joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Enefit Kaevandused

AS Enefit Kaevandused on Ida-Virumaal asuv põlevkivi kaevandamisega ning veoga tegelev ettevõte. Enefit Kaevandused on Eesti Energia tütarettevõte.

Ettevõttele kuulub Estonia kaevandus ja Narva karjäär ning raudteeveoga tegelev üksus. Kuni aastani 2009. aasta kandis ettevõte nime Eesti Põlevkivi. 

Enefit Kaevanduste raudtee hõlmab 151,5 km pikkust tööstusraudteede võrgustikku Ida-Virumaal, mille peamine ülesanne on teenindada põlevkivi ja põlevkivitoodetega Eesti Energia Kaevandusi, Narva Elektrijaamu, Õlitööstust ning Viru Keemia Gruppi.

Ettevõtte tootis 2013. aastal üle 17 miljoni tonni põlevkivi.

Ajalugu 
Eesti põlevkivitööstuse Esimese Eesti Põlevkivitööstuse Kukruse ja Käva II kaevanduse baasil moodustati pärast Teist maailmasõda Eesti NSV trust Eesti Põlevkivi. 1959. aastal avati Balti Soojuselektrijaam ja 1970. aastal Eesti Soojuselektrijaam, misjärel läks 80% põlevkivist elektrienergia tootmiseks. 1948. aastal alustas tööd  Kohtla-Järve  Sompa linnaosa juures kaevandus nr 6, 1949. aastal alustas tööd Jõhvi lääneservas kaevandus nr 2, 1951. aastal alustas tööd kaevandus number 8, 1962. aastal alustas tööd Sirgala karjäär, 1965. aastal kaevandus nr 7, 1970. aastal avati kaevandus number 2 ja 1972. aastal Estonia kaevandus, 1974. aastal Oktoobri põlevkivikarjäär. 

1969. aastal oli Tootmiskoondises Eesti Põlevkivi 9 kaevandust ja 2 karjääri; tootmiskoondise aastatoodang (1968. aastal) oli 16,4 miljonit tonni, töötajaid 10 200, 1977. aastal 7 kaevandust ja 4 karjääri, 1976. aastal toodeti põlevkivi 29 miljonit tonni, töötajaid oli 12 600, 1984. aastal 7 kaevandust, 4 karjääri, remondi- ja mehaanikatehas, laadimis- ja transpordivalitsus ning 5 rikastusvabrikut, põlevkivi toodeti 27,4 miljonit tonni, 1974. aastal korraldati trust ümber põlevkivi kaevandavaks tootmiskoondiseks Eesti Põlevkivi.

Viited

Välislingid 

Enefit Kaevandused AS koduleht
Virkko Lepassalu: Eesti Põlevkivi puhastatakse "vanast kaardiväest", arileht.ee, 18. juuli 2008

Eesti põlevkivitööstus
Eesti Energia
Jaan Hanni

Jaan Hanni (12. oktoober 1927 – 21. veebruar 2017) oli eesti baptisti vaimulik, endine Valga Betaania koguduse ja Kohtla-Järve Saaroni koguduse presbüter.

Isiklikku 
Jaan Hannil sündis kuus last. Tuntumad neist on kunstnik Aarne Hanni ja sarimõrvar Johannes-Andreas Hanni.

Viited

Välislingid 
Jaan Hanni portree, autor Aarne Hanni

Eesti baptisti vaimulikud
Sündinud 1927
Surnud 2017
Argenteuil

Argenteuil on linn Prantsusmaal Val-d'Oise'i departemangus, Pariisi eeslinn. Asub Seine'i paremkaldal 12,3 km kaugusel Pariisi kesklinnast.

Argenteuil'd on esmakordselt mainitud 665. aastal. Linn sai tuntuks spargli ja viinamarjade kasvatuse poolest.
Pärast raudtee rajamist 1851. aastal sai linn pariislaste pühapäevaväljasõitude kohaks. Seal on valminud mitmed impressionistide tööd.

Viited

Välislingid 

 Argenteuil' koduleht

Prantsusmaa linnad
Prantsusmaa vallad
Val-d'Oise'i departemang
Isoleeritud paisuga bipolaartransistor

Isoleeritud paisuga bipolaartransistor (inglise keeles Insulated-gate bipolar transistor, IGBT) on jõuelektroonika pooljuhtseadis, mida kasutatakse suurevoolulistes ja suhtelistelt kõrge pingega ahelates kiiretoimeliste lülititena.

Omadused
IGBT kombineerib kõrge voolutaluvuse ja madala pingelangu, mis on iseloomulikud bipolaartransistorile, ning energiasäästliku (pingega) tüürimise, mis on omane väljatransistorile. IGBT-transistore toodetakse tänapäeval vooludele kuni 800 A ja pingetele kuni 1,8 kV. Spetsiaalseid kõrgepingelised HV-IGBT-d taluvad pinge hetkeväärtusi kuni 6,5 kV. Lühise suhtes on IGBT vähem tundlik kui bipolaartransistor. See on väga kiire jõuelektroonika seadis, sest viivitused avamisel ja sulgemisel on väikesed. Tema maksimaalne lülitamissagedus on 50 kHz.

IGBT-transistoridele on omane väike energiakadu nii suletud kui ka avatud olekus ja samuti väike tüürvõimsus. Lülitamissagedused ulatuvad mitmekümne kilohertsini; energiakaod suurenevad (kasutegur väheneb) koos lülitamissagedusega.

Tüürahelad 
IGBT-de tüür- ehk juhtahelaid annavad jõutransistori kiireks lülitamiseks selle paisule vajaliku elektrilaengu ja kontrollivad jõutransistori lülitusprotsessi. Tüürahelaid valmistatakse üksikute jõutransistoride, vastastaktlülituste või sildlülituste jaoks. Vastastakt- ja sildlülituste jaoks on mõnedesse tüürahelasse integreeritud lülitamisviivitust ("dead-time") tekitavad loogikalülitused. Tüürahelal võivad olla ka funktsioonid lühikeste häireimpulsside eemaldamiseks juhtsignaalidest.

Tüürahelatesse on sisse ehitatud järgmised kaitsefunktsioonid:
 kollektori ja emitteri vahelise pinge jälgimine lülitusprotsessi ajal,
 tüürahela omatoite jälgimine.

Jõumoodulid 
Toodetakse valmis jõumooduleid, milles on IGBT transistor ja tüürahel koos. Suuremate voolude korral kasutatakse IGBT-de rööplülitusi. Sel juhul jälgib spetsiaalne tüürahel rööplülituses jõutransistorite voolusid. Liiga suure voolude erinevuse korral rakenduvad kaitsefunktsioonid. Jõumoodulitesse võivad olla sisse ehitatud ka ahelad pinge, voolu ja temperatuuri mõõtmiseks. Jõumoodulid ühendatakse juhtimissüsteemiga kas elektrijuhtmete või kiudoptiliste liideste abil. Kõrgematel pingetel kasutatakse valdavalt kiudoptilist ühendust.

Kasutamine

IGBT-de põhilised rakendused on elektroenergeetikas autonoomsed ja resonantsvaheldid (inverterid) ja alalispingemuundurid. Neid kasutatakse elektertranspordivahendites, näiteks elektriautodes ja hübriidautodes vahelduvvoolumootori jaoks loodud juhtimislülitustes, samuti trammide, trollibusside ja vedurite veomuundurites. IGBT leiab ökonoomse ja kiire lülitina kasutamist ka niisugustes elektritoitelülitustes, nagu impulsstoiteallikad, puhvertoiteallikad, keevitusvooluallikad jm.

Vaata ka
 Transistor
 GA400TD60U

Viited

Välislingid
  Transistor, mis vallutas energiamaailma

 
Jõuelektroonika
Siiriuse kask

Siiriuse kask on Võru maakonnas Antsla vallas kasvav Eesti jämedaim arukask. Puu kasvab Otepää–Siiriuse tee kõrval Ala-Kõrtsi talu maal. 

Aastal 1999 mõõdeti kase ümbermõõduks 390 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt), puu kõrgus on 26 m. 

