joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Jüri Ginter

Jüri Ginter (sündinud 26. juunil 1954 Tartus) on eesti sotsioloog.

Ta lõpetas aastal 1972 Tartu 2. Keskkooli ja aastal 1977 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta on tegelenud haridussotsioloogiaga. Ta on Tartu Ülikooli lektor.

Aastatel 1978–1980 oli ta ELKNÜ Võru Rajoonikomitee II sekretär.

Ta oli Eesti Kongressi liige.

Ta on kuulunud Rohelise Erakonna juhatusse.

Ta valiti 2013. aastal valimisliidu Vabakund ridades Tartu linna volikokku.

Viited

Välislingid 
 

Eesti Kongressi liikmed
Eesti sotsioloogid
Miina Härma Gümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1954
Eesti poliitikud
Erakonna Eestimaa Rohelised poliitikud
Leila Miller

Leila Miller (sündinud 26. jaanuaril 1961) on endine Eesti poplaulja.

Tema esimene hitt oli ansambliga Kontor "Kuulen samme". Hiljem laulis ta ansamblis Karavan.

1984. aasta augustis põgenes ta koos abikaasa Valdo Randperega Soome kaudu Rootsi. Tütar Kaisa sai vanemate juurde alles hiljem, pärast kaks aastat kestnud asjaajamist NSV Liidu saatkonnaga.

1990ndate algul naasis ta Eestisse ja tutvus Meie Mehe solisti Aivar Riisaluga. Neil sündis tütar Carmen-Maria. Nende kooselu lõppes 2001. 

2009. aastast elab Leila Miller Tallinnas ning on tegev kolme firma juhatuses ja ühes osanik.

Albumid
1997 "Hetked" koos Ilona Aasverega, CD

Lood

"Ainus soov" Karavan
"Häid jõule kõigile"
"Jääb vaid au" Karavan
"Kes on lainud peiuga" Kontor
"Kodu"
"Kodu läte"
"Kodust ära" Karavan
"Kuulan samme" Kontor
"Mis teha" ja Jaak Jürisson, Kontor
"Nii nagu meri ja tuul" Kontor
"Oo aeg miks kiirelt läed"
"Põlev küünal"
"Püha järv" ja Valdo Randpere
"Pühajärv" ja Ilona Aasvere
"Sina" ja Valdo Randpere
"Ta vaevub" Kontor
"Talv" Kontor
"Tulehoidja" Karavan,
"Turu kantri" ja Karl Madis, Karavan
"Veel on puudu" Kontor
"Võid andeks anda"
"Väljas on veebruar"

Viited

Välislingid
Valdo Randpere: "Läheksin kohe Leila Millerile taustaks kitarri mängima!". Õhtuleht.ee. Rainer Kerge. 26. jaanuar 2011.
Oo aeg miks kiirelt läed YouTube'i video

Eesti lauljad
Sündinud 1961
Otepää Talispordimuuseum

Otepää Talispordimuuseum on muuseum Otepääl Tehvandi spordikeskuse staadionihoones.

Muuseum avati 9. veebruaril 2011.

Muuseumi eelkäija oli 2001–2010 tegutsenud Otepää Suusamuuseum.

Viited

Välislingid
Valga maakonna muuseumid
Otepää
Eesti spordiajalugu
Peeter Saul

Peeter Saul (26. jaanuar 1932 Tallinn – 2. juuli 2014 Tallinn) oli eesti dirigent ja pianist.

Aastatel 1957–1961 õppis Peeter Saul klaverimängu Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Bruno Luki juures.

1970. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpilliorkestrite dirigendina Elmar Peäske juhendamisel.

Aastatel 1964–1998 tegutses Peeter Saul Eesti Raadio Estraadiorkestri dirigendina. Selle kõrvalt juhatas sümfooniaorkestreid ja operetietendusi.

Ta oli alates 1998. aastast Keskerakonna liige.

Isiklikku 
Tema ema oli dirigent ja laulupedagoog Linda Saul, isa oli viiuliõpetaja Voldemar Saul ning tema vend oli näitleja ja lavastaja Jaan Saul. Tema abikaasa oli laulja Heli Lääts.

