid
Helme kihelkonna looduslikud pühapaigad
Eesti rändrahnud
Tõrva vald
Viljandi maakonna kultuurimälestised
Salme Vooremaa

Salme Vooremaa (kuni 1931 Salme Taler; kuni 1936 eestistamisel Salme Wöhrmann; 9. veebruar 1904 Einmanni vald, Järva-Jaani kihelkond, Järvamaa – 5. juuli 1999 Stockholm) oli eesti ja Rootsi silmaarst.

Ta lõpetas 1924. aastal Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1931 arstiastme väärilisena. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Filiae Patriae liige.

Ta töötas juba üliõpilasena Tartu Ülikooli silmakliinikus volontäärassistendina. Aastatel 1931–1933 töötas ta silmakliinikus professor Jaan Uudelti nooremassistendina ja aastast 1934 vanemassistendina. Aastast 1936 töötas ta Tartus eraarstina silmahaiguste alal. Ta oli Eesti Arstide Seltsi liige ja ühingu "Pimedate Abi" liige aastast 1932. Aastal 1939 tunnustas Arstide Koja Eriarstide Toimkond ta silmahaiguste eriarstiks.

Suviti puhkas ja praktiseeris ta koos abikaasaga Saaremaal. Aastal 1943 asus ta koos abikaasaga tööle Saaremaale. 

Aastal 1944 põgenes ta koos abikaasa ja tütrega üle Läänemere Rootsi. Aastatel 1947–1953 töötas ta alamarsti ja ülemarsti kohusetäitjana mitme Rootsi haigla silmaosakonnas. Lõpliku tööloa sai ta aastal 1950 ja oli siis aastast 1954 erapraksisega silmaarst Arvikas (Värmlandi läänis). Ta elas ka aastal 1976 Arvikas ja suri 1999 Stockholmis.

Isiklikku
Ka tema abikaasa Ilmar Vooremaa oli arst.

Viited

Kirjandus
Helbe Merila-Lattik. "Eesti arstid 1940–1960". Lk 509

Välislingid
Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944

Eesti arstid
Arstide Koja liikmed
Silmaarstid
Rootsi arstid
Tallinna Kristiine Gümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli arstiteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Filiae Patriae liikmed
Eestistatud nimega inimesed
Eestlased Rootsis
Sündinud 1904
Surnud 1999
Kakukivi

Kakukivi (ka Saunakivi) on hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Juminda poolsaarel.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,3 m, laius 9,0 m, kõrgus 4,6 m, maksimaalne ümbermõõt 28,5 m.

Viited

Välislingid
 

Kuusalu valla rändrahnud
Kiviheinamaa kivi

Kiviheinamaa kivi (ka: Kiviheinamaa Kärga kivi) on hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,6 m, laius 6,5 m, kôrgus 5,4 m, suurim ümbermõõt 28,2 m.

Kiviheinamaa kivi asub metsa sees Vihasoo - Loksa teest 110 meetrit lõuna pool. Kivi poole viitab tee juurest silt ja selle suunas viib rada, kuid rändrahn ise on rajast veidi eemal tihedas metsas. Rändrahn olevat saanud nime kunagi selle ümber olnud heinamaa järgi.

Viited

Välislingid
 

Kuusalu valla rändrahnud
Eesti rändrahnud
Kaitstavad looduse üksikobjektid
Kuradisadul

Kuradisadul (ka Nurmiku tee hiidrahn) on hiidrahn Harju maakonnas Tallinnas Pirita linnaosas. Rahn asub Kose asumis Nurmiku tee ääres, osaliselt Nurmiku tee 19 territooriumil.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 11,3 m, laius 5,9 m, kõrgus 3,1 m, ümbermõõt 28,4 m.

Kivi asetseb kambriumi liivakivist aluspõhjal, aluspõhi on kivi juures kaetud kvaternaarsete liivadega.

Tegemist on rabakiviga, täpsemalt viiburgiidiga.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Tallinna geograafia‎
Pirita linnaosa
Kurkse Suurkivi

Kurkse Suurkivi (ka: Kaarnavälja liukivi) on hiidrahn Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 11,1 m, laius 8,4 m, kõrgus kuni 2,6 m, ümbermõõt 27,9 m.

Viited 

Eesti rändrahnud
Lääne-Harju vald
Liukivid
Harju-Madise kihelkonna looduslikud pühapaigad
Nelja kuninga kivi

Nelja kuninga kivi on rändrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 2,9 m, laius 1,9 m, kõrgus 1,2 m, ümbermõõt 7,3 m.