2018. aasta 5. jaanuaril eemaldas Keskkonnaministeerium kase kaitstavate objektide hulgast.

Viited

Välislingid 
 

Eesti puud
Kaitstavad looduse üksikobjektid
Antsla vald
Toomas Varek

Toomas Varek (sündinud 6. juunil 1948 Rakveres) on Eesti poliitik.

Haridus 

Toomas Varek on lõpetanud Kunda Keskkooli 1967 ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia mehaanikainseneri erialal 1972.

Töökäik ja tegevus ühingutes 
Varek on töötanud Haljala kolhoosis osakonnajuhatajana 1972–1975, Kullaaru sovhoosi direktorina 1975–1982, Viru kolhoosi esimehena 1982–1992 ning ASi Viru Õlu tegevdirektorina 1992–1996.

Ta on OÜ Wimberg juhatuse liige, AS Rakvere Haigla nõukogu esimees, SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla nõukogu liige, GS1 Estonia MTÜ juhatuse liige, ECR Estonia MTÜ juhatuse liige ning EELK Rakvere Kolmainu koguduse nõukogu liige.

Poliitiline tegevus 

Toomas Varek oli Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige 1985–1990.

Ta oli Haljala Vallavolikogu liige 1993–1996 ja Rakvere linnapea 1996–1999, Rakvere Linnavolikogu liige 1999–2005, IX, X ja XI Riigikogu liige.

Ta oli siseminister Siim Kallase valitsuses 2003 ning Riigikogu aseesimees 2005–2006 ja Riigikogu esimees 2006–2007.

Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel ja sai 679 häält, millega ei osutunud valituks.

Varek oli 1997–2012 Eesti Keskerakonna liige. 2012. aasta augustist on ta Rakvere linnapea. Varek astus 2013. aasta juunis Reformierakonda.

2015. aasta Riigikogu valimistel sai Lääne-Virumaal valimisringkonnas nr 6 kandideerinud Varek 907 häält, millega ei osutunud valituks.

Tunnustus 
2002 – Rakvere Kroonimärk
2007 – Bulgaaria parlamendi aumedal
2008 – Riigivapi II klassi teenetemärk

Isiklikku 
Tema tütar on Rakvere linnapea Triin Varek, kes kuulub Keskerakonda.

Viited

Välislingid 
 Lühitutvustus Riigikogu lehel
 Toomas Vareki koduleht

Eesti siseministrid
Riigivapi II klassi teenetemärgi kavalerid
Eesti NSV kolhoosiesimehed
Eesti NSV XI Ülemnõukogu liikmed
IX Riigikogu liikmed
X Riigikogu liikmed
XI Riigikogu liikmed
NSV Liidu Ülemnõukogu saadikud
Rakvere linnapead
Eesti Keskerakonna poliitikud
Eesti Reformierakonna poliitikud
Sündinud 1948
Warhammer 40,000: Dawn of War: Soulstorm

"Warhammer 40,000: Dawn of War: Soulstorm" on Relic Entertainmenti videomänguseeria "Warhammer 40,000: Dawn of War" kolmas laiendus.

Nagu tema eelkäijad, põhineb ka "Soulstorm" Games Workshopi populaarsel lauamängul "Warhammer 40,000".

Laienduse 1,12 GB demo lasti välja 13. jaanuaril 2008.

"Soulstorm" on mängu käigult sarnane viimase "Dawn of Wari" mänguga "Dark Crusade". Suurim muudatus on kaks uut rassi: Dark Eldar ja Sisters of Battle. Dark Eldar on Eldari rassi vastand ning see on ainus rass, mis saab langenud üksuste hingi koguda ja neid hiljem kasutada. Sisters of Battle koosneb naissõdalastest ja see on ainus rass, mille ressursside hulgas on "usk".

Viited

Välislingid 
 Ametlik Dawn of War-i koduleht

Windowsi mängud

de:Warhammer 40.000: Dawn of War#Dawn of War: Soulstorm
sv:Warhammer 40,000: Dawn of War#Expansionspaket
Vassil Ridala

Vassil Ridala (aastani 1930 Vassil Grünthal; 9. märts 1906 Muhu-Suure vald, Saaremaa – 19. veebruar 1985 Tartu) oli Eesti loomaarst, veterinaariadoktor (1933), professor (1936).

Elulugu 
Vassil Ridala lõpetas 1925. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi ja 1930. aastal cum laude Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna. Alates 1951. aastast töötas Eesti Põllumajanduse Akadeemias.

Ta huviorbiidis oli loomade, lindude ja kalade mittenakkavate, nakkus- ja parasitaarhaiguste põhjused, teke ja tõrje.

Ridala oli aastatel 1953–1954 EPA spordiklubi esimees.

Koos EPA üliõpilastega rajasid V. Ridala ja tema abikaasa Elfriede Ridala Tartusse Narva maantee äärde sõjas hävinud veterinaariakliiniku kohale pargi.

Tunnustus
1967 Nõukogude Eesti preemia
1969 Eesti NSV teeneline teadlane

Isiklikku
Vassil Ridala abikaasa oli Elfriide Ridala.

Viited

Kirjandus
Prof. dr. V. Ridala poeg Valvo – esimene Hollandi printsessi hõbepeekri saaja. Uus Eesti, 4. veebruar 1938, nr 34, lk 3.
M. Mäessa. Tartu omapäraseim muuseum. Uus Eesti, 16. oktoober 1938, nr 284, lk 5.
 Teadus Eesti põllumajanduse arenguloos. II osa (1918–1940) Tartu 2003. Lk 181

Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna professorid
Eesti Maaülikooli professorid
Eesti loomaarstiteadlased
Loomaarstide Koja liikmed
Kaitseliidu Tartu maleva liikmed
Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna vilistlased
Üliõpilaste Selts Raimla liikmed
Eesti NSV teenelised teadlased
Perekonnanimede kaitseregister
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1906
Surnud 1985
Sillamäe narkorehabilitatsioonikeskus

Sillamäe narkorehabilitatsioonikeskus asub Sillamäel Tervise tänav 8.

Narkorehabilitatsioonikeskus alustas tööd 8. septembril 2005.

Narkorehabilitatsioonikeskuse peamine eesmärk on aidata uimastisõltuvusega täiskasvanutel vabaneda sõltuvusprobleemidest ja toetada nende tööle minekut. Ravikuuri pikkus on 1 kuni 2 aastat. 

Metadoon asendusravi aastal 2008 narkorehabilitatsioonikeskuses ei kasutata.

Keskuses osutatakse ravi statsionaari tingimustes.

Ravi võib jagada kahte ossa:
Võõrutusseisundi ravi
Sotsiaalse lõimumise kujundamine

Võõrutusseisundi ravi
Kuna enamik patsiente saabuvad ravile regulaarse narkootikumi tarvitamise perioodil, siis narkootikumi ärajäämisel neil areneb võõrutusseisund. Selleks, et leevendada tekkivaid ärajääma nähte, rakendatakse:
Unehäirete regulatsiooni
Valuvaigistust

Sotsiaalne lõimumine
Patsiendi sotsialiseerumise tagamiseks toimub töö peamiselt kahes suunas:
Töösättumuse säilitamine või arendamine.
Uue elustiili kujundamine. 

Sillamäe
Narkoloogia
Eesti tervishoiuasutused
Olga Sõtnik

Olga Sõtnik (sündinud 2. detsembril 1980 Tallinnas) on Eesti riigiametnik ja endine poliitik, Riigikogu XI ja XII koosseisu liige. Ta on Kultuuriministeeriumi kultuurilise mitmekesisuse osakonna peaspetsialist.

Haridus 

Olga Sõtnik on lõpetanud Tallinna Tõnismäe Reaalkooli 1998 ning Tallinna Tehnikaülikooli haldusjuhtimise erialal 2002.

Töökäik ja tegevus ühingutes 
Sõtnik on töötanud Tallinna Tõnismäe Reaalkoolis infojuhina 1999–2002, Tallinna Linnavalitsuses referendina 2003–2004, OÜ National Motor Baltic müügijuhina 2004–2005 ning OÜ Jot Eesti järelmüügi osakonna assistent 2005.