Tunnustus 
 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

Välislingid 

 Eesti Ansamblite Andmebaas: Peeter Saul
 Margo Pajuste, Peeter Saul: minu õnn on, et olen kohtunud heade inimestega, Õhtuleht, 26. jaanuar 2007 

Eesti dirigendid
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia vilistlased
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1932
Surnud 2014
KNVB beker

Toto KNVB beker on Hollandi klubijalgpalli väljalangemissüsteemiga karikavõistlused. Esimesed võistlused toimusid 1899. aastal. KNVB beker põhineb Inglismaa FA Cupi süsteemil.

Turniiril osalevad jalgpalliklubid kahest tugevamast Hollandi jalgpalliliigast: Eredivisiest ja Eerste Divisiest. Lisaks võistlevad veel klubid madalamatesi liigadest (Hoofdklasse, Eerste Klasse). Võitja saab õiguse osaleda UEFA Euroopa Liigas.

Hooajal 2018–2019 võitis karika AFC Ajax, kes on ka enim kordi karika võitnud (kokku 19 korda).

KNVB bekeri võitja mängib hooaja alguses valitseva Eredivisie meistriga Johan Cruijffi auhinna peale.

Võistluse nimi

Võitjad 
 ...
 2000 – Roda JC
 2001 – Twente
 2002 – AFC Ajax
 2003 – FC Utrecht
 2004 – FC Utrecht
 2005 – PSV Eindhoven
 2006 – AFC Ajax
 2007 – AFC Ajax
 2008 – Feyenoord
 2009 – SC Heerenveen
 2010 – AFC Ajax
 2011 – Twente
 2012 – PSV Eindhoven
 2013 – AZ Alkmaar
 2014 – PEC Zwolle
 2015 – FC Groningen
 2016 – Feyenoord
 2017 – Vitesse
 2018 – Feyenoord
 2019 – AFC Ajax

Jalgpallikarikavõistlused
Hollandi jalgpall
Ameerika Samoa rahvuspark

Ameerika Samoa rahvuspark on rahvuspark, mis asub Vaikses ookeanis USA-le kuuluvatel Ameerika Samoa saartel.

Rahvuspargi pindala on 36 km².

See loodi 1988. aastal.

Ameerika Samoa
Ameerika Ühendriikide rahvuspargid
Luikede järv

"Luikede järv" (vene keeles "Лебединое озеро" Lebedinoje ozero) on Pjotr Tšaikovski neljavaatuseline ballett. See on Tšaikovski esimene ballett, millele ta muusika lõi. See on üks kõigi aegade tuntumaid ja hinnatumaid ballette. Kõige sagedamini kasutatakse selle balleti lavastamiseks Marius Petipa ja Lev Ivanovi loodud koreograafiat aastast 1895.

Algupärane "Luikede järv" esietendus 22. veebruaril 1877 Moskva Suures Teatris. Koreograafia autor oli Julius Reisinger, kuid ballett ei osutunud edukaks ja pälvis kriitikat.

Pärast Tšaikovski surma parandas algset versiooni itaalia helilooja Riccardo Drigo ning Petipa ja Ivanov lõid uue koreograafia. "Luikede järve" uus, parandatud versioon esietendus 15. jaanuari 1895 Peterburi Maria Teatris.

"Luikede järve" kultuurilised kõrvaltähendused 
Balletti esitati tihti siis, kui Nõukogude Liidus oli mõni kriis, näiteks riigijuht oli surnud, mistõttu see on omandanud Vene televisioonis osaliselt vastava kõrvaltähenduse. Nii näidati balletti kesktelevisoonis ka 1991. aasta augustiputši ajal.

Välislingid 

 Stseene Eesti Rahvusooperi "Luikede järve" lavastusest – video Youtube'is

Viited 
Balletid
Manaus

Manaus on sadamalinn Brasiilias, Amazonase osariigi pealinn. Asub Rio Negro jõe ääres 11 km kaugusel selle suubumiskohast Amazonasesse.

Ajalugu 
Linn tekkis 1669. aastal portugallaste rajatud São José do Rio Negro tugiposti juurde. 1787 oli seal 300 elanikku. 1832 sai asula linnaõigused ja praeguse nime. 19. sajandil muutus linn kautšukitootmise ja -kogumise keskuseks.