Viited

Välislingid
 
 

Kuusalu valla rändrahnud
Käsmu kivikülv

Käsmu kivikülv on kivikülv Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel. See on Eesti ja ühtlasi ka Baltimaade ja viimase jääaja hõivatud Põhja-Euroopa suurim kivikülv.

Kivikülvi moodustavad u 400 ha alal paiknevad suured kivid. Mõned kivikülvi tuntumad kivid: Matsikivi, Lemeti kivi, Vana-Jüri kivid, Saadumetsa Suurkivi.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Lääne-Viru maakonna geograafia
Matsikivi

Matsikivi (ka: Eremiit, Uustalu kivi) on hiidrahn Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel; Käsmu kivikülvi kividest suurim. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 8,5 m, laius 7,1 m, kõrgus 4,3 m, ümbermõõt maapinnal 22,7 m (maksimaalne 23,4 m), maht 119 m3.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Haljala vald
Lääne-Viru maakonna geograafia
Lemeti kivi

Lemeti kivi (ka: Lemmeti suurkivi) on rändrahn Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel; üks Käsmu kivikülvi rändrahnudest. 

Kivi mõõtmed on järgmised: suurim kõrgus 5,2 m, suurim ümbermõõt 22 m.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Lääne-Viru maakonna geograafia
Vana-Jüri rahnude rühm

Vana-Jüri rahnude rühm (ka: Vana-Jüri kivid) on rändrahnud Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel. Kivid on osa Käsmu kivikülvist. 

Rahnude seas on 18 läbimõõt üle 3 m. Rahnudest suurim on Vana-Jüri kivi.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Lääne-Viru maakonna geograafia
Vana-Jüri kivi

Vana-Jüri kivi on rändrahn Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel; üks Käsmu kivikülvi rändrahnudest ja Vana-Jüri rahnude rühmast. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 7,5 m, laius 7,2 m, kõrgus merepõhjast 6,2 m, ümbermõõt 21,8 m.

Viited

Välislingid

Eesti rändrahnud
Lääne-Viru maakonna geograafia
Saadumetsa Suurkivi

Saadumetsa Suurkivi on rändrahn Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel; üks Käsmu kivikülvi rändrahnudest. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 7,0 m, laius 6,3 m, kõrgus 3,8 m, ümbermõõt 21,1 m.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Lääne-Viru maakonna geograafia
Edward Albee

Edward Franklin Albee (12. märts 1928 Washington – 16. september 2016 Montauk, New Yorgi osariik) oli USA  näitekirjanik. 

Tema tuntuim näidend on "Kes kardab Virginia Woolfi?" ("Who's Afraid of Virginia Woolf?", 1962). See tegi ta maailmakuulsaks, eriti 1966 valminud ekraniseeringu tõttu, kus peaosi mängisid Elizabeth Taylor ja Richard Burton.

Teosed eesti keeles
 "Kes kardab Virginia Woolfi? Valik Edward Albee näidendeid". Inglise keelest tõlkinud Lydia Mölder. Eesti Raamat. Tallinn, 1971, 243 lk.
 "Loomaaialugu". Raamatus "20. sajandi näidendeid II". Avita. Tallinn, 2005.

Ameerika Ühendriikide näitekirjanikud
Sündinud 1928
Surnud 2016
Labidakivi

Labidakivi on hiidrahn Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,4 m, laius 6,0(?) m, kõrgus 3,3 m, ümbermõõt 24,4 m.

Viited

Välislingid
 
 
 

Viljandi maakonna rändrahnud
Põhja-Sakala vald
Kaitstavad looduse üksikobjektid
Kuke-Miku kivi

Kuke-Miku kivi on rändrahn Harju maakonnas Jõelähtme vallas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 8,9 m, laius 6,3 m, kõrgus 4,5 m, ümbermõõt 23,4 m.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Jõelähtme vald
Leetsemõisa kivid

Leetsemõisa kivid (ka Leetse suured rahnud, Leetse mõisa rahnudekogum) on kuus rabakivist rändrahnu Harju maakonnas Paldiski linnas.

Kivide seas on I rahn, II rahn ja III rahn.

Vaata ka 
 Neosti kivikülv

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Paldiski
Lobi neeme kivikülv

Lobi neeme kivikülv (ka: Lobi neeme hiidrahnud, Lobi lahe madalvee rahnudekogum) on kivikülv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 

Kivikülvi tuntuimad rahnud on Lobi neeme hiidrahn, Mustkivi ja Valgekivi.