Ta oli Tallinna Jäätmekeskuse ASi nõukogu liige.

Poliitiline tegevus 

Olga Sõtnik oli Eesti Keskerakonna liige juunist 2000 kuni detsembrini 2014.

Ta oli rahvastikuminister Eldar Efendijevi nõunik 2002–2003 ja Tallinna abilinnapea aastatel 2005–2007.

Alates 2007. aastast oli Olga Sõtnik XI Riigikogu liige ja Riigikogu majanduskomisjoni liige.

Riigikogu majanduskomisjoni liikmena tegi ta 2010. aastal avalduse Eesti riigile aktsiisimakse mittetasuvate seaduserikkujate kohta avalduse: "Eestis ületab kütuseaktsiis mitmekordselt Euroopa Liidu poolt sätestatud miinimumi. Toll töötab aina paremini, rahvas aga muutub aina nutikamaks. Ning ausalt öeldes, neid on raske hukka mõista".

Alates 2011. aastast kuulus Sõtnik XII Riigikogu koosseisu.

2014. aasta märtsis teatas Sõtnik, et kandideerib Euroopa Parlamenti üksikkandidaadina. Veidi varem kutsus ta Keskerakonda Ukraina sündmuste tõttu lõpetama koostööd Ühtse Venemaaga.
Ta sai Euroopa Parlamendi valimistel 328 häält ja ei osutunud valituks.

2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas.  Ta sai 358 häält ning valituks ei osutunud.

Viited

Välislingid 
 Olga Sõtniku koduleht
 Olga Sõtniku blogi
 Lühitutvustus Riigikogu lehel
Sissekanne Riigikogu saidil

Eesti Keskerakonna poliitikud
XI Riigikogu liikmed
XII Riigikogu liikmed
Sündinud 1980
Aafrika rand

Aafrika rand (varem Aafrika kallas) on umbes 200 m pikkune ida poole suunatud rannariba Haapsalu kirdeservas vanalinnast idas Promenaadi idapoolse tipu ääres Tobiase pargi kõrval Tagalahe kaldal.

Nime päritolu pole teada. Legendi järgi on see tulnud sellest, et rannal viibivad ravimudaga kokku määritud patsiendid nägid välja nagu neegrid. On ka väidetud, et rand on nime saanud värviliste puuskulptuuride järgi; skulptuurid olid aga nimest hilisemad. 

Kunagi olid Aafrika rannas tenniseväljakud. 

1920ndate lõpus rajati sinna liivarand. Merepõhja süvendati, nii et kalda äärde kujunes suplusbassein. Merre rajati hüppetorn ja liurada. 1930ndatel oli see Haapsalu põhiline supelrand, kuhu toodi igal aastal uut liiva. Rannas olid riietumiskabiinid ning tegutses rannatoolide ja päikesevarjude laenutus. Rannas oli laste turnimispostide ja kiikedega mänguväljak. Peale selle olid seal Roman Haavamägi loodud värviline puust Krokodill, Marabu, Kärbseseen päkapikkudega ja Miki Hiir ning mängumajake. Suvitushooajal (1. juunist augusti lõpuni) mängis iga päev kell 12 päeval suveorkester. Toimusid tantsuõhtud ja iludusvõistlused.

Nõukogude ajal suunati Aafrika ranna lähedale kanalisatsiooniveed, mistõttu rand suplemiseks enam ei kõlvanud. Rannarajatistest on säilinud ainult rannapaviljon. 

Aastal 2000 hakati Aafrika randa korrastama. Praegu on seal laste mänguväljak ja linnuvaatlustorn rändlindude jälgimiseks (lõunapoolses osas; valmis 2002). Randa on toodud liiva. Rannakompleks on kavas osaliselt taastada (taastatakse ka suplusbassein ja hüppetorn). 

Koha saksakeelne nimi on olnud Afrikanische Küste ja venekeelne nimi Африканскій берегъ.

Viited

Eesti rannad
Haapsalu
Tiit Kuusmik

Tiit Kuusmik (sündinud 3. märtsil 1950 Kiviõlis) on Eesti poliitik.

Haridus 

Tiit Kuusmik on lõpetanud Kiviõli 1. Keskkooli 1968 ning Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehalise kasvatuse õpetaja erialal 1972, lisaks ENSV Riikliku Filharmoonia estraadistuudio kursuse laulmise erialal 1971.

Töökäik 

Kuusmik on töötanud Kiviõli 1. Keskkoolis õpetajana täiskoormusega 1972–1976 ja 1989–1993, osalise koormusega 1980-1986 ning Püssi Puitlaastplaatide Kombinaadis peadirektori asetäitjana ja parteiorganisaatorina 1986–1989, lisaks restoranis "Kevad" muusikuna 1973-1978.

Poliitiline tegevus 
Tiit Kuusmik on olnud Kohtla-Järve komsomolikomitee sekretär 1976–1979, Kohtla-Järve parteikomitee instruktor 1979–1980 ning Kiviõli Linna RSN Täitevkomitee aseesimees ja esimees 1980–1986.

Ta oli Kiviõli linnapea 1993–2005, X Riigikogu liige 2005–2007 ja XI  Riigikogu liige 2007–2011. 

Aastail 2001–2011 oli ta Eesti Keskerakonna liige. Alates 2014. aastast on ta Reformierakonna liige.

12. jaanuaril 2012 valiti ta Toila vallavanemaks.

Autasud 
 Ida-Virumaa teenetemärk, 2005
 Politsei teenistusmärk, 2005

Välislingid 
 Lühitutvustus Riigikogu lehel

X Riigikogu liikmed
XI Riigikogu liikmed
Eesti vallavanemad
Eesti õpetajad
Eesti muusikud
Eesti Keskerakonna poliitikud
Eesti Reformierakonna poliitikud
Kiviõli linnapead
Sündinud 1950
Rein Ratas

Rein Ratas (9. mai 1938 Häädemeeste – 18. aprill 2022) oli Eesti bioloog ja poliitik.

Haridus 
Rein Ratas on lõpetanud Pärnu Töölisnoorte Keskkooli 1957 ning Üleliidulise Kaugõppe Metsatehnilise Instituudi metsamajanduse erialal 1964. Ta sai bioloogiakandidaadi kraadi 1980.

Töökäik ja tegevus ühingutes 
Ratas on töötanud Pärnu Vetelpääste Jaamas motoristina 1956–1957, Eesti Tööstusprojektis geodeedina 1959, Tallinna Vineeri- ja Mööblivabrikus töölisena, meistrina, tehnoloogina, tsehhijuhataja asetäitjana ja tsehhijuhatajana 1959–1965, Tallinna Rohelise Vööndi Metsamajandis metsaülemana 1965–1966, Tallinna Botaanikaaias aspirandina, insenerina, nooremteadurina, vanemteadurina ja teadusala asedirektorina 1966–1990.

Ta oli Tallinna Linnavalitsuse linnanõunik 1990–1992, Keskkonnaministeeriumi kantsler 1992–1999, AS Tallmaci keskkonnateenistuse juht ja arendusdirektor 1999–2006 ning Eesti Maaülikooli professor 1999–2003 ja peaekspert 2003–2007.

Rein Ratas oli Tallinna Botaanikaaia teadusnõukogu liige, Eesti Geograafia Seltsi juhatuse liige, Eesti Looduskaitse Seltsi juhatuse liige, Eesti Piibliseltsi liige, Tallinna Linnavolikogu keskkonnakomisjoni liige, Nõmme halduskogu liige, Nõmme halduskogu linnamajanduse ja keskkonnakomisjoni esimees ning AS Tallinna Vesi nõukogu liige.

Poliitiline tegevus 

Rein Ratas oli Eesti Kongressi liige ja XI Riigikogu liige (2007–2011). Ta kuulus Eesti Keskerakonda alates 1999.

Ta on olnud mitmel korral Tallinna Linnavolikogu liige (1989–1990, 2004–2007, 2013–2015) ja juhtinud linnavolikogu keskkonnakomisjoni.