Viited

Välislingid 

 http://www.manaus.am.gov.br
 http://www.prefeitura.manaus.am.gov.br

Brasiilia linnad
Sadamalinnad
Ämblikmees

Ämblikmees (inglise Spider-Man) on Stan Lee ja Steve Ditko loodud koomiksikangelane. Esmakordselt ilmus Ämblikmees 1962. aasta augustis Marvel Comicsi koomiksisarja "Amazing Fantasy" 15. väljaandes.

Enne koomiksi "Ämblikmees" ilmumist olid teismelised koomiksites peamiselt kõrvaltegelasteks.

Filmid
"Ämblikmees" (2002)
"Ämblikmees 2" (2004)
"Ämblikmees 3" (2007)
"Imeline Ämblikmees" (2012)
"Imeline Ämblikmees 2" (2014)
"Ämblikmees: Kojutulek" (2017)
"Ämblikmees: Uus universum" (2018)
"Ämblikmees: Kodust kaugel" (2019)
"Ämblikmees: Pole Koduteed" (2021)
"Spider-Man: Across the Spider-Verse (Part One)" (2022)

Välislingid

Kaarel Kressa, Ämblikmees saab tänavu 50!, Eesti Päevaleht, 14. juuli 2012

Koomiksitegelased
Filmitegelased
Animafilmitegelased
Johannes Üksi

Johannes Üksi (1891–1937) oli eesti prosaist ja näitekirjanik.

Ta töötas muu hulgas Estonias näitleja ja jooksupoisina. 

Aastal 1918 oli ta Toompea lossi komandant. Saksa okupatsioonivõimud mõistsid ta relvade varjamise eest surma, kuid karistus asendati sunnitööga. 

Johannes Üksi peateos on deliiriumi ja spiritismi vahel kõikuvad nägemuslikud proosapalad kogus "Kummalised novellid. I" (1923). Eluloolist ainest sisaldab mälestusteraamat "Surma!" (1918).

Kirjandus
Toomas Haug. "Üksi immatrikuleerimine", Looming 2002, nr 2.

Välislingid
Maarja Vaino. "Johannes Üksi, tegelane kirjanduse mitteteadvusest"

Eesti kirjanikud
Sündinud 1891
Surnud 1937
Andreas Patricius

Andreas Patricius Nidecius (ka Andreas Patricki Nidecki, poola Andrzej Patrycy Nidecki;  leedu Andriaus Patricijaus Nideckis; läti Andreass Patrīcijs Nideckis; 27. november 1522 Oświęcim, Krakówi vojevoodkond, Rzeczpospolita – 2. jaanuar 1587 Volmari linnus, Valmiera) oli poola humanist, filoloog ja katoliiklik vaimulik.

Ta õppis Padova ülikoolis, oli Poola kuninga Zygmunt II Augusti sekretär (1560), Varssavi, Sandomierzi ja Krakówi toomhärra, praost Varssavis (1579), ülemdiakon Vilniuses ja Poola ajal Liivimaal jesuiitide poolt loodud Katoliku kiriku Võnnu piiskopkonna piiskop (1585–1587).

Ta on maetud Jaani kirikusse Cēsises, kus asub ka tema portreega hauakivi.

Teoseid
 Andreæ Patricii Nidecici, Archidiaconi Vilnae, Parallela Ecclesiæ Catholicæ cum hæreticorum Synagogis : sive causæ, quibus permoti plerique nostris temporibus, sectas hæreticorum deseruerunt, et ad Ecclesiæ communionem redierunt. Köln 1576, Digitaalselt, Digitaalselt
Andr. Patricii Nideci Praepositi Varsovien: Gratulationum triumphalium ex Moscovitis Orationes III. Ad Stephanum Batorium Regem Poloniarum inclytum, pro clero Varsoviensi., 1583
M. Tullii Ciceronis Consolatio, vel De luctu minuendo. Fragmenta eius à Carolo Sigonio, & Andrea Patritio exposita. Antonij Riccoboni iudicium, quo illam Ciceronis non esse ostendit. Caroli Sigonij pro eadem orationes II., Frankfurt, Lyon 1584, Pariis 1585, (Digitaalselt)
M. Tullii Ciceronis Consolatio. Liber, quo seipsum de Filiae morte consolatus est. Nunc primùm repertus, & inlucem editus. Cicero, Marcus Tullius, Erfurt : Mechler, Esaias, 1584/1585
M. T. Ciceronis Fragmenta ab Andrea Patricio collecta & in quatuor tomos digesta., Lyon 1585 (GoogleBooks), (Frankfurt 1589 ESTERis, Digitaalselt)
 (koostaja) M. Tullii Ciceronis Scriptorum Fragmenta; A Roberto Stephano, Carolo Sigonio, Andrea Patricio &c. collecta. Accedit Fr. Fabricii Marcodurani Historia Ciceroniana, Per Consules descripta, & in annos LXIV. distincta., Lugd. Batavor. : Ex Officinâ Elsevirianâ, 1642, (ESTERis)