Viited

Välislingid
 

Eesti kivikülvid
Haljala vald
Lobi neeme hiidrahn

Lobi neeme hiidrahn  on hiidrahn Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas; üks Lobi neeme kivikülvi rahnudest.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 11,1 m, laius 9,6 m, kõrgus 2,9 m, ümbermõõt 29,2 m, maht 135 m3.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Haljala vald
Luunja Suurkivi

Luunja Suurkivi (ka: Kikaste Suurkivi, Kavastu Suurkivi) on hiidrahn Tartu maakonnas Luunja vallas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,5 m, laius 8,2 m, kõrgus 2,3 m, ümbermõõt 26,7 m.

Vaata ka
Kavastu Kohtukivi (Kavastu külas)

Viited

Välislingid

Eesti rändrahnud
Luunja vald
Mardimiku kivid

Mardimiku kivid on kaks rändrahnu Harju maakonnas Loksa linna ja Loksa küla piiril. Kivid asuvad avatud maastikul Loksa-Vihasoo tee ääres. 

Kividest tuntumat nimetatakse Mardimiku kiviks ja selle mõõtmed on järgmised: pikkus 9,2 m, laius 8,1 m, kõrgus 4,3 m, ümbermõõt 27,3 m.  

Mardimiku kivist 10 m ida poole jääb teine rändrahn, mille mõõtmed on järgmised: pikkus on 6,0 m, laius 4,5 m, kõrgus 2,4 m, suurim ümbermõõt 16,8 m.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Harju maakond
Kuusalu valla rändrahnud
Kaitstavad looduse üksikobjektid
August Bournonville

August Bournonville (21. august 1805 – 30. november 1879) oli Taani ballettmeister ja koreograaf. August oli Antoine Bournonville'i poeg.

August sündis Taanis Kopenhaagenis. Ta õppis Itaalia koreograafi Vincenzo Galeotti käe all Taani kuninglikus balletiteatris.

Bournonville'i tuntumad balletid on "La Sylphide" (1836), "Napoli (ballett)" (1842), "Le Conservatoire" (1849), "The Kermessen i Brügge" (1851) ja "Et Folkesagn" (1854).

Vaata ka
August Bournonville'i balletid

Välislingid
Kuninglik Taani Teater

Koreograafid
Sündinud 1805
Surnud 1879
Matsu Kodukivi

Matsu Kodukivi on rändrahn Harju maakonnas Jõelähtme vallas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 5,6 m, laius 3,7 m, kõrgus 2,7 m ja ümbermõõt 15,1 m.

Viited 

Eesti rändrahnud
Jõelähtme vald
Hansumäe Keldrirahn

Hansumäe Keldrirahn (ka: Hansumäe hiidrahn, Keldrikivi) on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Viimsi vallas Muuga külas; üks Hansumäe kivikülvi rahnudest.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,2 m, laius 7,8 m, kõrgus 4,5 m, ümbermõõt 31,2 m, maht u 200 m³.

Viited

Välislingid
Sissekanne Eesti Looduse Infosüsteemis (vaadatud 17.03.2019)

Eesti rändrahnud
Viimsi valla geograafia
Neosti kivikülv

Neosti kivikülv (ka Leetse kivid, Neosti rändrahnud) on neljast rahnust koosnev kivikülv Harju maakonnas Pakri poolsaarel. 

Kivikülvi suurimat kivi (mõõtmetel hiidrahn) on nimetatud ka Neosti hiidrahnuks.

Vaata ka 
 Leetsemõisa kivid

Viited

Välislingid
 
 

Eesti rändrahnud
Paldiski
Aegna (reisi-kaubaaurik)

Aegna oli Eesti reisi-kaubalaev, mis sõitis enne teist maailmasõda Tallinna – Helsingi liinil, laeva omanik oli Gustav Sergo & Ko. 

Huvitava kokkusattumusena uppus laev hiljem Nõukogude Liidu teenistuses olles Aegna saare juures.

Ajalugu

Saksamaal 
Laev ehitati 1904. aastal Kielis katseliselt uuendusliku auruturbiinmasinaga, kuid võeti kasutusele pärast tavaliseks aurikuks ümberehitamist alles 1912. aastal. Tema algne nimi oli Adler. Aastail 1912–1914 oli Adler Hamburg America Line'i omanduses lõbusõidulaevana. Aastail 1914–1918 oli laev mobiliseeritud keiserlikku sõjalaevastikku 117 voodikohaga hospidallaevana, seejärel jätkas aastail 1918–1935 endise omaniku teenistuses. 1926. aastal vahetati välja Adleri katlad. 

