joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Eshima Ohashi sild

Eshima Ohashi sild  (jaapani keeles 江島大橋 Eshima Ohashi, 'Eshima sild') on sild Jaapani edelaosas, mis ühendab Sakaiminato linna 490 m kaugusel asuva Eshima järvesaarega Nakaumi järves. Eshima saar kuulub halduslikult Matsue linna koosseisu. Eshima saarelt viib üle järve Matsue keskusesse tamm.

Eshima Ohashi sild on tarinduselt paljuavaline raamsild. See on suurim raamsild Jaapanis ja maailmas suuruselt kolmas. Sild ehitati aastatel 1997–2004. See on tehtud raudbetoonist. Silla üldpikkus on 1,7 km, maksimaalne sildeava 250 m. Laius 11,5 m. Silla kõrgus veepinnast silla sõidutee alla on 44,7 m.

Sellest sillast on avaldatud arvukalt fotosid internetis selle näiva väga järsu tõusu tõttu, kuid tegelikult on Matsue-poolne sillatõus 3,5º (6,1%) ja Sakaiminato-poolne 2,9º (5,1%).

Sillal kehtib kiiruspiirang 40 km/h.

Välislingid

Japan's crazy 'rollercoaster bridge' Eshima Ohashi. Video. youtube.com

Jaapani sillad
Lianne Saage-Vahur

Lianne Saage-Vahur (sündinud 11. jaanuaril 1965) on eesti õpetaja. 

Ta õppis Reola 8-klassilises koolis ja Tartu 8. Keskkoolis. Tema kirjandusõpetajad olid Karmen Aso ja Vello Saage.

Ta on emakeele ja kirjanduse õpetaja ning kooliteater Liblikapüüdja looja, juht ning lavastaja. Teater loodi 1990. aastal.

Ta on Betti Alveri luulepäevade Tähetund idee autor ja korraldaja, esimesed luulepäevad toimusid 1993. aastal.

Tunnustus
1998 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (kooliteatrite suvekoolide ja Betti Alveri päevade korraldamine)
2002 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
2008 Jõgevamaa teenetemärk nr 13

Isiklikku
Tema isa oli kirjandusõpetaja Vello Saage.

Viited

Eesti õpetajad
Valgetähe medaliklassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1965
Jeemeni Demokraatlik Vabariik

Jeemeni demokraatlik vabariik (araabia keeles: جمهورية اليمن الديمقراطية‎‎; Jumhūrīyat al-Yaman ad-Dīmuqrāṭīyah) kuulutati välja 21. mail 1994 seoses 4. mail puhkenud relvastatud konfliktiga, mis kasvas üle Jeemeni kodusõjaks.

Riigi pealinn oli Aden, riiki juhtisid president Ali Salem al Beidh ja peaminister Haidar Abu Bakr al-Attas. Riik ei saanud kunagi rahvusvahelist tunnustust, seda hoolimata sellest, et Saudi Araabiaga saavutati kiirelt soojenevad suhted. Peale Jeemeni Sotsialistliku Partei juhtfiguuride, nagu näiteks al-Beidh ja Attas, olid riigi ladvikus ka persoonid Lõuna-Jeemeni lähiajaloost, nt Abdallah al-Asnaj, kes oli Jeemeni DRV aegadel seisnud visalt sotsialistide ainuvõimu vastu.

Jeemenist lahkulöömisega algasid nädalatepikkused sisekonfliktid, mis kestsid 7. juulini 1994. Kodusõda lõppes, kui Jeemeni DV pidepunktid Adenis ja Al Mukallas valitsusvägede kätte langesid ning Jeemeni DV liideti taas Jeemeni koosseisu.

Vaata ka 
 Jeemeni Rahvademokraatlik Vabariik

Jeemeni ajalugu
Güelli park

Güelli park (inglise Park Güell; katalaani Parc Güell) on park Barcelonas Carmeli mäel. Park on nime saanud Kataloonia töösturi Eusebi Güelli järgi. Kuna park on inspireeritud Inglise pargiarhitektuurist, siis ka pargi originaalnimi on inglis-, mitte katalaanikeelne. 

Park ehitati rikastele mõeldud elurajoonina aastatel 1900–1914, kuid kinnisvaraäri ei õnnestunud ning nii läks piirkond Barcelona linna omandusse ja avati rahvale aastal 1926. Pargi kujundas Antoni Gaudí, kes ka ise ostis oma säästude eest 1904. aastal piirkonda maja (arhitekt Francesc Berenguer i Mestres) ning elas seal aastatel 1906–1926. Tänapäeval asub selles majas Gaudí majamuuseum (Casa Museu Gaudí).

Pargis on draakoni trepid, mosaiikskulptuurid ja sambad. Pargi mitteametlik maskott on värviline salamander, el drac (draakon), nagu rahvas seda kutsub. Sammastelt avaneb vaade Barcelonale ja Vahemerele.

Barcelona
Sileesia park

Sileesia park (poola Park Śląski, 2012. aastani Wojewódzki Park Kultury i Wypoczynku im. gen. Jerzego Ziętka (WPKiW) 'kindral Jerzy Zięteki nimeline vojevoodkonna kultuuri- ja puhkepark) on park Poolas Sileesias Chorzówis. Park piirneb Katowicega. Pargi pindala on 620 ha, mis on umbes 30% Chorzówi territooriumist; park on umbes kaks korda suurem kui New Yorgi Central Park. Park rajati 1950.–1960. aastatel kohaliku poliitiku Jerzy Zięteki algatusel tollasele tühermaale.

Pargis on Śląski staadion, Sileesia loomaaed (koos dinosauruste oruga), Sileesia planetaarium ja observatoorium, Sileesia lõbustuspark, roosiaed (7 ha, 385 roosisorti), GKS Katowice staadion, Katowice näituseväljakud (Międzynarodowe Targi Katowickie), tenniseväljakud, veespordikeskus, Ülem-Sileesia etnograafiamuuseum (Górnośląski Park Etnograficzny) jpm.
Vana daami visiit

"Vana daami visiit" ("Der Besuch der alten Dame") on Friedrich Dürrenmatti 1956. aastal valminud tragikomöödia kolmes vaatuses. 

Lavastus räägib laostunud linnakesest ja sinna naasvast jõukast daamist, kes pakub linnale raha tingimusel, et hukataks tema lapse isa Alfred III, kes kunagi isakohustustest kõrvale hiilis. 

Esietendus, milles peaosa mängis Therese Giehse, toimus 29. jaanuaril 1956 Zürichis. Näidend oli üle maailma menukas ja tõi Dürrenmattile finantsilise sõltumatuse. 

Roman Baskin on teinud selle põhjal filmi "Vana daami visiit" Ita Everiga peaosas.

Viited 
Näidendid
1956. aasta kirjandusteosed
Vierendeeli sõrestik

Vierendeeli sõrestik, ka virendeelferm, on sõrestiku tüüp, mida iseloomustab diagonaalsete jäigastavate elementide puudumine. Seetõttu on sellistel fermidel kolmnurksete avade asemel nelinurksed avad. Tavasõrestiku sõlmed loetakse liigendsõlmedeks, Vierendeeli sõrestiku sõlmed aga jäikadeks sõlmedeks.  

Sõrestik sai nime Arthur Vierendeeli järgi. Sellise tarindusega sildu nimetatakse Vierendeeli sillaks.

Vierendeeli sõrestiku kasutus hoonete karkassis 
Vierendeeli sõrestikku kasutas oma projektides USA ehitusinsener August Komendant – Pennsylvania ülikooli Richardsi meditsiiniuuringute laborite (ehitatud 1957–1965) ja Salki Bioloogiliste Uuringute Instituudi (San Diegos; ehitatud 1959–1965) projekteerimisel.

Viited

Välislingid
Vierendeel girder and fram

Sillaehitus
Ehitus
Balmazújváros

Balmazújváros on linn Ungari idaosas Hajdú-Bihari komitaadis, Balmazújvárosi kreisi keskus. Asub 23 km Debrecenist lääne pool.