Ta kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 3, sai 3449 häält ning osutus valituks ringkonnamandaadiga. XIII Riigikogu vanima liikmena luges ta Riigikogu uue koosseisu avaistungil 30. märtsil 2015 ette Riigikogu liikme ametivande teksti. 4. detsembril 2016 otsustas Riigikogu juhatus peatada Rein Ratase volitused tema ajutise töövõimetuse tõttu alates 5. detsembrist. Asendusliikmeks määrati kuni 2017. aasta 4. märtsini Arvo Sarapuu. Rein Ratas on kõige vanem inimene, kes on Riigikogu liige olnud, olles 80 aastat ja 127 päeva vana 13. septembril 2018. aastal tagasi astudes.

Isiklikku 
Rein Ratase abikaasa on Urve Ratas ja nende poeg on Jüri Ratas.

Viited

Välislingid 
 Lühitutvustus Riigikogu lehel
 "Suri poliitik ja bioloog Rein Ratas" ERR, 18. aprill 2022

Eesti Kongressi liikmed
XI Riigikogu liikmed
XIII Riigikogu liikmed
Eesti Maaülikooli professorid
Nõmme linnaosa halduskogu liikmed
Sündinud 1938
Surnud 2022
Granaatõun

Granaatõun on hariliku granaadipuu vili. 

See on tiheda punase koorega, sidrunist veidi suurem 5–12 cm läbimõõduga mari, mis sisaldab umbes 600 seemet. Seemned koos neid ümbritseva mahlaka viljalihaga on söödavad.

Kest ja membraan moodustavad granaatõuna kogumassist ca 44%.

Granaatõuna mahl on ergutava ja immuunsüsteemi tugevdava toimega.

Granaatõun on viljakuse ja võimu sümbol.

Kasutamine

Värskete granaatõunte toiteväärtus ja biokeemiline koostis

Viited

Välislingid 

http://www.pomegranate.ee

Puuviljad
Narva Kreenholmi staadion

Narva Kreenholmi staadion on jalgpalli- ja kergejõustikustaadion Narvas. 

Staadion mahutab 1065 inimest. 

Narva Kreenholmi staadion on jalgpalliklubi JK Narva Trans koduväljak.

Viited

Välislingid
 World Stadiums

Eesti jalgpallistaadionid
Eesti staadionid
Narva sport
Narva ehitised
Erik Johansson (Vasa)

Erik Johansson (umbes 1470 Örby – 8. november 1520 Stockholm) oli Rootsi riigitegelane ja kõrgaadlik, kes pärines hiljem Vasa nime kandma hakanud suguvõsast. Ta oli hilisema kuninga Gustav I Vasa isa.

Erik oli Johan Kristiersson (Vasa) ja Birgitta Gustafsdotter (Sture) poeg. Tema ema oli regent Sten Sture vanema õde. Umbes 20-aastaselt abiellus Erik Cecilia Månsdotteriga ning nad said vähemalt kaheksa last.

Erikut iseloomustati kui äärmiselt keevalist ning lihtsameelset inimest, kes olevat ka Stockholmi veresauna ajal endale ise hukatuse kaela tõmmanud, sest kuningalossist esialgu välja jäänuna oli ta nii kaua nõudnud juba lukustatud väravate avamist, kuni seda lõpuks ka tehti ning ta õige pea seal koos teiste aadlikega ka hukati.

Rootsi aadlikud
Vasad
Surnud 1520
Lingen

Lingen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.

Linna pindala on 176,15 km². 31. detsembril 2015 elas seal 53 284 inimest.

Lingen, eriti "Lingen (Ems)", paikneb Emsi jõel, Emslandi kreisi lõunaosas, mis piirneb Nordrhein-Westfaleniga lõunas ja Hollandiga läänes.

Lingenit on esmakordselt mainitud keskajal (975 pKr). Linnas on 16. sajandist pärinev raekoda ja 18. sajandil ehitatud kirik Kreuzkirche.

Linnaga on liidetud alates 1970. aastast mitmeid linnaümbruse valdu. Lingen jaguneb 12 linnaosaks.

Lingen on tuntud oma offshore ja tuumaenergia (Emslandi tuumaelektrijaam) poolest, kuid ka oma ilusa looduse poolest piki Emsi jõge. Osnabrücki rakenduskõrgkool on rajanud filiaali (asub Lingeni keskuses), kus on kolm instituuti: juhtimine ja tehnika, kommunikatsiooni juhtimine ning lavakunstiõpetus. 2000. aastal ühendati Lingeni instituudid ühiskonna ja tehnoloogia teaduskonnaks. 2010. aastal oli seal eeldatavasti umbes 2000 üliõpilast.

Sõpruslinnad
 Burton upon Trent, East Staffordshire, Inglismaa, Suurbritannia
 Bielawa (Langenbielau), Poola
 Marienberg, Saksimaa
 Salt, Hispaania
 Elbeuf, Prantsusmaa

Transport
 Lingeni raudteejaam

Tuntud inimesed
 Eberhard von Danckelmann (1643–1722), Brandenburg-Preisimaa riigimees
 Hermann Wilhelm Berning (1877–1955), Osnabrücki piiskop
 Theodorus Jacobus Frelinghuysen (u 1691 – u 1747), Saksa-Ameerika Hollandi-reformeeritud minister ja teoloog
 Bernd Rosemeyer (1909–1938), autovõidusõitja
 Harry Kramer (1925–1997), kunstnik, Kasseli ülikooli professor, osales documenta 3-s
 Peter van Roye (1950–), sõudja
 Dr. Christian Rosen (1984–), sotsioloog, politoloog ja Lingeni aukodanik
 Wilfried Telkämper (1953–), 1989–1992 Euroopa Parlamendi asepresident
 Ingo Schultz (1975–), 400 m jooksja, maailmameistrivõistluste hõbemedalist (Edmonton, 2001) ja Euroopa meister (München, 2002)
 Stefan Wessels (1979–), jalgpallur
 Michael Rensing (1984–), jalgpallur
 Herms Niel (1888–1954), Saksa helilooja
 Thilo Leugers (1991–), jalgpallur (CD Atlético Baleares)

Viited

Välislingid

 lingen.de
 üliõpilaste veebileht

Alam-Saksi linnad
Alam-Saksi vallad
Emslandi kreis
Gateshead

Gateshead on linn Kirde-Inglismaal, Tyne'i jõe lõunakaldal, teisel pool jõge asuva Newcastle upon Tyne'i linna vastas.

2005. aastal arvati linnas olevat 191 500 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse järgi oli linnas 120 046 elanikku.

Gateshead on traditsiooniline tööstuspiirkond. Selle sadamas tegutses 1747. aastast metalliettevõte Hawks and co., mis valmistas ankruid, kette ja muid suuri terastooteid.

Gatesheadi ja Newcastle'it ühendab 10 silda. Millenniumisillaks kutsutav 2001. aastal valminud jalakäigusild avatakse ja suletakse erilise hüdraulilise mehhanismiga.

Linnas asub kontserdikeskus Sage Gateshead ja kunstikeskus Baltic Centre for Contemporary Art.

Linnas asub Antony Gormley loodud skulptuur Põhja ingel, mis suurim skulptuur Suurbritannias.

Viited 

Suurbritannia linnad
Tõrva Vabadussõja mälestussammas

Tõrva Vabadussõja mälestussammas (ka Helme Vabadussõja mälestussammas) on Tõrvas asuv Vabadussõjas langenud sõduritele pühendatud mälestusmärk. See paikneb Tõrva Gümnaasiumi kõrval pargis, aadressil Puiestee 1.

Mälestussamba kavandi valmistas ja pronkskuju modelleeris kujur Aleksander Eller. Kivitöö tegi kiviraidur Richard Toomingas. Sammas avati 14. oktoobril 1928. Nõukogude okupatsiooni ajal 20. septembril 1940 tõmmati pronkssõdur maha ja mõni aeg hiljem lammutati ka graniitalus. Mälestussammas taasavati 23. juunil 1990.

Rahvasuus tuntakse mälestussamba kuju Juku nime all.