1935. aastal omandas laeva L. Köstner ja pani sellele nimeks Seeadler. See omanik müüs laeva 1935. aasta 6. detsembril 30 000 Saksa marga eest Eestisse Gustav Sergole.

Eestis 
1936. aasta algul laeva modifitseeriti ja valmistati ette kevadel Soome liinile asumiseks. Suurendati ka reisijakohtade arvu. Laev sai 30 1. klassi ja 40 2. klassi kajutikohta ning lisaks suurendati tekireisijate kohtade arvu 170ni. Laevas oli seega kokku pea 250 reisijakohta, erijuhul võeti hiljem peale isegi 375 reisijat. 

Esimesele liinireisile Tallinnast Helsingisse sõitis Aegna 18. mail 1936. Enne seda sõitis Tallinna – Helsingi liinil Soome laev Suomi. Eesti laeva liinile tulekuga langes pileti hind 25%. 

Iga nädal tegi Aegna vähemalt 2 reisi.

Nõukogude Liidu teenistuses 
Augustis 1940 Aegna natsionaliseeriti ja omanikuks sai Eesti Riiklik Merelaevandus. 1941. aastal jõudis laev Tallinnast evakueeruda ja sai 1941. aasta lõpul uueks nimeks Volhov. 

Alates 1944. aastast teenis Volhov Leningradis 5. allveelaevade õppedivisjoni baaslaevana. 

23. novembril 1944 teel Porkkalast Tallinna sattus Volhov navigatsioonivea tõttu Aegna saarest põhja pool madalale ja jäigi sinna. Pärast sõda kasutati laeva arvatavasti samas õppelaskmistel märklauana. 

Laeva vraki jäänused on siiani uppumiskohas merepõhjas, põhiosa on lagunenud. Laeva kella on sukeldujad vrakilt välja toonud ja see on hoiul Eesti meremuuseumis.

Välislingid
Eesti kaubalaevastik, lk. 4
Olaf Esna. "Kuidas eestlased oma laevadest ilma jäeti". Pärnu Postimees, 7. detsember 2012
Saksamaa laevad
Eesti laevad
NSV Liidu laevad
Eesti kaubalaevad
Eesti reisilaevad
Paganamaa Liivajärv

Paganamaa Liivajärv (ka: Liivajärv, Trumbipalu Mudajärv, Radijärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas.

Järvest voolab läbi Peeli jõgi.

Viited

Rõuge valla järved
Skuodas

Skuodas (), vene keeles vanasti Шкуды on linn Leedus Bartuva jõe ääres. Skuodas on Skuodase rajooni ja Skuodase valla halduskeskus. Linn asub 2 kilomeetri kaugusel Läti piirist. 

Skuodast on esimest korda mainitud 1253. aastal. Toona elasid seal kurelased, asula asus Ceklise maakonnas. Linnaõigused sai Skuodas 1572. aastal, ent kaotas need 1776. aastal. Aastal 1821. ehitati sinna luteri kirik, 1847. aastal katoliku kirik. Aastal 1914 ehitati läbi linna Priekule–Klaipėda raudtee.

1911. aastal rajati trükikoda. Teine maailmasõda hävitas Skuodase keskuse.

1946. aastal sai Skuodas taas linnaõigused. Tänapäeval moodustab Skuodas halduslikult omaette valla.

XVII sajandil rajati Skuodase mõis, mis kuulus algul Chodkiewiczitele, hiljem aga Sapiehadele. Mõisas asub kool.

Tuntud Skuodase elanikud 
 Simonas Daukantas (1793–1864) ajaloolane ja kirjanik
 Alvydas Duonėla (1976) kanuusõitja

Viited

Välislingid 

 Infot Skuodase kohta (leedu keeles)
 Linn portaalis vietoves.Lt

Leedu linnad
Skuodase rajoon
Äksi suur rahn

Äksi suur rahn (ka: Äksi rändrahn, Äksi hiidrahn) on hiidrahn Harju maakonnas Kose vallas Äksi külas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,0 m, laius 8,1 m, kõrgus 3,4 m, ümbermõõt 26,0 m.