Viited

Kirjandus 
Friedrich Konrad Gadebusch: Livländische Bibliothek, nach alphabethischer Ordnung" II, Riga 1777., lk. 340–347
Johann Friedrich von Recke; Karl Eduard Napiersky: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. 3 köide L–R, Mitau 1831, lk. 386–387
Johann Samuel Ersch, Johann Gottfried Gruber: Allgemeine Encyklopädie der Wissenschaften und Künste. O–Z (30. osa: PASCH-PAUKENPERLEN), Leipzig 1840, lk. 373–375

Välislingid
 CERL Thesaurus: Nidecki, Andrzej P. (1522 - 1587)

Poola keeleteadlased
Võnnu piiskopid
Sündinud 1522
Surnud 1587
Poola vaimulikud
Gugol

Gugol (inglise keeles googol) on arv 10100 ehk number 1, millele järgneb sada nulli:

 10 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000.

Ingliskeelse sõna googol mõtles välja Milton Sirotta (1911–1981), kes oli Ameerika matemaatiku Edward Kasneri vennapoeg. Kasner tutvustas seda mõistet oma raamatus "Mathematics and the Imagination" (1940).

Matemaatikas ei oma gugol erilist tähtsust, kuid sellest on abi väga suurte arvsuuruste võrdlemisel, näiteks nähtava universumi subatomaarsete osakeste arvuna või võimalike erinevate malemänguvariantide arv. Edward Kasner kasutas gugolit, et näidata erinevust kujuteldamatult suure arvu ja lõpmatuse vahel ja selles rollis kasutatakse seda mõnikord matemaatika õpetamisel.

Mõistet "gugol" laiendab veelgi arv googolpleks, mille väärtus on kümme astmes gugol ehk saja nulli asemel järgneb arvule 1 hoopis gugol nulli.

Sõna kasutusnäiteid
 Gugol oli õige vastus miljoninaelasele küsimusele "Kuidas nimetatakse arvu üks, millele järgneb sada nulli?" Briti telemängus "Kes tahab saada miljonäriks?", kui major Charles Ingram üritas 10. septembril 2001 mängus pettust teha. Ülejäänud vastusevariandid olid "megatron", "gigabit" ja "nanomool".
 Firmanimi Google on sõna googol väärkirjutus, nagu mainib David A. Vise raamatus "The Google Story".
 Filmis "Tagasi tulevikku 3" mainib Emmet Brown, et ta armastatu Clara on "üks googolpleksist".
 Joonissarjas "Simpsonid" on Springfieldi suurel kinol nimi googolplex.

Vaata ka
 Google

Viited

Välislingid

 WolframMathWorld

Arvud
Meistriliiga (täpsustus)

Meistriliiga võib tähendada mitut liigat:
Meistriliiga, Eesti meeste jalgpalli kõrgeim liiga
Meistriliiga (jäähoki), Eesti jäähoki kõrgeim liiga
Korvpalli Meistriliiga, Eesti korvpalli kõrgeim liiga
Rannajalgpalli Meistriliiga, Eesti rannajalgpalli kõrgeim liiga
Saalijalgpalli Meistriliiga, Eesti saalijalgpalli kõrgeim liiga
Meistriliiga (saalihoki), Eesti saalihoki kõrgeim liiga
Naiste Meistriliiga, Eesti naiste jalgpalli kõrgeim liiga
Naiste Meistriliiga (korvpall), Eesti naiste korvpalli kõrgeim liiga
Naiste Meistriliiga (võrkpall), Eesti naiste võrkpalli kõrgeim liiga
Norwich City FC

Norwich City Football Club on Inglismaa jalgpalliklubi, mis mängib Inglismaa kõrgliigas Premier League.