Vaata ka
Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas
Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend

Välislingid
 
Algse samba foto

Tõrva
Eesti skulptuurid
Eesti Vabadussõja mälestusmärgid
Kaie Kõrb

Kaie Kõrb (sündinud 1. aprillil 1961 Pärnus) on eesti baleriin ja tantsupedagoog.

Lõpetanud Tallinna Koreograafiakooli balletiartisti erialal ja Moskva Riikliku Teatriinstituudi balletipedagoogi-repetiitori erialal.

Ta on alates 2003. aastast Eesti Keskerakonna liige. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel ning sai 172 häält, kuid valituks ei osutunud.

Alates 1. septembrist 2021 on ta Tallinna Muusika- ja Balletikooli balleti ja kaasaegse tantsu õppejuht.

Tunnustus
 1984 Eesti NSV teeneline kunstnik
 1989 Eesti NSV rahvakunstnik
 1992 Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhind
 1992 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (nimiosa lavastuses „Preili Julie“)
 1996 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (osatäitmised lavastustes „Luikede järv“, „Carmina burana“, „Tuhkatriinu“ jm)
1996 Suure Vankri auhind
 2000 Valgetähe III klassi teenetemärk
 2001 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (nimiosa R. Štšedrini balleti "Anna Karenina" lavastuses Rahvusooperis Estonia)
 2003 Eesti Teatriliidu balletiauhind
 2005 Eesti Teatriliidu sõna-, muusika-, balleti- ja tantsulavastuste žürii eriauhind

Raamatud
Kaie Kõrbi elust on ilmunud kolm raamatut: 
 "Kaie Kõrb. Rambivalguses ja varjus" (2005) ISBN 13 9789 9859 563 59 ; ISBN 10 9985 956 354
 "Kaie Kõrb. Lahkumisetendus" (2006) ISBN 13 9789 9859 563 66 ; ISBN 10 9985 956 362
 "Kaie Kõrb. Unistuste nimel" (2011) ISBN 13 9789 9494 770 50

Isiklikku
Ta on abielus tantsija Viesturs Jansonsiga ja on kahe poja ema.

Kaie Kõrbi esimene abikaasa oli diplomaat Jüri Trei. Kaie vend on sovetiaja erimeelne ja poliitvang Jan Kõrb.

Vaata ka 
 Sinine Kõrb

Viited

Välislingid
 Ille Grün-Ots. Kaie Kõrb: "Mustadeks mõteteks ei ole aega" / ajakiri Tervispluss 2005 
 Kaie Kõrbiga söögist ja tippvormist / Maaleht 13. aprill 2006 
 Piret Kooli. Intervjuu Kaie Kõrbiga: Pühendan nüüd oma elu poegadele" / ajakiri Naised 21. detsember 2007
 Priit Pullerits. Baleriin Kaie Kõrb astub poksiringi, Postimees, 20. detsember 2008
 Johannes Tralla. Priimabaleriin Kaie Kõrb naaseb lavale, ERR, 8. jaanuar 2009
 Kaie Kõrb tuleb lavale koos kitarrist Tiit Petersoniga, ERR, 9. märts 2009

Eesti balletitantsijad
Eesti tantsupedagoogid
Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid
Eesti NSV teenelised kunstnikud
Eesti NSV rahvakunstnikud
Sündinud 1961
Osula lahing

Osula lahing (nimetatud ka Määritsa (talu) lahing) oli Osula külas (nüüdisajal Võru maakonnas Võru vallas) 1. aprillil 1946 Meretsi (Määritsa) talus metsavendade ja nõukogude julgeolekujõudude vahel toimunud lahing. See oli üks suurimaid metsavendade peetud lahinguid maakonnas. 

Lahingust võttis osa 7 metsavenda. Grupis oli viis meest ja 2 naist. Julgeoleku sõdureid oli aga palju rohkem täpne arv on teadmata. Lahing kestis 7 tundi, aga kuna lahingu lõpus lõppes metsavendadel laskemoon ja julgeolekusõdurid kasutasid leekkuule, süttis maja põlema. Kaks metsavenda said surma lahingu käigus, ülejäänud põlesid majja sisse.

Põlenud maja ahjulõõrist leiti kiri, kus oli tekst:

Eesti rahvas! 

Täna, 1. aprillil 1946. aastal meie, eesti partisanid, võitlesime eesti rahva reeturite vastu. Pidasime vastu kuuekesi
umbes ~8 tundi. Eesti rahvas, võidelge niisama kindlalt eesti rahva vabaduse ja sõltumatuse eestElagu vaba Eesti ja eesti rahvas.Tervitab Avo Pruus.''

Viited

Lahingud Eestis
1946. aasta Eestis
Mäuguv Myrtle

Mäuguv Myrtle on tegelane J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter". Mäuguv Myrtle on tüdrukute pesuruumis olev kummitus. 

Ta sai surma, kui Saladuste Kamber esimest korda avati. Ta suri, sest ta vaatas otsa Basiliskile ja teadupärast on Basiliskile otsavaatamine surmav.

Harry Potter

de:Figuren der Harry-Potter-Romane#Die Maulende Myrte
en:List of supporting Harry Potter characters#Moaning Myrtle
ko:모우닝 머틀
no:Spøkelser ved Galtvort høyere skole for hekseri og trolldom#Stønne-Stina
ru:Список основных персонажей серии романов о Гарри Поттере#Преподаватели и персонал
sv:Spöken i Harry Potter#Missnöjda Myrtle
vi:Sinh vật huyền bí trong Harry Potter#Ma
tr:Hogwarts kadrosu#Hogwarts Hayaletleri
Helle Kalda

Helle Kalda (sündinud 17. veebruaril 1950 Tartus) on Eesti poliitik.

Haridus 
Helle Kalda on lõpetanud Nõo Keskkooli 1969 ning Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna 1973.

Töökäik ja tegevus ühingutes 
Kalda on töötanud Pudukaupade Hulgikaubanduse Baasis 1973–1987, Naha- ja galanteriikombinaadis "Linda" 1987–1993, ASis Arus 1993–1998, sihtasutuses Tallinna Eluasemefond 1998–2001 ning Eesti Üürnike Liidus 2000–2001.

Ta on Eesti Üürnike Liidu esimees, SA Tallinna Eluasemefondi nõukogu liige ning SA Tallinna Lastehaigla nõukogu liige.

Poliitiline tegevus 
Helle Kalda on olnud Tallinna Linnavolikogu liige 1999–2002 ja Mustamäe linnaosa vanem 2001–2004. Ta oli X Riigikogu ning on XI Riigikogu liige. Kalda on Eesti Keskerakonna liige alates 1997.

Välislingid 
 Lühitutvustus Riigikogu lehel

X Riigikogu liikmed
XI Riigikogu liikmed
Eesti Keskerakonna poliitikud
Nõo Reaalgümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1950
Liia Hänni

Liia Hänni (sündinud Liia Juulik; 4. oktoobril 1946 Atla külas Lümanda vallas) on eesti astrofüüsik, ühiskonnategelane ja endine poliitik.

Haridus
Liia Hänni lõpetas 1965. aastal Viktor Kingissepa nimeline Kingissepa Keskkooli ning 1970. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika osakonna. 1986. aastal kaitses ta AAI-s kandidaadiväitekirja astrofüüsikas "Punaste hiidude atmosfääride uurimine sünteetilise spektri meetodil", juhendaja Tõnu Kipper.

Teadustegevus
Aastatel 1970–1990 oli ta Eesti TA Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi (hilisema Tartu Observatooriumi) nooremteadur ja vanemteadur.

Uurinud hilise spektriklassi tähti.

Ta on Eesti Teadlaste Liidu liige (1989).

Publikatsioone
TiO isotoopide ridade uurimine külmade tähtede spektrites. // Tartu AO Publikatsioonid (1982) 49
Liitiumisisaldus hiidtähtede atmosfääris. // Tartu AO Publikatsioonid (1982) 49
The lithium-rich K-giant 9-Bootis. // Soviet Astronomy Letters, 10(1), 51-53 (1984)
Liia Hanni, J. Sitska. On the red giant titanium-oxide bands. // Soviet Astronomy Letters, 11(6), 367-369 (1985)
Evolutsioonilised efektid punaste hiidtähtede keemilises koostises. // Tartu Tähetorni Kalender 1988. aastakas. Tallinn 1987

Poliitiline tegevus
1990. aastast kuulus ta Eesti Maa-Keskerakonda. Oli Eesti Kongressi liige. 1992. aastal valiti ta Mõõdukate valimisliidus (Jõgeva ja Tartu valimisringkonnast) Riigikogu liikmeks.