Linna läbib Debreceni–Füzesabonyi raudtee.

Viited

Välislingid 
http://www.balmazujvaros.hu/

Ungari linnad
Evald Laidvere

Evald Laidvere (sündinud 8. veebruaril 1927 Meerapalus Tartumaal) on eesti vabadusvõitleja.

1943. aastast oli ta Omakaitse liige 33. territoriaalkompanii koosseisus, tegutses Meerapalu õhuvaatluspostis. 1944. aasta veebruarist augustini teenis Piirikaitserügemendis, 1944 augustist 20. eesti diviisi koosseisus. Taandus Saksamaale, oli Neuhammeri õppelaagris väljaõppel ja rindel 20. diviisi 46. rügemendi II pataljoni koosseisus Oppeln-Karbischau lahingutes. 1945 mais tegi läbi Tšehhi põrgu ja langes sõjavangi. 1946–1947 oli laagris Kemerovo oblastis, 1947–1951 tööpataljonis Sillamäel.

Ta on Põlvamaa Vabadusvõitlejate Ühenduse liige.

Tunnustused
2005 Kotkaristi V klassi teenetemärk
2008 Põlvamaa teenetemärk

Viited

Välislingid
Kirjutamata memuaare: Mälestusi Peipsi äärest. Eesti Raadio, 2004
Eesti sõduritund. Evald Laidvere mälestused II maailmasõjast lahingutest Peipsi kaldal. Eesti Raadio, 2006
Joel-Markus Noorem. Evald Laidvere teekond läbi sõja. Poska Akadeemia, 2015

Eesti vabadusvõitlejad
Kotkaristi V klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1927
Hea Lugu

Hea Lugu (OÜ Hea Lugu) on Eesti kirjastus. 

See asutati 2011. aastal ASi Eesti Ajalehed tütarfirmana, mille tegevusvaldkond on varasema Eesti Ekspressi Kirjastuse, Maalehe Kirjastuse ja Eesti Päevalehe raamatukirjastuse kirjastustöö ühendamine.

Kirjastuselt ilmub muu hulgas ilu-, laste-, teatmekirjandust, ka biograafiat ja memuaristikat. 

Kirjastuse tegevjuht on Tiina Kaalep.

Viited

Välislingid
 Kirjastuse koduleht

Eesti kirjastused
Tahkuna (luulekogu)

"Tahkuna" on 1926 ilmunud Julius Oengo luulekogu, mille andis välja Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus. Raamatus on 64 lehekülge. 

Raamat sisaldab 11 luuletust. Neist 10 esimest on koondatud "Hiiu-saare etüüdide" alla. 11. luuletus on eraldiseisev ja kannab nime "Sooniku Simmu".

Viited

Eesti luulekogud
1926. aasta kirjandusteosed
Ülle-Liis Sööt

Ülle-Liis Sööt (sündinud 15. jaanuaril 1939; sünninimi Ülle-Liis Arusaar) on eesti muusikapedagoog.

Töö
1957. aastast töötas ta Võru Muusikakooli klaveriõpetajana.

Ta on Põlva Muusikakooli rajaja ja töötas kooli direktorina aastatel 1967–2004. Kooli juhatamisega paralleelselt ja ka hiljem on ta töötanud samas klaveriõpetajana.

Ta on olnud ka Põlvamaa laulu- ja tantsupidude kontsertmeister ning juhendanud mitut muusikakollektiivi.

Tunnustus
 2008 Põlvamaa teenetemärk

Isiklikku
Tema poeg on muusik Jaan Sööt.

Viited

Välislingid
Eesti Muuseumide Veebivärav. Põlva Talurahvamuuseumi fotokogu. Ülle-Liis Sööt, 1982

Eesti muusikapedagoogid
Sündinud 1939
Karjaküla kalmistu

Karjaküla kalmistu on Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Tõmmiku külas Keila–Keila-Joa tee ääres asuv kalmistu. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Kalmistu maa-ala mõõdeti Ado Köögardali andmetel välja ja kinnitati aastal 1913. See asub 4,5 versta ehk 4,8 kilomeetrit Keila kihelkonnakirikust. Pühitseti 21. augustil 1927. Kalmistu pindala on tänaseks üle 6 hektari. Sinna on maetud Keila linna, valla ning teiste ümberkaudsete omavalitsuste elanikke. 

Tuntud inimestest on Karjakülla maetud helilooja ning muusikategelane Neeme Laanepõld, dirigent ja pedagoog Juula Virroja, ajaloolane, pedagoog, raadioajakirjanik ning mälumängur Hillar Nahkmann, teatritegelane Karl Vasko, kunstnikud Silvi Kalda ja  Olev Soans, mälumängur Jüri Nessel, Vabadusristi kavaler Voldemar Seiton. vabadusvõitlejad Eduard Kuuskor ja August Uustalu, Eesti sõjaväelased Fr.-Martin Süllaots ja Enn Soodre, tõlkija Ursula Põks, Raimond Valgre abikaasa Eevi Hannus, Keila baptistikoguduse vaimulik ja juht Adam Podin, pedagoogid Astra Saaliste ja Gunnar Saaliste, Eva Allast-Jõers, Ott Tamjärv ning Elmu Puu, insener ja harrastussportlane Karl Ollmann, ühistegevuse juht Keilas Jaan Peet, laulja Neeme Henk, noortejuht ning skautmaster Votele Luha, pikaaeline Albert Martma, endine majandijuht Raimund Vitsmaa ning endised Keila TK juhid Ljudmila Kutnik ja Juhan Ipits. 

Seal asub ka Keila esimese linnavanema (linnapea) Johannes Nikolai Tähe (1870-1942) sümboolne haud.

Viited

Välislingid

Lääne-Harju vald
Keila kihelkonna kalmistud
Harju maakonna kalmistud
Harju maakonna kultuurimälestised
Pologõ (Teplõki rajoon)

Pologõ (ukraina keeles Пологи) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 565. Pindala on 0,254 km².

Teplõki rajooni külad
Ba-Bach

Ba-Bach oli Eesti rokkansambel. Ansambel asutati 1989.

Koosseis
Ansamblis tegid kaasa:
Hendrik Sal-Saller – vokaal, kitarr
Mihkel Raud – kitarr
Jaanus Raudkats – bass
Raimond Vaher – trummid

Diskograafia
1989 album "Russkaya Vodka"
...

Viited

Välislingid
Ansamblist muusika.ee andmebaasis

Eesti rock-ansamblid
Braniewo

Braniewo  (saksa: Braunsberg, ladina: Brunsberga, vana-preisi: Brus) on linn Poola kirdeosas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas. 

Linn on Braniewo maakonna keskus.

Linnas oli 2004. aastal 18 068 elanikku.

Selles linnas trükiti 1622. aastal üks esimesi eestikeelset teksti sisaldav raamat "Agenda parva".

Warmia-Masuuria vojevoodkonna linnad
Setomaa (ajaleht)

Setomaa on setukeelne ajaleht.

Ajaleht ilmub alates 1995. aastast.

Ajalehe toimetaja on Ülle Kauksi.

Välislingid
Ajalehe koduleht

Eesti ajalehed
Setumaa
Pavel Melnikov (insener)

Pavel Petrovitš Melnikov (vene Павел Петрович Мельников; 3. august (vkj 22. juuni) 1804 Moskva – 3. august (vkj 22. juuli) 1880 Ljuban, Peterburi kubermang) oli Venemaa mehaanikateadlane, insener ja riigimees. Inseneriväekindral (1859).

Ta oli Venemaa Keisririigi esimene teedeminister (1865–1869) ja Riiginõukogu liige (1863.

Ta oli Peterburi–Moskva raudtee projekti üks autoreid (ehitati 1843–1851).

Haridus- ja töökäik 
Ta oli pärit aadliperekonnast. 1825. aastal lõpetas ta Teedeinseneride korpuse instituudi porutšiku auastmes. 