Viited

Välislingid

 

Eesti rändrahnud
Kose vald
Väike-Pakri rändrahn

Väike-Pakri rändrahn (ka: Väike-Pakri saare rändrahn) on rändrahn Harju maakonnas Väike-Pakri saarel. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 8,5 m, laius 5,0 m, kõrgus 4,5 m, ümbermõõt 21,1 m.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Pakri saared
Vissuvere Suurkivi

Vissuvere Suurkivi (ka: Vissuvere suur kivi, Vissuvere rändrahn, Vissuvere Suurrahn, Vissuvere suur rahn) on hiidrahn Järva maakonnas Türi vallas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,4 m, laius 6,7 m, kõrgus 2,7 m, ümbermõõt 25,6 m.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Türi vald
Villemihansu hiiekivi

Villemihansu hiiekivi (ka: Ojaküla hiiekivi) on rändrahn Harju maakonnas Anija vallas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus on 8,5 m, laius 5,6 m, kõrgus 3,2 m, ümbermõõt 21,8 m.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Aegviidu
Anija vald
Valingu hiidrahn

Valingu hiidrahn (ka: Valingu rahn) on hiidrahn Harju maakonnas Saue vallas Valingu külas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,3 m, laius 6,8 m, kõrgus 4,7 m, ümbermõõt 25,9 m.

Viited

Välislingid

Eesti rändrahnud
Saue vald
Vahastu rändrahn

Vahastu rändrahn (ka: Vahastu Suurkivi) on rändrahn Rapla maakonnas Rapla vallas Suurekivi külas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10 m, laius 6 m, kõrgus 2,7 m ja ümbermõõt 28,5 m.

Viited

Välislingid
 

Eesti rändrahnud
Rapla vald
Ukukivi

Ukukivi (ka: Lossikivi, Neitsikivi, Lindakivi, Ruila Lossikivi, Ruila Ukukivi, Kalevipoja Põllekivi) on rändrahn Harju maakonna Saue valla ja Hageri kihelkonna Muusika külas.

Varem on kivi kuulunud Ruila küla alla. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 12,6 m, laius 10,0 m; kõrgus 5,7 m, ümbermõõt maapinnal 35,1 m, maksimaalne ümbermõõt 35,2 m, maapealse osa maht on 236 m3.

Ukukivi on ohvrikivina olnud väga laialt tuntud. Kivi peal olevat suurt lohku on suulises pärimuses peetud vanatondi pajaasemeks, kes olevat kivil lambaid keetnud.

Kohamuistendi järgi oli esimest korda linnaminejatel kombeks õnne saamiseks selle kivi otsas ennast kolm korda ringi pöörata:

Selle kiviga on seotud ebausk, mille järgi kõik esmakordselt linnaminejad peavad hobuse teele seisma jätma ja minema kivi otsa ja pöörama ennast kolm korda ümber, et linnas hästi läheks. (ERA II 225, 193 (25) < Rapla khk, Kuusiku mõis – Rudolf Silmann < Jüri Baumann, 73 a (1939).

Viited

Välislingid
 
 

Eesti rändrahnud
Saue vald
Ohvrikivid
Hageri kihelkonna looduslikud pühapaigad
Oru lossipargi kivi

Oru lossipargi kivi (ka Oru pargi kivi, Jelissejevi kivi, Ohvrikivi) on rändrahn Ida-Virumaal Toila-Oru pargis.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,7 m, laius 5,4 m, kõrgus 1,7 m, ümbermõõt 26,5 m (maksimaalne ümbermõõt 30,7 m).

Viited

Välislingid
 
 
 

Eesti rändrahnud
Kaitstavad looduse üksikobjektid
Ida-Viru maakonna kultuurimälestised
Toila vald
Palmse rändrahn

Palmse rändrahn (ka Vahakivi, Nõiakivi) on hiidrahn ja ohvrikivi Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,5 m, 6,0 m, 4,5 m, ümbermõõt 24,3 m.

Viited

Kirjandus 
 Eisen, M. J. Nõiakivi Palmses. Raamatus: Narvast Tallinna: 30 omamaa vanajuttu. Narva-Joaorus, 1901. e-raamat

Välislingid

Eesti rändrahnud
Ohvrikivid
Haljala vald
Kadrina kihelkonna looduslikud pühapaigad
Nõiakivi

Nõiakivi on mitme Eesti tähelepanuväärse kivi (sh rändrahnu) nimi:

Nõiakivi on Palmse rändrahnu üks nimedest; asub Lääne-Viru maakonnas Vihula vallas.
Assaku Nõiakivi on rändrahn Assakul Harju maakonnas Rae vallas.
 Nõiakivi on rändrahn Harju maakonnas Raasiku vallas.
 Võhksa Nõiakivi on ohvrikivi Valjala kihelkonna ja Saaremaa valla Laevaranna külas.
Helgikivi üks rööpnimesid (Helme kihelkonna ja valla Kähu külas).
 Nõiakivi on püha kivi Varbla kihelkonna Kulli külas.