Avaldanud kirjutisi erastamise ja reformide käigust.

Kuulumine esinduskogudesse
Eesti Kongress 1990–1992
Eesti Komitee 1990–1992
Põhiseaduse Assamblee 1991–1992
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu 1990–1992
VII, VIII ja IX Riigikogu liige 1992–1999

Ta kuulus kõigis koosseisudes Riigikogu põhiseaduskomisjoni (IX koosseisus komisjoni esimees)

Ta oli Eesti Vabariigi valitsuse minister 1992–1995

Aastatel 1996–1999 oli ta Mõõdukate Naiskogu president.

Ta on e-Riigi Akadeemia e-demokraatia ja e-osaluse programmi direktor ning 2011. aastast Vabaühenduste liidu EMSL nõukogu liige.

Tunnustus
2001 Riigivapi III klassi teenetemärk
2006 Riigivapi II klassi teenetemärk
2010 Kodanikuühiskonna aasta missiooniinimene

Isiklikku
Liia Hänni on abielus Uku Hänniga. Neil on poeg Kristjan Hänni.

Ta kuulub Tartu Zonta Klubisse.

Viited

Kirjandus
"Keda me valisime?". Kirjastus Tartumaa. Tartu 1993

Välislingid
Tutvustus Riigikogu lehel

Eesti astrofüüsikud
Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna vilistlased‎ 
Eesti Kongressi liikmed
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liikmed
Põhiseaduse Assamblee liikmed
VII Riigikogu liikmed
VIII Riigikogu liikmed
IX Riigikogu liikmed
Riigivapi III klassi teenetemärgi kavalerid
Riigivapi II klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1946
Tatralised

Tatralised (Polygonaceae) on õistaimede sugukond nelgilaadsete seltsist, kuhu kuulub nii põõsaid kui ka rohttaimi. 

Tatraliste perekondi on Royal Botanic Gardensi järgi 43 ringis ja sisaldades umbes 1100 liiki. Kõige liigirohkemad on perekonnad villtatar (Eriogonum; 250 liiki), kirburohi (Polygonum; 200), oblikas (Rumex; 200), Coccoloba (120) ja Calligonum (80).

Cronquisti süsteemi järgi on sugukond paigutatud monotüüpsesse seltsi tatralaadsed (Polygonales), süsteem APG II järgi on sugukond paigutatud nelgilaadsete seltsi.

Tatralised on kosmopoliitse levikuga, kuid liigirikkaimalt on neid parasvöötmes.

Üldiseloomustus 
Tatraliste lehed on üldjuhul lihtlehed ning paiknevad varrel vahelduvalt. 

Nende vars on sõlmine ja lehistunud. Iseloomulikuks jooneks on sõlme kohale abilehtedest moodustunud tõri. 

Nende õied on väikesed, Eesti pärismaistel liikidel üksnes punakad või valged. Taimede vili on pähklike.

Eestis levinud perekonnad
Rumex – oblikas
Polygonum – kirburohi 
Fallopia – konnatatar 
Reynoutria – pargitatar 
Fagopyrum – tatar

Perekonnad
Uhniv

Uhniv (Угнів; poola Uhnów) on linn Ukraina Lvivi oblastis Tšervonohradi rajoonis. 

Uhnivi on esmakordselt mainitud 1360. aastal, linnaõigused sai 1462. 

Elanike arvult on Uhniv Ukraina väikseim linn. 2021. aasta seisuga oli seal 952 elanikku. 
2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Uhnivi elanikest ukrainlasi 98,20% ja venelasi 1,20%.

Viited 

Ukraina linnad
Lvivi oblast
Dr. No

"Dr. No" on esimene James Bondi film, mis esilinastus aastal 1962.

Sisu
Salaagent 007 saadetakse Jamaicale, et uurida MI6 agendi 006 John Strangwaysi ja tema sekretäri salapärast mõrva. Seal satub ta ohtlike seikluste keeristesse, üritades leida salapärase hiina päritolu arsti dr. Julius No baasi. Dr. No plaanib oma aatomienergiaga varustatud Crab Key saarelt segada Ameerika rakettide starti.

1962. aasta filmid
James Bondi filmid
Berdsk

Berdsk on linn Venemaal Novosibirski oblastis. Asub Novosibirskist 33 km lõuna pool. Berdsk on Novosibirski järel oblasti suurim linn.

Ajalugu 
Rajati 1716. aastal Berdski ostrogi kindlustusena Berdi jõe äärde. Aastal 1944 sai asula linnaõigused.

Välislingid 

 Berdski koduleht

Venemaa linnad
Novosibirski oblast
Abergele

Abergele on linn Walesis Conwy tervikomavalitsuses. Asub Iiri mere ranniku lähedal Colwyn Bay ja Rhyli kuurordi vahel.

Linna ümbritsevad metsased mäed, mille koobastes elab haruldane nahkhiir väike-sagarnina. Kõrgeim mägi on Moelfre Isaf (317 m).

Vaatamisväärsused 

Gwrychi loss

Välislingid 

http://www.abergeletowncouncil.gov.uk/

Walesi linnad
Kepsleva Poni kõrts

Kepsleva Poni kõrts on paik J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand".

Kepsleva poni kõrts asub Voore külas olulise maanteede ristumispaigas. See kõrts on seisnud seal väga kaua ja sealset kõrtsmiku  Barliman Butterburi peeti tähtsaks isikuks. Just kõrts oli see paik kus rännuteilt tulnutelt kohalik rahvas uudiseid kuulis, seal puhati ja söödi, joodi.

Kepsleva Poni kõrtsi suunduvad ka kääbikud oma teekonnal ning saavad sealt öömaja ja kehakosutust. Samuti leiab seal aset väke aps mille käigus Sõrmus Frodole sõrme sattub ja tema nähtamatuks teeb, tõmmates sellega nende rännuseltskonnale liialt palju tähelepanu. Samuti kohtuvad kääbikud Kepselva Poni kõrtsis Rühkijaga, kes osutub Aragorniks. Ja just sealse kõrtsmiku kätte on jätnud Gandalf Frodole kirja lootuses, et kõrtsmik Barliman selle ära saadab- mida ta aga kahjuks unustab teha. Saanud kirjast teada, et nad on niigi oma lahkumisega paar kuud hiljaks jäänud otsustab seltskond kõrtsist kohe hommikul lahkuda. Lisaks on neile Mustad Ratsanikud e. Sõrmustevaimud juba kannule jõudnud ning Kepselva Poni kõrtsi öömajas kääbiku tubades kõik laiali puistanud neid otsides.

Sõrmuste Isand
Keskmaa paigad
Aberaeron

Aberaeron on linn Suurbritannias Walesis, Ceredigioni halduskeskus. Asub Aberystwythi ja Cardigani vahel Cardigani lahe kaldal. 

Linna planeeris ja asutas 1805. aastal Alban Thomas Jones.

Aberaeron on tuntud meetootmise poolest.

Välislingid 

 Turismileht

Walesi linnad
Kornelius (Titov)

Kornelius (vene keeles Корнилий; kodanikunimega Konstantin Ivanovitš Titov, Константин Иванович Титов; sündinud 1. augustil 1947 Orehhovo-Zujevos) on Venemaa vanausu vaimulik, alates 2005. aastast Vene Õigeusu Vanausuliste Kiriku Moskva ja kogu Venemaa metropoliit. 

Ta lõpetas 1976. aastal Moskva automehaanika instituudi ja töötas kuni 1997. aastani tehase tehnilise kontrolli osakonna ülemana. Nooruses oli ta Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei liige.

1997. aastal pühitseti ta diakoniks ja 2004. aastal preestriks. 2005. aastal, enne Moskva ja kogu Venemaa metropoliidiks saamist, oli ta lühikest aega Kaasani ja Vjatka piiskop.