Tema edukat sõjaväeinseneri karjääri näitavad saadud auastmed: kapten (1829), major (1832), alampolkovnik (1837), kindralmajor (1847). 6. jaanuaril (vkj) 1859. aastal ülendati ta kindralleitnandiks ja sama aasta 20. aprillil (vkj) inseneriväekindraliks. 

1833. aastal määrati ta Teedeinseneride korpuse instituudi kateedrijuhatajaks ja kinnitati rakendusmehaanika professoriks.

Ta koostas Dünaburgi linna kuue kilomeetri pikkuse kaitsetammi projekti kevadiste Daugava jõe üleujutuste vastu (ehitati 1833–1841).

1835. aastal avaldas ta raamatu "О железных дорогах" ('raudteedest') – esimese Venemaal välja antud õppevahendi raudteetranspordi valdkonnas.

Aastatel 1857–1858 asendati Peeter-Pauli katedraali tornikiivri puittarindus metallkonstruktsiooniga. Insenerina oli seal kaastegev ka Melnikov.

Teedeametkonna juht 
Melnikov juhtis riigi teedeametkonda alates 1862. aastast kui ta määrati Venemaa keisririigi teede ja ühiskondlike hoonete peavalitsuse juhiks (главноуправляющий путями путей сообщения и публичными зданиями). Aastatel 1865–1869 oli ta Venemaa Keisririigi esimene teedeminister. Tema ametisoleku aja jooksul suurenes Venemaa raudteevõrk oluliselt – ehitati juurde 7062 km raudteid.

Teadus 
Ta uuris teaduslikul tasemel raudtee-ehituse ja vaguniehitusega seotud küsimusi.

Tunnustus 
 1858 – valiti Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia auliikmeks.

Mälestuse jäädvustamine 
2003. aastal püstitati tema auks ausammas Moskvas Komsomoli väljakul – väljakul, mille ääres asuvad kolm Moskva jaamahoonet.

Viited

Välislingid

МОСКВА. ПАМЯТНИК П.П. МЕЛЬНИКОВУ

Venemaa keisririigi ministrid
Venemaa keisririigi Riiginõukogu liikmed
Venemaa keisririigi teedeministrid
Venemaa mehaanikateadlased
Venemaa insenerid
Sündinud 1804
Surnud 1880
MERL

MERL oli Eesti vokaalansambel, mis tegutses aastatel 1971-1972. 

Nimi MERL pandi ansambli liikmete esitähtedest (Marju, Elle, Reet, Lagle).

Aastal 2006 tuli ansambel triona (Marju, Reet ja Lagle) lühikeseks ajaks uuesti kokku.

Koosseis
Ansamblis tegid kaasa:
Marju Kuut – laul
Elle Kalmo – laul (lühikest aega)
Reet Linna – laul
Lagle Alpius – laul
Ele Kõlar – laul (ansamblis pärast Elle Kalmo lahkumist)

Diskograafia
laul "Chirpy-Chirpy"
laul "Sacramento"
laul "Tundeist sünnivad laulud"
laul "Heinaveol"
laul "Kassipojaunenägu"
...

Viited

Välislingid
Ansamblist muusika.ee andmebaasis

Eesti ansamblid
Osakond 79

Osakond 79 oli Eesti punkansambel. Ansambel asutati 1985.

Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
Jaanus Piir – vokaal
Ülari Ollik – vokaal
Margus Valk – kitarr
Martin Post – trummid
Mati Pops - vokaal, bass

Diskograafia
laul "Disko pole oluline, punk on põhiline"
...

Viited

Välislingid
Ansamblist muusika.ee andmebaasis

Eesti punkansamblid
ROSTA Aknad

ROSTA Aknad (kirjutatud ka Rosta Aknad) oli Eesti ansambel. Ansambel asutati 1987. aastal. Nimi pandi ROSTA (Российское телеграфное агентство) plakatite järgi.

Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
Peeter Volkonski – vokaal
Viktor Vassiljev – kitarr
Riho Gross – kitarr
Tarmo Leinatamm – klahvpillid
Peeter Jõgioja – löökpillid
Peeter Jaska – basskitarr

Diskograafia
1997 "ROSTA Aknad"
...

Viited

Välislingid
Ansamblist muusika.ee andmebaasis

Eesti ansamblid
Kotiku oja

Kotiku oja on oja Põlvamaal, Ahja jõe vasakpoolne lisajõgi.

Kotiku oja on ülemjooksul kutsutud ka Lootvina peakraaviks.

Kotiku oja saab alguse Lootvina külast. Oja on umbes 11 km pikk, ülemjooksul voolab läbi Pikkjärve, keskjooksul läbi Erne järve ning suubub Kiidjärve külas Ahja jõkke. Kotiku ojja suubuvad Piiroja, Mudaku kraav ja Kaarli oja.

Alamjooksul on Kotiku oja looduslikuks piiriks Padari ja Kiidjärve küla vahel, keskjooksul Padari ja Mustakurmu vahel.

Alamjooksul, Ahja – Vastse-Kuuste teest veidi lõuna pool, on Kotiku ojal asunud Padari küla vesiveski, mis nüüdseks on varemetes, veskitamm on hävinud. Vesiveski kohta on esimesi andmeid 1768. aastast ja see tegutses 1940. aastateni.

Viited

Välislingid 
 

Põlva maakonna jõed
Bletchley Park

Bletchley Park on mõisakompleks Suurbritannias Milton Keynesis. 

Teise maailmasõja ajal asus seal Valitsuse Koodide ja Šifrite Kool (Government Code & Cipher School, GC&CS), mille koodimurdjad dešifreerisid Saksamaa relvajõudude kasutatud Enigma ja Lorenzi šifrid. Ajaloolaste hinnangul aitas Bletchley Parki krüptograafide lahtimurtud salajane informatsioon sõda kahe kuni nelja aasta võrra lühendada, ilma selleta oleks sõja tulemus olnud määramatu. Bletchley Parkis tehtud töö jäi salastatuks paljudeks aastateks; sellest räägiti esmakordselt avalikult alles 1974. aastal, kui ilmus F. W. Winterbothami raamat "The Ultra Secret" ('Ultra saladus').

Tänapäeval asub Bletchley Parkis muuseum.

Vaata ka 
 Hawklaw Y Station

Viited

 
Suurbritannia Teises maailmasõjas
Kalisz

Kalisz (saksa keeles Kalisch) on maakonnaõigustega linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas. Asub Prosna jõe ääres.

Kalisz on üks Poola vanimaid linnu. 150. aasta paiku mainib vandaalide Calisia asulat Ptolemaios. Ajaloolased pole siiski üksmeelel, kas see asus tänapäeva linna kohal. Tänapäeva linn rajati ilmselt 9. sajandil. Bolesław V andis Kaliszile linnaõigused umbes 1257. aastal. 1314. aastast kuni Teise Poola jagamiseni oli linn Kaliszi vojevoodkonna keskus. 1975–1998 oli taas Kaliszi vojevoodkonna keskus.

2000. aastal liideti linnaga Dobrzeci ja Sulisławice küla.

2015. aastal oli linna elanike arv 103 100.

Majanduses on olulised tekstiilitööstus ja masinaehitus. 2007. aastani toodeti linnas klavereid.

Linnas on 15 katoliiklikku, 5 protestantlikku ja 1 õigeusu kirik.

Kaliszis tegutseb 5 kõrgkooli ja mitmeid teiste kõrgkoolide filiaale.

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht

Suur-Poola vojevoodkonna linnad
ERR Novaator

ERR Novaator (kuni aastani 2015 Novaator) on Tartu Ülikooli ja Eesti Rahvusringhäälingu teadusportaal. 