"Nõiakivi", eesti telelavastus
Louis Renault (jurist)

Louis Renault (21. mai 1843 Autun – 8. veebruar 1918 Barbizon) oli prantsuse jurist ja pedagoog.

Ta sai 1907. aastal koos Ernesto Teodoro Monetaga Nobeli rahuauhinna.

Aastatel 1868–1873 oli ta Rooma õiguse ja äriõiguse õppejõud Dijoni ülikoolis. Pärast seda kuni surmani oli ta õppejõud Pariisi ülikooli õigusteaduskonnas, alates 1881. aastast rahvusvahelise õiguse professor.

1890. aastal asus ta tööle välisministeeriumisse. Ta osales paljudel konverentsidel, tähtsamad nendest olid 1899. ja 1907. aasta Haagi rahukonverentsid (vaata Haagi konventsioon).

Ta oli tuntud rahvusvahelise vahekohtunikuna.

Ta kirjutas artikleid ja monograafiaid rahvusvahelise õiguse, aga ka äriõiguse teemadel.

Nobeli rahuauhinna laureaadid
Juristid
Prantsusmaa inimesed
Sündinud 1843
Surnud 1918
Lucky Bhembe

Lucky Bhembe (sündinud 25. oktoobril 1973) on Svaasimaa kergejõustiklane.

Ta osales 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys, kus saavutas 51. koha.

Isiklikud rekordid

Viited

Svaasimaa kergejõustiklased
Sündinud 1973
Priscilla Mamba

Priscilla Mamba (sündinud 4. jaanuaril 1972) on Svaasimaa kergejõustiklane.

Ta osales 2000. aasta suveolümpiamängudel naiste 5000 meetri jooksus. Samuti on ta osalenud 1991, 1999 ja 2003. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel.

Isiklikud rekordid

Viited

Svaasimaa kergejõustiklased
Sündinud 1972
Lille'i I ülikool

Lille'i I ülikool (prantsuse keeles: Université Lille-I) oli üks kolmest riiklikust ülikoolist Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Villeneuve-d'Ascqi lähedal Lille'i linnas. Ülikool tegutses aastatel 1970-2017.

Ülikool asutati 1854. aastal kui tehnikaülikool ja liideti 1896. aastal Lille'i ülikooliga. 1970. aastal sai sellest jälle iseseisev ülikool, mis hakkas kandma nime Lille'i teadus- ja tehnikaülikool (Université des sciences et technologies de Lille (USTL)). 2009. aastal nimetati kool ümber Lille'i I ülikooliks (Université Lille-I).

Välislingid

 Ametlik kodulehekülg

Prantsusmaa ülikoolid
Ülikool
Ljubõtino

Ljubõtino on alev Venemaal Novgorodi oblastis, Ljubõtino rajooni keskus. Asub Msta jõe paremal kaldal. Alevit läbib Neboltši ja Okulovka vaheline raudtee.

Asulat on esmakordselt mainitud 1581. aastal Bežetski viiendiku maksuraamatus. 1931. aastani oli küla nimi Beloje. 1965 sai aleviks.

Novgorodi oblasti alevid
Douglas Winston

Douglas Frank Winston (sündinud 16. detsembril 1932) on endine Austraalia sprinter.

Ta osales 1956. aasta suveolümpiamängudel.

Viited

Austraalia kergejõustiklased
Sündinud 1932
Sprinterid
Kunda-Aru karjääri aluspõhja paljand

Kunda-Aru karjääri aluspõhja paljand on aluspõhja paljand Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Kunda-Aru karjääris. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paljandis on esinduslik läbilõige Eesti keskordoviitsiumi kivimitest. Sealne paljand on Kunda lademe laiendatud stratotüübiks.

Paljandi moodustab Kunda lademe Loobu kihistu, millest on nähtaval kolm meetrit, alumised poolteist meetrit on aga vee ja rusukalde all.

Viited

Välislingid
 

Eesti paljandid
Viru-Nigula vald
Aru-Lõuna lubjakivikarjäär

Aru-Lõuna lubjakivikarjäär ehk Kunda-Aru karjäär on karjäär Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Karjäär jääb Kunda linnast 2,5 km lõuna poole. Karjäärist saadav toore läheb Kunda tsemenditehasele.