Venemaa vanausu vaimulikud
Belaja Krinitsa hierarhia piiskopid
Sündinud 1947
MICHAEL

MICHAEL (Multilingual Inventory of Cultural Heritage in Europe) on Euroopa Komisjoni rahastatud Euroopa Liidu riike hõlmav kultuuriportaal, mis võimaldab ligipääsu Euroopa Liidus asuvatele raamatukogude, arhiivide ja muuseumide digitaalsetele kultuuripärandi kogudele.

Millist informatsiooni on võimalik leida 
MICHAEL on kataloog peaasjalikult muuseumite, raamatukogude ja arhiivide digitaalse kultuurpärandi kogudest. Kultuuripärandi materjali kirjeldus hõlmab nii digiteeritud füüsilist materjali (näiteks fotod, arhiividokumendid, kaardid, objektid, arheoloogilised objektid) kui ka materjali, mis on digitaalselt sündinud (nt helisalvestised, video, teaduslikud andmed).

Kogusid on kirjeldanud spetsialistid, kes ise kultuuriasutustes töötavad või mõnedel juhtudel kataloogijad, kes töötavad regionaalse või rahvusliku kultuuriasutuse heaks. Kirjed sisaldavad: digitaalse materjali detailset kirjeldust, piirkondlikku kattumist, olulisi seoseid (nt kuulsad inimesed või sündmused), infot materjali säilitamisest, juurdepääsust ja asukohast.

MICHAEL-i eesmärgiks on Euroopa kultuurisektori seni laialipaisatult asuvate digikogude allikate koondamine üheks kataloogiks.

Riiklikud ja üleeuroopalised veebiportaalid 
MICHAEL-i kataloogile on juurdepääs Euroopa kultuuriportaali kaudu – see liidab omavahel kataloogid, mis on ette valmistatud projektis osalevate EL riikide poolt. 2008. aasta märtsis sisaldas MICHAEL kolme Euroopa riigi – Prantsusmaa, Itaalia ja Suurbritannia – riiklikke portaale. Projektiga liitunud 13 riiki avavad oma kataloogid 2008. aasta lõpuks.

Iga riik peab avama riikliku MICHAEL-i portaali, mis sisaldab vaid selle riigi kogusid.

Administreerimine
MICHAEL-i projekt loodi Euroopa Komisjoni eTEN-programmi toetusel. Projekti algusjärgus 2004. aastal osalesid kolm riiki: Prantsusmaa, Itaalia ja Suurbritannia. Projekti teises ringis 2006. aasta juunis liitusid 11 Euroopa riiki: Tšehhi, Soome, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Malta, Holland, Poola, Portugal, Hispaania ja Rootsi. Hiljuti liitusid projektiga Belgia (Flandria), Eesti, Läti ja Bulgaaria.

2007. aasta juunis loodi MICHAEL-Culture AISBL, mis jätkab MICHAEL-i Euroopa teenuse hooldamist ja arendamist.

Välislingid 
 MICHAEL: Euroopa portaal
 MICHAEL: Prantsuse portaal
 MICHAEL: Saksa portaal
 MICHAEL: Itaalia portaal
 MICHAEL youtube'is

Veebisaidid
Jüri Adams

Jüri Adams (sündinud 22. novembril 1947 Tartus) on Eesti poliitik. Ta oli Riigikogu VII, VIII, IX ja XIII koosseisu liige.

Haridus ja töökohad
Jüri Adams lõpetas Tartu Kaugõppekeskkooli (1966), õppis Moskva Riiklikus Ülikoolis matemaatikat ja Tartu Riiklikus Ülikoolis inglise filoloogiat. Lõpetas Kaarepere Sovhoostehnikumi metsatehnikuna (1982).

Jüri Adams on töötanud muu hulgas õpetaja, metsavahi ja katlakütjana.

Poliitiline tegevus
Ta on olnud ERSP, Isamaaliidu ja IRLi liige. Alates 15. oktoobrist 2014 kuni 2019. aasta märtsini oli ta Eesti Vabaerakonna liige.

Kuni vahetult Eesti taasiseseisvumisele eelnenud ajani osales Jüri Adams vastupanuliikumises ja põrandaaluses vabas ajakirjanduses. Muu hulgas tõlkis ta eesti keelde MRP salaprotokollid. 1978. aastal asutas ta ajakirja "Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis".

1988. aastal oli Jüri Adams üks Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei programmi ja põhikirja koostajaid ning asutajaid, seejärel ERSP aseesimees. 

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Kongressi aseesimees.

Aastatel 1991–1992 oli Jüri Adams Põhiseaduse Assamblee liige. Ta on Eesti põhiseaduse projekti peamine autor.

Aastatel 1992–2003 oli ta VII, VIII ja IX Riigikogu liige, VII ja IX Riigikogu koosseisus oli ta õiguskomisjoni esimees.
 
Aastatel 1994–1995 oli ta Andres Tarandi valitsuses justiitsminister.

Aastatel 2003–2014 ei osalenud Jüri Adams aktiivses poliitilises tegevuses. 

Jüri Adams on üks Jaan Tõnissoni Instituudi asutajaid ning alates 2007. aastast selle nõukogu esimees.

Tunnustus
2001 Riigivapi III klassi teenetemärk
2006 Valgetähe II klassi teenetemärk

Isiklikku
Jüri Adams on Valmar Adamsi poeg.

Kirjandus
"Taasvabanenud Eesti põhiseaduse eellugu", Kirjastus Juura, 1997, ISBN 9985-8225-9-5
"Keda me valisime 1995?", AS Liivimaa Lombard, 1995

Välislingid

 Tutvustus Jaan Tõnissoni Instituudi lehel
 Teet Korsten "Jüri Adams: Meie põhiseadus on kui hästitöötav valgusfooride süsteem" Põhjarannik, 19. veebruar 2005
 "Jüri Adams: kõike pole põhiseadusesse vaja kirjutada" Eesti Päevaleht, 18. juuni 2010
 Priit Simson "Jüri Adams: katsuge mitte suruda asju põranda alla" Eesti Päevaleht, 5. veebruar 2011
 Teet Korsten "Jüri Adams: realistlik-pessimistlikult Putini-Venemaa perspektiividest" Sirp, 28. juuli 2017
 Jüri Adams. Jüri Adams: miks ma ei kandideeri ehk riigikogu liige kui sõnakuulelik ori. ERR, 23. jaanuar 2019

Eesti justiitsministrid
Eesti Kongressi liikmed
Põhiseaduse Assamblee liikmed
VII Riigikogu liikmed
VIII Riigikogu liikmed
IX Riigikogu liikmed
XIII Riigikogu liikmed
Eesti metsavahid
Eesti dissidendid
Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei poliitikud
Isamaa ja Res Publica Liidu poliitikud‎
Eesti Vabaerakonna poliitikud‎
Luua Metsanduskooli vilistlased
Riigivapi III klassi teenetemärgi kavalerid
Valgetähe II klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1947
Revalsche Zeitung

Reval(i)sche Zeitung (hääldus [reevalše tsaitung]) oli Tallinnas aastail 1860–1940 ilmunud saksakeelne päevaleht.

Ajaleht on ilmunud ka järgmiste pealkirjade all:

10/22. august – 31. detsember 1914/13. jaanuar 1915 Revalsches Tageblatt
1918–1919 Revaler Zeitung
3. september – 25. oktoober 1919 Estländische Zeitung
1. november 1919 – 30. juuni 1930 Revaler Bote
27. august 1934 – 30. märts 1935 Estländische Zeitung

Ajaleht lõpetas ilmumise 31. mail 1940 ja alates 1. juunist 1940 hakkas Baltimaadesse jäänud sakslastele ilmuma uus ajaleht Ostsee-Zeitung, mis ilmus kuni 1. augustini 1940.