2005. aastast Tartu ülikooli tehnoloogiainstituudi e-kuukirjana ilmunud Novaator hakkas 2007. aasta aprillis ilmuma ajalehe Äripäev veebiväljaandes teadusuudiste rubriigina. Leht koliti 2009. aastal eraldi saidile novaator.ee, samuti laiendati selle teemaderingi. Alates 2015. aastast on Tartu Ülikooli teadusuudised Eesti Rahvusringhäälingu lehel ja teadusuudiste portaal kannab nime ERR Novaator. 2022. aastal lisas ERR juurde ka venekeelse teadusportaali Наука (eesti keeles "Teadus").

Aastatel 2007–2014 oli Novaatori peatoimetaja Villu Päärt.

Tunnustus 
 2015 – Eesti teaduse populariseerimise auhind, peapreemia kategoorias teaduse ja tehnoloogia populariseerimine audiovisuaalse ja elektroonilise meedia abil
 2015 – Kuldõun, II koht kategoorias "aasta nutitegu hariduses"
 2016 – Digital Communication Awards, pääs viie finalisti sekka parima strateegia kategoorias

Vaata ka 
 ERR Jupiter
 ERR Kultuur
 Labor (saade)

Viited

Välislingid
 novaator.err.ee

Eesti meedia
Tartu Ülikool
Eesti Rahvusringhääling
2030

2030. aasta (MMXXX) on 21. sajandi 30. aasta. See algab teisipäevaga.

Vasted teistes kalendrites
Juudi kalender: 5790–5791 
Islami kalender: 1451–1452
Iraani kalender: 1408–1409
Sirvikalender: 10243

Sündmused maailmas  
 ...

Sündmused Eestis 
 ...
Evald Kirs

Evald Kirs (21. oktoober 1915 Pihtla vald, Saaremaa – 11. aprill 1989 Rootsi) oli eesti agronoom.

Ta lõpetas 1933. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1933–1938 õppis ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas (lõpetas) ja aastatel 1938–1939 loomaarstiteaduskonnas (ei lõpetanud). Akadeemiliselt kuulus üliõpilasseltsi Liivika (alates 1935, akadeemiline isa Leo Yllö).

Ta oli 1938. aastal Tartu Ülikooli zootehnika katsejaama assistent. Aastatel 1939–1941 oli ta Põllutööministeeriumi ekspordikontrolör, aastatel 1941–1944 veisekasvatuse konsulent Saaremaal.

Aastal 1944 lahkus ta Rootsi. Aastatel 1946–1944 oli ta Hallandi lääni kunstliku seemendamise ühingu kontoriametnik, aastast 1950 tegutses ta veterinaarassistendina.

Teosed
Kirs, Evald; Randmaa, Gustav 1940. Toornahk: selle kvaliteet ja käsitsemine. Tallinn: Agronoom.

Viited

Välislingid 
 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944

Eesti põllumajandustegelased
Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna vilistlased
Üliõpilasselts Liivika liikmed
Eestlased Rootsis
Sündinud 1915
Surnud 1989
Kuldar

Kuldar on eesti mehenimi.

1. jaanuaril 2021 oli Eestis eesnimi Kuldar 511 mehel (esinemissageduselt 270. mehenimi). Kuldar oli keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus oli 40). Kõige populaarsem on eesnimi Kuldar vanuserühmas 40–44, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,62 ja Põlva maakonnas.

Nime kandjaid
Kuldar Raudnask, eesti ajakirjanik
Kuldar K. Raudnask, eesti luuletaja
Kuldar Sikk, eesti autosportlane
Kuldar Sink, eesti helilooja
Kuldar Taveter, eesti informaatik
Kuldar Traks, eesti tõlkija, raamatutoimetaja ja filosoof

Vaata ka
Kuldev
Kullar

Eesti mehenimed
Josep Maria Bartomeu

Josep Maria Bartomeu Floreta (sündinud 6. veebruaril 1963 Barcelonas) on Hispaania ettevõtja ja FC Barcelona president. 

Ta sai presidendiks pärast Sandro Roselli tagasiastumist 2014. aastal.

Viited

Välislingid

Sündinud 1963
FC Barcelona presidendid
Kataloonia inimesed
Pilvi

Pilvi on eesti naisenimi.

Mats Tõnisson esitas nime Pilvi 1894. aastal (nimepäevaks oli 4. juuni). Enne seda oli ta kümme aastast propageerinud nimekuju Pilve (nimepäev 15. september).

Nime kandjaid
Pilvi Blankin-Salmin, eesti vaibakunstnik
Pilvi Ojamaa, eesti klaasikunstnik
Pilvi Üllaste, eesti raadioesineja, helilooja, kirjanik ja kunstnik

Viited

Naisenimed
Neeme (eesnimi)

Neeme on eesti mehenimi.

Neeme on kirjandusliku algupäraga muistsena pakutud eesnimi. 1902. aastal ilmunud M. Morrissoni jutustuse "Eesti-rahwa vabaduse võitluse üle" peategelane on Neeme. Tõenäoliselt on nimi kas kavatsuslik või kogemata tekkinud teisend Henriku Liivimaa kroonikas mainitud vanema Meeme nimest.

Nime kandjaid
Neeme Armolik, eesti põllumajandusteadlane
Neeme Brus, eesti ajakirjanik
Neeme Järvi, eesti dirigent
Neeme Katt, eesti keemiaõpetaja
Neeme Korv, eesti ajakirjanik
Neeme Kuningas, eesti lavastaja ja näitleja
Neeme Laanepõld, eesti muusik ja laulutekstide autor
Neeme Loorits, eesti orienteeruja ja rogainija
Neeme Lüdimois, eesti kunstnik
Neeme Raud, eesti ajakirjanik
Neeme Roose, eesti füüsik ja majandusteadlane
Neeme Russi, eesti põllumajandusteadlane
Neeme Ruus, Eesti poliitik
Neeme Suur, Eesti poliitik ja kaitseliitlane
Neeme Väli, Eesti sõjaväelane

Viited

Eesti mehenimed
Pärsti Veskijärv

Veskijärv (ka Pärsti Veskijärv, Pärsti paisjärv, Susi tiik ja Pärsti Väikejärv)) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pärsti külas.

Järve pindala on 1,8 ha, kõrgus merepinnast 95 m ja selles asub kaks saart pindalaga 0,01 ha. Järvest voolab välja 120 m pikkune Pärsti järve suubuv kraav. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Järv on osaliselt Pärsti pargi kaitseala koosseisus.

Vaata ka
Auksi-Karula järved

Viited

Välislingid

Viljandi valla järved
Pärnu alamvesikond
Leida

Leida on eesti naisenimi.

Eesnimi Leida esineb juba 1886. aastal Mats Tõnissoni kalendris (nimepäevaks 16. jaanuar). Laialdasemalt hakkas nimi levima tänu Andres Saali jutustustele "Vambola" (1889) ja "Aita" (1891). Andres Saal ise seletab nime sõnast "leidma" (Leida-nimeline tegelane on tema jutustustes leidlaps). Nime pandi 20. sajandi algusaastatest alates kasvava hooga. Kõige rohkem pandi Leida nime Esimese maailmasõja ajal, seejärel langes nime kasutus pidevalt kuni 1940. aastani. Hiljem on nime antud harvadel juhtudel.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Leida 1355 naisel. Leida oli Eestis populaarsuselt 138. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Leida vanuserühmas 85+, kus neid on 10 000 elaniku kohta 139,29 ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 24,08. Leida oli keskmiselt 81 aasta vanune (mediaanvanus oli 82). 

1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Leida 955 naisel. Leida oli populaarsuselt 195. naisenimi. Leida oli keskmiselt 82 aasta vanune (mediaanvanus oli 84).

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Leida 9 inimesel.