Karjääris on ürglooduse objektina arvele võetud Kunda-Aru karjääri aluspõhja paljand.

Viited

Välislingid 
 Aru-Lõuna lubjakivikarjäär Eesti maavarad

Eesti karjäärid
Viru-Nigula vald
Suur-Beldi sild

Suur-Beldi sild (taani Storebæltsforbindelsen) koosneb autotee ja raudteega sillast ning tunnelist. Sild oli esimene püsiühendus Sjællandi saare, kus asub Taani pealinn Kopenhaagen, ja Mandri-Euroopa vahel ning ületab Suur-Beldi väina. Raudtee avati 1. juunil 1997 ja autoliiklus toimib alates 14. juunist 1998.

Sillaehituse kogumaksumus oli 21,4 miljardit Taani krooni. Silla pikkuseks on 17 km ja lisaks raudteele asub sillal ka kaherealine maantee mõlemas suunas. Silla pilti on 1000-kroonisel rahatähel kasutatud alates 2009. aastast.

Sildühendus asendas parvlaevaliikluse ja nüüd on võimalik läbida seda vahemaad palju kiiremini kui varem. Kui parvlaevaga sõites kulus väina ületamiseks umbes tund aega, siis sõites üle silla kulub selleks vaid 10 minutit. Jalgratturitel on silla kasutamine keelatud, kuid nad võivad silla ületamiseks kasutada rongi.

Enne silla avamist ületas väina parvlaevadega keskmiselt 8000 autot päevas, 2008. aasta andmete põhjal ületab väina praegu silda kasutades ligikaudu 30 200 autot päevas. Kaubarongide püsiühendus parandas ka ühendust Rootsi–Saksamaa ja Rootsi–Suurbritannia vahel. Siiski kasutatakse Rootsi–Saksamaa vahel siiani parvlaevu, kuna raudteeliiklus on teatud määral piiratud. Ühe suuna pilet silla kasutamiseks maksab sõiduautole 230 Taani krooni ning mootorrattale 120 Taani krooni.

Idasild ehitati aastatel 1991–1998 ning see ühendab Halsskovi ja Sprogøt. See on 6790 meetrit pikk, tänu millele on see maailmas pikkuselt kolmas rippsild. Sildeava kõrgus on 65 meetrit, mis võimaldab seda läbida ka maailma suurimatel kruiisilaevadel. Sild toetub 19 sambale. Püloonide tipp ulatub 254 meetri kõrgusele.

Läänesild ühendab Sprogøt ja Knudshovedit. See on 6611 meetrit pikk ja silla kõrguseks on 18 meetrit. Läänesild ehitati aastatel 1988–1994. Selle maantee/raudteelint koosneb 63 lõigust, mida toetab 62 sammast.

Tööõnnetused 
Ehitamise käigus registreeriti 479 tööõnnetust, millest 53 lõppesid tõsiste vigastuste või surmaga. Vähemalt seitse töötajat sai ehituse käigus surma.

Läänesillaga on kahel korral kokku põrganud laevad. Alles ehituse käigus, 14. septembril 1994 põrkas parvlaev Romsų sillaga kokku halbade ilmatingimuste tõttu. 3. märtsil 2005 põrkas 3500-tonnine kaubalaev Karen Danielsen samuti kokku läänesillaga. Liiklus sillal oli häiritud, kuid pärast ekspertide hinnangut avati sild taas pärast keskööd, kuna tõsiseid kahjustusi sillal ei leitud.

Idasillal pole kokkupõrkeid ette tulnud, kuid 16. mail 2001 suleti sild kümneks minutiks, kuna selle kinnituskonstruktsiooni poole oli suundumas 27 000 tonni kaaluv puistlastilaev Bella. Tänu mereväe kiirele reageerimisele suunati laev kinnituskonstruktsioonist eemale.

Viited

Välislingid 

 Great Belt Bridge

Taani sillad
Glody Dube

Glody Dube (sündinud 2. juulil 1978 Matshelagabedis Kirderingkonnas) on Botswana keskmaajooksja, kelle põhialaks on 800 meetri jooks.

Tema parim koht tiitlivõistlustel on viies, mis on saavutatud 2001. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlustel.

Isiklikud rekordid

Viited

Botswana kergejõustiklased
Sündinud 1978
Keskmaajooksjad
Ella Adaïewsky

Ella Adaïewsky (sünninimi Elisabeth (von) Schultz, pseudonüüm Bertramin; 29. jaanuar 1846 Peterburi – 26. juuli 1926 Bonn) oli baltisaksa päritolu pianist ja helilooja.