Vaata ka
Deutsche Zeitung

Toimetajate loend 

1860–1867 Wilhelm Greiffenhagen
1860–1862 Friedrich Russow
1865–1867 Wilhelm Warbandt
1867– 1869 Leopold Pezold
1869–1870 Friedrich Bienemann
1870–1873 Wilhelm Warbandt
1871–1878 Eugen Heubel
1878–1914 Christoph von Mickwitz
1879–1881 Wilhelm Warbandt
1905–1908 Paul Schiemann
1908–1914 Theodor Jürgens, Max Koch
1914 Adolf von Keussler
1918 Carlo von Kügelgen
1930–1933 Axel de Vries
1933–1937 Reinhold Hasselblatt
1937–1938 Ewert Krusenstjern
1938–1939 Axel de Vries
1940 Heinrich von Neff, Hans Otto von zur Mühlen

Viited 

Saksakeelsed Eesti ajalehed
Tallinna ajalehed
Linda-Neitsi kivi

Linda-Neitsi kivi ehk Lodikivi (ka Linnamäe kivi) on looduskaitsealune rändrahn ja püha kivi Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas ning kihelkonnas Kallukse külas.

Kivi täpne asukoht on .

Ümbermõõt 24,5 meetrit. Pikkus 8,5; laius 5,7; kõrgus 5,5 meetrit. Maapealse osa mahuks hindas A. Kumari 1980. aastal 144 m³.

Rändrahn võeti kaitse alla 1938. aastal. Tänapäeval on piirkond Kallukse maastikukaitseala koosseisus.

Viited

Välislingid 

 Linda-Neitsi kivi keskkonnaregistris
 Kallukse Lodikivi Hiite Maja SA andmekogus. 

Eesti rändrahnud
Kadrina vald
Kaitstavad looduse üksikobjektid
Ohvrikivid
Kadrina kihelkonna looduslikud pühapaigad
Mobb Deep

Mobb Deep oli Ameerika Ühendriikide hiphopduo, mille liikmed olid räpparid Havoc ja Prodigy. Enne lahkuminekut avaldasid nad lugusid plaadifirma G-Unit Records all.

Biograafia

Havoc ja Prodigy hakkasid räppima 1980. aastate lõpul, kui nad kohtusid New Yorgis keskkoolis õppides. Prodigy hakkas räppima ja Havoc võttis enda peale produtseerimise ja DJ töö. Algul oli duo nimi Poetical Profits, hiljem muutsid nad selle Mobb Deepiks. Mõlemad liikmed olid alles 17, kui andsid välja oma esimese albumi "Juvenile Hell". Albumit müüa aga ei õnnestunud.

Edasine tegevus

Mehed jätkasid räppimist ja tõusid varsti ka muusikaedetabelitesse. Duo lood kirjeldasid enamasti elu tänaval või kuritegevust. Esimeseks suureks läbilöögihitiks sai lugu "Shook Ones Pt. II". Nende kolmas album "Hell on Earth", mis tuli välja 1996. aastal, jõudis Billboardi edetabelis kuuendale kohale. Albumil tegid kaasa ka teised tuntud räppansamblid ja räpparid.

1999. aastal andis kollektiiv välja albumi "Murda Muzik". Album tõusis Billboard 200 muusikaedetabelis kolmandale kohale ja eriti tuntuks sai lugu "Quiet Storm". Lisaks bändi albumile tõi Prodigy turule ka oma esimese sooloplaadi.

2003. aastal hakkas grupp tegutsema plaadifirma Jive Recordsi all ja andis välja albumi "Free Agents: The Murda Mix Tape".

G-Unit Records

2005. aasta juunis üllatasid mehed oma fänne, kui ütlesid, et grupp hakkab lugusid tegema G-Unit Recordsi all. 50 Cent ja Mobb Deep väljendasid üksteisele lojaalsust sellega, et lasid teha oma kätele tätoveeringud. Prodigy lasi kirjutada "G-unit" ja 50 Cent "Mobb Deep".

Mobb Deepi album "Blood Money" anti välja 2. mail 2006. Albumil tegid kaasa G-Uniti liikmed 50 Cent, Lloyd Banks, Tony Yayo ja Young Buck, peale G-Uniti veel ka Mary J. Blige ja Nate Dogg.

2006. aasta novembris sai Mobb Deep esimeseks Ameerika räppgrupiks, kes on Indias esinenud.

Diskograafia 
Stuudioalbumid
 1993 – "Juvenile Hell"
 1995 – "The Infamous"
 1996 – "Hell on Earth"
 1999 – "Murda Muzik"
 2001 – "Infamy"
 2004 – "Amerikaz Nightmare"
 2006 – "Blood Money"
 2014 – "The Infamous Mobb Deep"

Muud albumid
 2003 – "Free Agents: The Murda Mix Tape"
 2007 – "The Infamous Archives"

Välislingid

MySpace

Ameerika Ühendriikide ansamblid
Hiphopansamblid
Tanel Sokk

Tanel Sokk (sündinud 20. jaanuaril 1985 Tallinnas) on korvpalli karjääri lõpetanud mängija.

Aastatel 2004–2015 Eesti korvpallikoondisse kuulunud Sokk on tulnud seitsmekordseks Eesti meistriks.

Haridus
Sokk lõpetas 2004. aastal Rocca al Mare gümnaasiumi. Korvpallitreeninguid alustas isa Tiit Soku juhendamisel.

Klubikarjäär
Sokk on tulnud BC Kalev/Cramo ja Tartu Ülikool/Rockiga seitse korda Eesti meistriks ja võitnud neli Eesti karikat. Sokk on Balti liigas saanud 2016. aastal 2. ning 2013., 2017. ja 2018. aastal 3. koha.

Statistikat
Hooajal 2007/2008 tõi Sokk Eesti Korvpalli Meistriliigas keskmiselt 4,1 punkti, Balti liigas 5,2 punkti ja ULEB Cupil 3 punkti mängus.

Koondisekarjäär
Sokk on mänginud Eesti noorte- ja juunioride koondises ning aastatel 2004–2015 Eesti koondises, kellega saavutas 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel 20. koha.

Saavutused
 7-kordne Eesti meister (2009, 2011–2015, 2019)
 4-kordne Eesti karika võitja (2006–2008, 2014)
 2-kordne Korvpalli Meistriliiga finaalseeria kõige väärtuslikum mängija (2012–2013)
 VTB Ühisliiga parim Eesti mängija (2013)
 Korvpalli Meistriliiga parim noormängija (2003)

Isiklikku
Ta on korvpalluri ja korvpallitreeneri Tiit Soku poeg ning korvpalluri Sten Soku vend.

Viited

Välislingid 
 

Eesti korvpallurid
Sündinud 1985
Johannes Sikkari valitsus

Johannes Sikkari valitsus oli eksiilvalitsus 12. jaanuarist 1953 kuni 1. jaanuarini 1962.

Valitsus nimetati ametisse Peaministri Vabariigi Presidendi ülesannetes August Rei poolt eriõigusel 12. jaanuaril 1953 Oslos. Johannes Sikkar ja Aleksander Warma astusid ametisse pühaliku tõotuse andmisega samal päeval.

Johannes Sikkari valitsuse koosseis 

Johannes Sikkar (suri 22. augustil 1960) – peaministri asetäitja ja siseminister
Tõnis Kint (astus ametisse 14. jaanuaril 1953) – peaministri asetäitja (alates 22. augustist 1960) ja põllutööminister
Gustav Suits (ei astunud ametisse, suri 23. mail 1956) – haridusminister
Mihkel Truusööt (astus ametisse 14. jaanuaril 1953, kuni 10. septembrini 1956) – majandusminister
Aleksander Warma – välisminister
Oskar Lõvi – majandusminister (alates 10. septembrist 1956)
Peeter Panksep – minister (alates 10. septembrist 1956) 
Aksel Mark – minister (alates 10. septembrist 1956) 
Arvo Horm – minister (alates 10. septembrist 1956) 
Eduard Leetmaa – minister (ei astunud ametisse, alates 31. jaanuarist 1959)

Kirjandus 
 Vabariigi Valitsus ametisse määratud. Eesti Teataja, 24. jaanuar 1953, nr. , lk. 3.

Välislingid 
Vabariigi Presidendi käskkiri (arhiiviversioon)
Pühalik tõotus (arhiiviversioon)

Sikkari valitsus