Nime kandjaid
Leida Anting, eesti museoloog ja kodu-uurija
Leida Aru, eesti näitleja ja telerežissöör
Leida Kook, eesti arst, arstiteadlane ja pedagoog
Leida Kudisiim, eesti õpetaja ja kirjanik
Leida Laius, eesti filmilavastaja
Leida Leivategija, eesti entomoloog ja põllumajandusteadlane
Leida Loone, eesti ajaloolane
Leida Peips, eesti endine lüpsja
Leida Rammo, eesti näitleja
Leida Sevruk, eesti rahvasportlane
Leida Sibul, eesti laulja
Leida Soom, eesti ooperilaulja, tekstiili- ja eksliibrisekunstnik
Leida Tarvas, eesti sisearhitekt
Leida Tigane, eesti lastekirjanik ja prosaist
Leida Tuulmets, eesti matemaatik

Viited

Naisenimed
Anton thor Helle (Tallinna kaupmees)

Anton thor Helle (sündinud Lübeckis, surnud Tallinnas) Tallinna kaupmees, samanimelise vaimuliku ja piiblitõlkija isa.

Vanemad Lübecki kaupmees ja kodanik Anton thor Helle ja Margaretha Brokes.

Sai Tallinna kodanikuks 26. novembril/6. detsembril 1680, abiellus 30. novembril/10. detsembril 1680 Wendula Oomiga (sündinud 1662), nende poeg Anton thor Helle (1683–1748) oli Jüri koguduse õpetaja.

Tallinna linnaelanikud
Operatsioon Õ

Operatsioon Õ oli Eesti tantsumuusika ansambel. Ansambel asutati enne 1995.

Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
Maie Parrik – vokaal, suupill
Maur Mere – liikumisseaded, vokaal
Toomas Kaljumaa – bass, vokaal
Robert Annus – vokaal
Priit Ustav – elektrikitarr

Diskograafia
1995 MC "S'ahh! Matt!"
1997 singel "Viies ratas"
1999 album "Operatsioon Õ"
...

Viited

Välislingid
Ansamblist muusika.ee andmebaasis

Eesti ansamblid
Number Ö

Number Ö on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2000.

Koosseis
<div align="left">
Praegune koosseis:

 Isand Karp - vokaal
 Meelis - kitarr
 Priit - bass

Endised liikmed:

 Gun - bass (2006-2007)
Rainz - vokaal (2006-2010)
 Kübar - trummid (2006-2008)
P. Jaan - trummid (2009-2020)

Diskograafia
2012 EP "See ongi see"
2014 EP "Mõeldud jagamiseks, mitte müügiks"
2016 LP "Põhupunk"
2020 LP "NUMBER Ö"

Viited
2. Facebook https://www.facebook.com/NumberOband/

3. Homepage http://web.zone.ee/numbero/

Välislingid
Ansamblist muusika.ee andmebaasis

Eesti ansamblid
Pavel Anissimov

Pavel Anissimov (15. august / 28. august 1904 Petrajeva-Gorka küla, Belozerski maakond, Vologda kubermang – 26. november 1981 Tallinn) oli Nõukogude Liidu partei- ja riigitegelane, siseteenistuse polkovnik (1964).

Haridus 
Aastatel 1913–1917 õppis ta kohalikus külakoolis, 1931–1932 Nadežda Krupskaja nimelises Leningradi Poliithariduse Instituudis (lõpetamata), 1945–1946 Üleliidulise Kommunistliku (bolševike) Partei Keskkomitee (ÜK(b)P KK) juures asuvas kõrgemas partorgide koolis (lõpetamata), Kõrgemas parteikoolis ÜK(b)P KK juures (lõpetas 1954 eksternina).

Teenistuskäik 
1924–1926 Jekimovski külanõukogu esimees Belozerski maakonnas Tšerepovetsi kubermangus, 1926–1928 4. suurtükiväebrigaadi reamees Leningradi sõjaväeringkonnas, 1928–1931 tehase "Krasnõi Putilovets" lihvija Leningradis, 1931–1932 Nadežda Krupskaja nimelise Leningradi Poliitharidusliku Instituudi üliõpilane. ÜK(b)P liige 1929. 1932–1933 ÜK(b)P veemajanduse töökollektiivi sekretär Belozerskis Leningradi oblastis, 1933–1936 Loode jõelaevanduse Laadoga-äärse piirkonna parteikomitee instruktor ja sekretär, 1936–1938 Loode jõelaevanduse Tšerepovetsi sadama partorg ja parteikomitee sekretär, 1938–1939 Tšerepovetsi rajoonikomitee 2. sekretär, 1939–1941 1. sekretär, 1941–1945 Vologda oblastikomitee kaadriala sekretär, 1945–1946 ÜK(b)P KK juures asuva Kõrgema partorgide kooli kuulaja Moskvas, 1946–1947 ÜK(b)P KK Eesti büroo vastutav töötaja, 1947–1948 Eestimaa Kommunistliku (bolševike) Partei Keskkomitee (EK(b)P KK) kaadriosakonna juhataja asetäitja, 1948–1952 EK(b)P KK administratiivosakonna juhataja. Tema parteilisele karjäärile mõjus halvasti parteiliikmemaksude juhtum, kui kaks kommunisti varastasid kuue aasta jooksul kümneid tuhandeid rublasid parteiliikmemakse. Anissimovi süüdistati kontrolli puudumises ja teda karistati valju noomistusega arvestuskaardile kandmisega.1952–1953 oli ta EKP Tartu oblastikomitee 2. sekretär, 1953–1954 ja 1957–1961 EKP KK tööstuse ja transpordi osakonna juhataja asetäitja, 1954–1957 Eesti NSV kalatööstuse minister, 1961–1962 Eesti NSV siseministri asetäitja, 1962–1967 Eesti NSV ühiskondliku korra kaitse ministri esimene asetätija. Alates 1967 üleliidulise tähtsusega personaalpensionär Tallinnas.

Tegevus julgeolekuorganite juhtimisel 
1948. aastal loodi EKP KK juurde administratiivosakond, mille ülesannete juurde käis muuhulgas ka järelevalve julgeolekuorganite tegevuse üle. Aastatel 1948–1952 oli selle osakonna juhataja Pavel Anissimov. Need oli aastad, kui viidi läbi 1949. aasta märtsiküüditamine ja suruti maha relvastatud vastupanuliikumine Eestis.

Pavel Anissimov suri 26. novembril 1981 Tallinnas ja ta maeti 2. detsembril 1981 Metsakalmistule.

Viited

Üleliidulise tähtsusega personaalpensionärid
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1904
Surnud 1981
Venemaa kommunistid
Ronald Rawson

Ronald Rawson Rawson (17. juuni 1892 – 30. märts 1952) oli Inglismaa ning Suurbritannia poksija ja ohvitser (kapten). Ta hakkas harrastama poksi 1906. aastal.

Rawson sõdis Esimeses maailmasõjas aastatel 1914-1918 ning sai 1917. aastal kapteni auastme.

Rawson oli raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) kokku kahekordne harrastajate Inglismaa meister aastatel 1920-1921.

Rawson võitis 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks.

Tunnustused
Military Cross

Viited

Välislingid
 

Inglismaa poksijad
Suurbritannia poksijad
Suurbritannia sõjaväelased
Sündinud 1892
Surnud 1952
Helletused

Helletused on Eesti ansambel. Ansambel on esitanud regilaule.

Koosseis
Ansamblis on kaasa teinud:
Liisi Koikson – vokaal
Cätlin Jaago – flööt, pikkvile, torupill, vokaal
Aleksandra Anstal – löökriistad
Ara Yaralyan – kontrabass
Marek Talts – kitarrid
Marko Mägi – sopransaksofon
Paul Daniel – kitarrid, seaded

Diskograafia
2007 album "Helletused"
...

Viited

Eesti ansamblid
Hübriid (ansambel)

Hübriid oli Eesti rokkansambel. Ansambel asutati 1980. aastal.

Koosseis
Ansamblis on teinud kaasa:
Mart Helme – vokaal
Andrus Kerstenbeck - trummid
Peet Köster – vokaal, bass
Teet Lindam – trummid
Pearu Paulus – vokaal
Margarita Raun - vokaal
Riho Rausma – vokaal, klahvpillid
Madis Salum - kitarrid, süntesaator, string, vokaal
Valdo Tauman - vokaal
Robert Vood - bass

Diskograafia
1982 album "Koolis"
1983 album "Ansambel "Hübriid""
1983 singel "Küll ma ootasin sind"
1997 album "Hübriid 1980-1987"
...