Ella Adaïewsky sündis arsti, literaadi ja folkloristi Georg Julius von Schultzi perekonnas. Andekas noor pianist andis juba väga noorelt kontserte ja esines ka Eestis. 1866. aastal astus ta Peterburi konservatooriumisse ning õppis Anton Rubinsteini ja Nikolai Zaremba klaveriklassis. 

Tema kui helilooja loomingusse kuuluvad kaks lühiooperit, laule ja kammermuusikat, ta tegi seadeid eesti rahvalauludele ning avaldas artikleid eesti muusika kohta. Alates 1882. aastast elas ta Itaalias, hiljem Saksamaal. 

Ella Adaïewsky oli isiklikult tuttav Johann Köleriga, kes maalis temast portree, mis asub praegu Eesti Kunstimuuseumi kogudes.

Allikas
 Anu Allas, Tiina Abel, Väike Köleri sõnastik, Eesti Kunstimuuseum, Tallinn, 2001

Viited

Heliloojad
Pianistid
Baltisaksa muusikud
Sündinud 1846
Surnud 1926
Francesco di Paola kirik

Francesco di Paola kirik võib tähendada mitut roomakatoliku kiriku pühakule Francesco di Paolale pühendatud kirikut:

Itaalia 
 Francesco di Paola kirik (Acri)
 Francesco di Paola kirik (Augusta) 
 Francesco di Paola kirik (Belluno)
 Francesco di Paola kirik (Cagliari)
 Francesco di Paola kirik (Caserta)
 Francesco di Paola kirik (Castrovillari) 
 Francesco di Paola kirik (Ciminna)
 Francesco di Paola kirik (Falerna)
 Francesco di Paola kirik (Firenze)
 Francesco di Paola kirik (Fossato Serralta)
 Francesco di Paola kirik (Gallipoli) 
 Francesco di Paola kirik (Gagliano del Capo) 
 Francesco di Paola kirik (Gela) 
 Francesco di Paola kirik (Grottaglie)
 Francesco di Paola kirik (Gubbio)
 Francesco di Paola kirik (Lugo) 
 Francesco di Paola kirik (Massafra)
 Francesco di Paola kirik (Matera)
 Francesco di Paola kirik (Milano) 
 Francesco di Paola kirik (Molinella) 
 Francesco di Paola kirik (Monopoli) 
 Francesco di Paola kirik (Napoli)
 Francesco di Paola kirik (Noto) 
 Francesco di Paola kirik (Parma)
 Francesco di Paola kirik (Paternò)
 Francesco di Paola kirik (Pizzo Calabro) 
 Francesco di Paola kirik (Polistena) 
 Francesco di Paola kirik (Reggio Calabria)
 Francesco di Paola kirik (Roma)
 Francesco di Paola kirik (Sambiase di Lamezia Terme)
 Francesco di Paola kirik (San Giovanni in Fiore)
 Francesco di Paola kirik (Soreto) (Dinami
 Francesco di Paola kirik (Taranto)
 Francesco di Paola kirik (Torino)
 Francesco di Paola kirik (Trapani)
 Francesco di Paola kirik (Urbino)
 Francesco di Paola kirik (Venezia)
 Francesco di Paola kirik (Viggianello)
 Francesco di Paola pühamu (Paola)
 Francesco di Paola pühamu (Corigliano Calabro)
 Francesco di Paola pühamu (Revine)
 Francesco di Paola pühamu (Genova)
 Francesco di Paola Valerio-Longo kabel Modugnos

Mujal 

 Francesco di Paola kirik (Uquía), Argentina
 Francesco di Paola kirik (La Habana), Kuuba
 Francesco di Paola kirik (Bolbaite) Valencia lähedal Hispaanias
 Francesco di Paola kirik (Capilerilla) Granada lähedal Hispaanias
 Francesco di Paola kirik (Viver) Castiglia lähedal Hispaanias
Christopher Duenas

Christopher Duenas (sündinud 22. oktoobril 1991 Tamunings) on Guami ujuja. 

Christopher Duenas osales 2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis, kus ta saavutas meeste 100 meetri vabastiili ujumises ajaga 53,37 sekundit 44. koha.

Isiklikku
Christopher Duenas on 185 cm pikk ja kaalub 84 kg.

Viited

Guami inimesed
Sündinud 1991
Ujujad