Viited

Välislingid
Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Discogs

Eesti rock-ansamblid
Tõramaa jõgi

Tõramaa jõgi on jõgi Soomaa maastikurajoonis, Viljandi ja Pärnu maakondades, Raudna jõe vasakpoolne lisajõgi.

Jõe pikkus on 21,1 km, valgla pindala 26,4 km², langus 6,5 m ja lang 0,3 m/km. Jõgi saab alguse Viljandi maakonnast Tipu külast 24 m kõrguselt, voolab läbi Sandra küla ja suubub Sandra ja Riisa küla piiril 17,5 m kõrguselt vasakult poolt Raudna jõkke 2,2 km kaugusel selle suudmest. Jõgi kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda ning voolab täies ulatuses Soomaa rahvuspargis.

Vaata ka
Raudna jõgi
Soomaa rahvuspark

Viited

Välislingid
 
 

Pärnu maakonna jõed
Põhja-Sakala valla jõed
Tori vald
Pärnu alamvesikond
Pärnu jõgikond
Soomaa rahvuspark
Kontakt (ansambel)

Kontakt oli Eesti ansambel. Ansambel asutati 1983.  Ansamblit juhtis Mikk Targo ja lauljaks oli Marju Länik.

Koosseis
Ansambli esimene koosseis:
Marju Länik – vokaal
Mikk Targo – trummid
Aarne Saluveer – klahvpillid
Agu Tammeorg – kitarr
Imre Orro – kitarr
Taago Daniel – bass

Esialgu esitas Kontakt mitmeid  tuntud Lääne hittide omi versioone, näiteks Mike Oldfieldi "Moonlight Shadow" eestikeelset varianti "Varjude mäng", kuid hiljem orienteeruti omaloomingule.  1984 ilmus ansambli esimene menulugu, Mikk Targo okirjutatud "Karikakar". 

1985 ansambel lagunes, kui Marju Länik ja Mikk Targo ühinesid ansambliga Mahavok. 1987 moodustasid Länik ja Targo Kontakti uue koosseisu. Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:

Andrei Dolgihh – klahvpillid
Tõnu Väärtnõu – klahvpillid
Toomas Vanem – kitarr

Diskograafia
1985 laul "Mäng"
1987 laul "Nüüd aitab"
1987 laul "Terasest südamega mees"
...

Viited

Välislingid
Ansamblist muusika.ee andmebaasis

Eesti ansamblid
Svend Wad

Svend Wad (3. veebruar 1928; Bov, praegu Åbenrå vald, Lõuna-Taani piirkond, Taani – 4. detsember 2004; Haderslev, Haderslevi vald, Lõuna-Taani piirkond) oli Taani poksija.

Wad oli Taani meister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1946. aastal.

Wad sai kergekaalus (kuni 62 kg) 1948. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Gerald Dreyerile (Lõuna-Aafrika Liit) ning saades 3. koha kohtumises võidu Wallace Smithi (USA) üle.

Wad sai kergekaalus (kuni 62 kg) 7. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1947), pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Roger Baourile (Prantsusmaa) ning saades 3. koha kohtumises võidu William Frithi (Šotimaa) üle. 

Wad poksis oktoobrist 1949 kuni septembrini 1958 elukutselisena. Ta pidas kokku 18 kohtumist, millest võitis 15 ja kaotas 2 kohtumist ning üks kohtumine jäi viiki.

Tunnustused
1946 – aasta uustulnuk Taani spordis

Viited

Välislingid
 
Svend Wad lehel BoxRec. Inglise keeles

Taani poksijad
Sündinud 1928
Surnud 2004
Kilp (tähtkuju)

Kilp (ladina Scutum, lühend Sct) on tähtkuju, mis asub taevaekvaatori lähedal. See on pindalalt 84. tähtkuju, kattes tähistaevast ainult 109 ruutkraadi.

Selle lõi 1684. aastal poola astronoom Johannes Hevelius, kes nimetas selle Poola kuningas Jan III Sobieski Viini lahingus saavutatud võidu auks Sobieski kilbiks (Scutum Sobiescii).

Heledaim täht on α Scuti, mis asub 174 valgusaasta kaugusel ja mille näiv suurus on 3,85.

Kilbi tähtkuju suunas on teel NASA kosmosesond Pioneer 11.

Tähtkujus asub kerasparv NGC 6712.

Viited

Tähtkujud
Karen Karapetjan

Karen Karapetjan (armeenia keeles Կարեն Կարապետյան; sündinud 14. augustil 1963 Stepanakerdis) on Armeenia poliitik (ta kuulub Armeenia Vabariiklikku Parteisse) ja majandustegelane. Aastatel 2010–2011 oli ta Jerevani linnapea, aastatel 2011–2016 töötas ta kontsernis Gazprom.

13. septembrist 2016 kuni 17. aprillini 2018 oli ta Armeenia peaminister, seejärel nimetati Serž Sargsjani valitsuses asepeaministriks. 23. aprillist 2018 asus ta Sargsjani tagasiastumise järel taas täitma peaministri kohuseid, kuni 8. mail valiti uueks peaministriks Nikol Pašinjan.

Ta lõpetas aastal 1980 Jerevani 128. keskkooli ja aastal 1985 kiitusega Jerevani Riikliku Ülikooli rakendusmatemaatika teaduskonna. Aastal 1989 kaitses ta majandusteaduste kandidaadi väitekirja.

Välislingid 
 Armeenia uueks peaministriks sai Mägi-Karabahhist pärit Gazpromi tütarettevõtte tippjuht

Armeenia peaministrid
Armeenia poliitikud
Sündinud 1963
Wolfgang Sobotka

Wolfgang Sobotka (sündinud 5. jaanuaril 1956 Waidhofen an der Ybbsis) on Austria poliitik, ta kuulub Austria Rahvaparteisse. Ta oli 21. aprillist kuni 18. detsembrini 2017 Austria siseminister.

Alates 20. detsembrist 2017 on ta Austria parlamendi Rahvusnõukogu president.

Ta õppis ajalugu Viini Ülikoolis, tšellot ja muusikapedagoogikat Viini Muusika ja Lavakunsti Ülikoolis ning dirigeerimist Anton Bruckneri Eraülikoolis Linzis.

Austria poliitikud
Sündinud 1956
Einar Kuusk

Einar Kuusk (sündinud 22. juunil 1989 Kuressaares) on Eesti näitleja, režissöör ning endine juutuuber. 

Ta oli peategelane Martin Eesti mängufilmis "Ameerika suvi" ja on teinud Eesti esimese postapokalüptilise ulmefilmi "The Most Beautiful Day". Einar Kuusk on samuti olnud tegev Hollywoodi näitleja ja koomiku Tom Greeni  veebisaidil ja teinud tema saates videoid. Tema hiljutised rollid on BBC seriaalis "The Capture" ja tulevases Netflixi filmis "Luther".

Filmid

Näitlejana
 2008 "Detsembrikuumus" – sõjakooli mässaja
 2009 "Vasha" – reisija
 2012 "The Happy Ghost" – teadmata
 2015 "The Most Beautiful Day" – Sherman
 2016 "Ameerika suvi" – Martin
 2019 "The 16th Episode" – Einar
 2022 "Luther" - teadmata

Režissöörina

2012 "The Happy Ghost"
2015 "The Most Beautiful Day"
2021 "Pandeemia"

Seriaalid

Näitlejana
 2019 "The Capture" – Covert Op Ray

Viited

Välislingid

 
 Ameerika Suvi andmebaasis IMDb (inglise keeles)
 The Most Beautiful Day andmebaasis IMDb (inglise keeles)
 The 16th Episode andmebaasis IMDb (inglise keeles)
 The Capture andmebaasis IMDb (inglise keeles)
 Einar Kuusk Eesti filmi andmebaasis
 The Most Beautiful Day HOFF
 The Most Beautiful Day on nüüd kõigile kättesaadav
 Sirbi intervjuu Einar Kuusega
 Arvustus "Ameerika suve" kohta
 "Ameerika suvi" Forum Cinemase lehel

Eesti näitlejad
Eesti kirjanikud
Youtube'i-kuulsused
Sündinud 1989
OS X Mountain Lion

OS X Mountain Lion (varem Mac OS X) on üheksas OS X-i väljalase Macintoshi arvutitele.

OS X Mountain Lion (10.8) anti välja 25. juulil 2012 ning selle sai alla laadida Mac App Store'ist.

Operatsioonisüsteem oli integreeritud iOS-seadmetega paremini kui selle järglane Mac OS X Lion. OS X Mountain Lioni järgmine versioon on OS X Mavericks.

Süsteeminõuded 
OS X Mountain Lion nõuab vähemalt 2 GB muutmälu ja 8 GB vaba ruumi kõvakettal ning vähemalt järgmisi Macintoshi arvuteid:
 iMac (Mid 2007 või uuem)
 MacBook (alumiinumist Late 2008 või uuem)
 MacBook Pro (Mid 2007 või uuem)
 MacBook Air (Late 2008 või uuem)
 Mac Mini (Early 2009 või uuem)
 Mac Pro (Early 2008 või uuem)
 Xserve (Early 2009 või uuem)
OS X Mountain Lion oli esimene operatsioonisüsteem, mis ei tööta vanematel Inteli Macintoshi arvutitel, mis on 32-bitised, kuid kasutajad on leidnud viise, kuidas operatsioonisüsteem ka vanematel arvutitel tööle saada.

Uued võimalused ja muudatused

Notification Center 
Notification Center integreeriti operatsioonisüsteemi. Kõik teated operatsioonisüsteemilt ja ka rakendustelt on Notification Centeris. Samuti on kasutajal võimalik oma Facebooki ja Twitteri olekut muuta, ilma et peaks seda tegema veebibrauserist.

Iga kasutaja saab ise valida, milliseid teateid tahab Notification Centerisse ja milliseid mitte.

Notes 
Alates OS X Mountain Lion-ist on märkmed eraldi rakendus (varem Maili rakenduses). Notes rakendus sünkroonib iOS-iga automaatselt kõik märkmed ja meeldetuletused.

Messages 
Messages on kiirsuhtlusrakendus, mis asendab nüüd iChati. Messages toetab ka Yahoo! Messengeri ja Google Talki.

Game Center 
Game Center on integreeritud iOS-ist Mountain Lioni operatsioonisüsteemi. Kasutajad saavad mängida Macintoshi mitmikmänge omavahel Internetis, võrrelda punktisummasid ja suhelda.

Muud muudatused 
OS X Mountain Lionis on tehtud aku kasutamine efektiivsemaks (Late 2010 MacBook Air ja MacBook Prodel Retina ekraaniga). PowerNapiga laadib automaatselt tarkvarauuendused arvutisse.

Lisatud on Gatekeeper, mis täiendab arvuti turvalisust. (Lisatud ka Mac OS X Lionisse tarkvarauuendustega).

Muudeti ja töötati ümber mitmeid rakendusi: Calendar (varem iCal), Contacts (varem Address Book) jne.

Eemaldatud võimalused 
 MobileMe asemel on nüüd iCloud.
 RSS on eemaldatud Mail ja Safari rakendustest.
 X11 on eemaldatud.
 Aku on ei näita enam automaatselt. Aku aega saab nüüd vaadata eraldi menüüst.
 Tarkvara uuendatakse nüüd Mac App Store'i kaudu.

Versioonide ajalugu

Välislingid 
 Mountain Lion arrives in Mac App Store. Artikkel veebilehel Macworld.com,  25. juuli 2012
 OS X: About Gatekeeper. Artikkel Apple.com-i klienditoelehel, 23. märts 2016
 The end is near for OS X Mountain Lion support. Artikkel veebilehel Computerworld.com, täiendatud 21. juulil 2015
 OS X Mountain Lioni ametlik veebileht (eesti keeles)

Apple'i operatsioonisüsteemid
Mac OS X Tiger

Mac OS X Tiger on viies Mac OS X väljalase Macintosh arvutitele.

Mac OS X Tiger tuli välja 29. aprill 2005 ning see oli Mac OS X Panther-i järeltulija. Mac OS X Tiger-i järeltulija on Mac OS X Leopard.

Suurimateks muutusteks operatsioonisüsteemis oli 64-bitine arvutiarhitektuur ning Spotlight ja Dashboard. Operatsioonisüsteem keskendus kiirele graafika töötlemisele ja otsingule. Sellega Microsoft tol ajal hakkama ei saanud, kuigi nad olid aastaid juba üritanud.

Mac OS X Tiger sai viimased turvauuendused aastal 2010 ning see on kõige pikemalt toetatud Mac OS X väljalase ning see on ka viimane Mac OS X väljalase, mis toetab Mac OS 9 rakendusi.

Tänapäeval kasutavad operatsioonisüsteemi veel paljud PowerPC kasutajad. Mac OS X Tiger oli muuhulgas ka esimene Mac OS X operatsioonisüsteem, mis toetas Inteli protsessoreid.

Süsteemi nõuded
Mac OS X Tiger töötab kõikidel Inteli protsessoritel alates versioonist 10.4.4. Miinimumnõuded PowerPC arhitektuurile on:
 PowerPC G3,G4,G5 protsessor, mille kiirus on vähemalt 300 megahertsi.
 FireWire tugi.
 256 MB RAM muutmälu.
 Vähemalt 3GB vaba ruumi kõvakettal.
 DVD ROM (CD versiooni müük lõpetati 20. märtsil 2007)

Uued võimalused ja muudatused
 Spotlight – Apple Inc. otsingusüsteem Macintosh arvutitele.
 iChat – toetab nüüdsest videokõnesid.
 Safari – toetab nüüdsest RSSi.
 Mail – toetab nüüdsest Spotlight-i otsingumootorit.
 Dashboard – vidinate lisamine operatsioonisüsteemi.
 Automator – saab kirjutada skripte operatsioonisüsteemile.
 QuickTime 7
 Xcode 2
 Dictionary – sisseehitatud entsüklopeedia operatsioonisüsteemi.
 Grapher – 2D ja 3D graafikute disainimine.
Mac OS X Tiger-is oli üle 150 muudatuse ja uue võimaluse.

Väljalasked

Välislingid
14.september.2016 Mac OS X Tigeri tutvustus WWDCl 2004, youtube.com

Apple'i operatsioonisüsteemid
The Most Beautiful Day

"The Most Beautiful Day" on 2015. aastal valminud Eesti post-apokalüptiline ulmefilm

Filmi kohta
The Most Beautiful Day (eesti keeles Kõige ilusam päev) on Eesti esimene post-apokalüptiline ulmefilm, mis räägib rändurist nimega Sherman, kes jääb maa-alusesse punkrisse lõksu. Filmi lavastas ja kirjutas Einar Kuusk, kes on ise ka peaosas.

Osatäitjad
Einar Kuusk – Sherman

Välislingid
 
 Postimehe artikkel
 Elu24 artikkel
 HÖFFi artikkel

Eesti filmid
2015. aasta filmid
Mac OS X Public Beta

Mac OS X Public Beta on Mac OS X tootepere esimene beetaversiooni väljalase, mis ilmus 13. septembril 2000.

Mac OS X Public Beta oli mõeldud tarkvaraarendajatele eelkõige programmide ümberkirjutamiseks.

Operatsioonisüsteemis olid sellised uued rakendused nagu TextEdit, Address Book, Sherlock, Dock ja Mail ning uus välimus, mida Apple kasutab tänapäevalgi.

Mac OS X Public Beta järglane on Mac OS X Cheetah.

Apple'i operatsioonisüsteemid
Rufus Pollock

Rufus Pollock (sündinud 1980) on Briti majandusteadlane, Open Knowledge Foundationi asutaja.

Pollock nõustab valitsusi ja rahvusvahelisi organisatsioone avaandmete ja infopoliitika valdkonnas. Ta on töötanud teadlase, ettevõtja ja arendajana ning osalenud projektides, mis tegelevad sotsiaalseid, õiguslike ja tehniliste väljakutsetega teadmiste ja info loomise ning jagamise küsimustes. 2008. aastal kaitses ta doktorikraadi majandusteaduses Cambridge'i Ülikoolis.

Ta on üks rahvusvahelise avatud teadmisi, sh avaandmeid propageeriva ja nende kasutamist edendava sihtasutuse Open Knowledge Foundation asutajaist 2004 ja fondi endine tegevjuht. Detsembris 2015 astus Pollock tagasi OKFi tegevjuhi kohalt ning võttis selle asemel taustarolli organisatsiooni presidendina.

Pollock on olnud seotud selliste organisatsioonidega nagu Creative Commons, FFII ja Open Rights Group. Ta on Cambridge'i Ülikooli Mead Fellow majanduse erialal, kus ta on osaline Cambridge'i Ülikooli info- ja intellektuaalomandi õiguse keskuses. 2010. aastal sai ta Shuttleworth Foundationi 3-aastase stipendiumi miljoni dollari väärtuses ja 2012. aastal valiti ta Ashoka Fellow nimekirja.

Pollock on külastanud mitu korda Eestit ning pakkunud oma ettekannetes ja kohtumistel poliitikutega välja, et väikse ja dünaamilise riigina võiks Eesti innoveerida avatud teadmuse valdkonda, nt alustades muusika levitamisest, kasutades riigi kontrollitud avatud Spotify mudelit, või ravimitest, luues vastava avatud patendivaramu. Pollock toetab intellektuaalomandi vallas turuloogikast lähtuvaid tasustamismehhanisme, mille puhul tagab riik nende läbipaistvuse ning saab õiguse osa kogutud tasudest ise ringlusse suunata. Pollocki ettepanekud avatud teadmusega seotud reformideks on kokku võetud 2018. aasta mais ilmunud teoses "Open Revolution".

Välislingid
 Rufus Pollocki koduleht
 Krister Paris Andmekogude avamise eestkõneleja: netigigantidele saab vastu astuda ja Eesti võiks teha esimese sammu EPL, 27.09.2016

Suurbritannia majandusteadlased
Sündinud 1980
Mac OS X 10.0

Mac OS X (10.0) Cheetah on esimene Mac OS X-i väljalase, mis ilmus 24. märtsil 2001.

Mac OS X Cheetah on Mac OS X Public Beta järglane ning sellest järgmine versioon on Mac OS X Puma.

Süsteeminõuded 
 Toetatud arvutid on Power Machintosh G3, G3 B&W, G4, G4 Cube, iMac, PowerBook G3&G4 ja iBook.
 Vähemalt 128 MB RAM muutmälu ja vähemalt 800 MB vaba ruumi kõvakettal.

Macintoshi kasutajad ei võtnud Mac OS X Cheetah't hästi vastu, sest see nõudis palju RAM-i ja vaba ruumi kõvakettal. Samuti kritiseeriti seda, et operatsioonisüsteem oli liiga aeglane ja vigane.

Paljud kasutajad pidid ostma ka uuemad graafikakaardid.

Võimalused 
 Dock – on lisatud Dock, kust kasutaja saab hõlpsasti ja kiiresti rakendusi käivitada.
 Mail – e-posti rakendus.
 Address Book
 PDF-i tugi – kasutajad said luua PDF-faile nii TextEditis kui ka muudes rakendustes.
 Sherlock – rakendus, mis otsis korraga nii Yahoo! kui ka Google'i otsingumootorist.

Väljalasked 

Apple'i operatsioonisüsteemid
Mac OS X 10.1

Mac OS X (10.1) Puma on teine Mac OS X väljalase, mis toimus 25. september 2001.Mac OS X Puma on Mac OS X Cheetah järglane ning sellest järgmine versioon on Mac OS X Jaguar.

Mac OS X Puma anti Macintosh kasutajatele tasuta, kuna Mac OS X Cheetah oli vigane.

Samuti tutvustati operatsioonisüsteemis uusi võimalusi, mida ei olnud Mac OS X Cheetah-s. Nüüdsest said kõik kasutajad kirjutada CD ja DVD plaate.

Siiski oli kriitikute sõnul Mac OS X Puma vigane ja paljud vanemad Macintosh arvutid jooksid operatsioonisüsteemi kasutades kokku ning seetõttu kasutasid paljud kasutajad Mac OS-i edasi.

Apple'i operatsioonisüsteemid
Mac OS X 10.2

Mac OS X (10.2) Jaguar on kolmas Mac OS X väljalase, mis toimus 24. august 2002.

Mac OS X Jaguar on Mac OS X Puma järglane ning sellest järgmine versioon on Mac OS X Panther.

Mac OS X Jaguar on esimene Mac OS X operatsioonisüsteem, mille paljud kasutajad installeerisid oma Macintosh arvutitele staabilsuse tõttu.

Apple'i operatsioonisüsteemid
Mac OS X 10.3

Mac OS X (10.3) Panther on neljas Mac OS X väljalase, mis ilmus 24. oktoober 2003. Mac OS X Panther on Mac OS X Jaguari järglane ning selle järgmine versioon on Mac OS X Tiger.

Apple'i operatsioonisüsteemid
Ükssarvik (tähtkuju)

Ükssarvik (ladina Monoceros, lühend Mon) on põhjataevas asuv tähtkuju. See on pindalalt 35. tähtkuju, kattes 482 ruutkraadi.

Tähtkuju moodustas hollandi kartograaf Petrus Plancius, kes kujutas seda 1612. aastal valminud taevagloobusel. Trükis ilmus see esmakordselt 1624. aastal Jacob Bartschi teoses "Planisphaerium Stellaris".

Ükssarviku tähtkujus ei ole heledaid tähti. Heledaimana paistab tegelikult kolmest tähest koosnev β Monocerotis tähesuurusega 3,76.

Tähtkujus asub Roseti udukogu, hajusparv NGC 2264 ja hajusparv M50.

Eestis on Ükssarvik nähtav sügisel ja talvel. Selle otsetõus on 7 h ja kääne -6°.

Tähed

Viited

Tähtkujud
Hilja Jõgi

Hilja Jõgi (31. oktoober 1927 Paunküla – 4. märts 1999) oli eesti kunstiajaloolane.

Ta sündis aastal 1927 Paunkülas abimetsaülema perekonnas. Ta lõpetas aastal 1941 Sonda algkooli ja aastal 1947 Tallinna Õpetajate Seminari. Ta õppis aastast 1951 Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille lõpetas aastal 1960.

Ta oli õpetaja Kose 7-klassilises koolis, aastatel 1950–1952 oli ta sama kooli direktor. Aastatel 1952–1957 töötas ta õpetajana Pikavere 7-klassilises koolis.

Aastatel 1957–1961 töötas ta laborandina Tallinna Riiklikus Kunstimuuseumis. Aastatel 1961–1964 töötas ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis bibliograafina. Aastatel 1964–1990 töötas ta kirjastuses Valgus ENE toimetuses; ta oli Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafilise leksikoni algatajaid ja toimetajaid. Ta oli aastast 1967 Eesti Kunstnike Liidu liige.

Hilja Jõgi suri 4. märtsil 1999 ja ta maeti 7. märtsil 1999 Kose kalmistule.

Isiklikku
Tema õde on klaasikunstnik Eha-Pilvi Jõgi.

Viited

Kirjandus 
Hilja Läti. "Jõgi, Hilja". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 138

Eesti õpetajad
Eesti koolijuhid
Eesti kunstiteadlased
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Kose kalmistule maetud
Sündinud 1927
Surnud 1999