Klubi on asutatud 1902. aastal. Alates 1935. aastast on klubi kodustaadion olnud Carrow Road. Ajalooliselt on Norwich City suurimaks rivaaliks olnud Ipswich Town.

Inglismaa kõrgliigasse tõusis Norwich City esimest korda 1972. aastal. Klubi parim koht Inglismaa kõrgliigas on kolmas (hooajal 1992–1993). Aastatel 1962 ja 1985 on võidetud Inglismaa liigakarikas.

Norwich City tõusis 2019. aastal pärast kolme hooaega Inglismaa kõrgliigasse tagasi. Hooajal 2019–20 jäädi kõrgliigas ülekaalukalt viimaseks. Sellest hoolimata võideti järgmisel hooajal taas esiliigas ning tõusti tagasi kõrgliigasse.

Norwich City fännide laulu "On the Ball, City", mis on kirjutatud 1890. aastatel, peetakse vanimaks jalgpallilauluks maailmas.

Praegune koosseis 
Seisuga 31. jaanuar 2022

Saavutused 
Football League Second Division/EFL Championship (2. liigatase)
Võidud (5): 1971–72, 1985–86, 2003–04, 2018–19, 2020–21
Teised kohad (1): 2010–11
Football League Third Division (1921–92)/EFL League One (2004–) (3. liigatase)
Võidud (2): 1933–34 (lõunapiirkond), 2009–10
Teised kohad (1): 1959–60
Liigakarikas
Võidud (2): 1962, 1985
Teised kohad (2): 1973, 1975

Viited

Välislingid 
 Ametlik koduleht

Inglismaa jalgpalliklubid
Premier League'i klubid
 
Norwich
Minu loomad

"Minu loomad. Aleksei Turovskiga loomaaias" on Aleksei Turovski 2008. aastal kirjastuses AS Ajakirjade Kirjastus ilmunud lasteraamat loomaaia loomadest.

Selles raamatus jutustab zooloog tõestisündinud lugusid loomaaias elavatest loomadest: Vaskast (kass), Johnnyst (koer), Allast (kassikakk), Filipist (kassikakk), Kassandrast (ilves), Astinist (Dagestani tuur), Naf-Nafist ja Teresast (metssead), Sultanist ja Johnnyst (lõvid), Pöial-Liisist (hallhüljes), Gabrielast (kuningboa), Pinost, Bettyst ja Quinsist (šimpansid), Tutist, Fruttist ja Rigmarist (marmosetid), Donna Klaarast (kondorkilpkonn), Vanamehest (harikrokodill), Mei-meist ja Huan-huanist (alligaatorid), Glückist, Küürakast ja Jõhvikast (leeguanid), Villist ja Šebast (surikaadid), Jaškast (ronk), Vaidast (jääkaru), Oliviast (lumeleopard), Dimkast (hunt), Vilhelminest ja Frederikist (rebased), Bangast (tiiger), Mörrist (ninasarvik), Karlist (elevant), Holgerist ja Puppast (jõehobud), Brontikust (harjasvöölane), Madrusest ja Pootsmannist (pelikanid), Saidist, Budurist, Fatimast ja Gürsast, (kaamelid) ja miiludest.  
 
Toredad seigad on põimitud faktidega loomade elukorralduse ja käitumise kohta looduses. Lugusid illustreerivad fotod, mille autoriteks on Maaja Kitsing, Priit Grepp ja Tavi Grepp. Turovski on raamatusse lisanud ka enda joonistusi loomadest.

Lasteraamatud
2008. aasta kirjandusteosed
Saint John's (Kanada)

Saint John's (inglise St. John's; prantsuse Saint-Jean; iiri Naomh Seán) on linn Kanadas, Newfoundlandi ja Labradori keskus ja suurim linn.

Saint John'si peetakse Ameerika vanimaks inglaste asutatud linnaks.

Geograafia
Saint John's asub Newfoundlandi saarel, Avaloni poolsaare idatipus. See on kõige idapoolsem linn Põhja-Ameerikas, kui Gröönimaa välja arvata.

Rahvastik
2006. aasta rahvaloenduse järgi elas Saint John'sis 100 646 inimest.

Keel
96,1% elanikkonnast räägib emakeelena inglise keelt.

Majandus
2006. aastal tootis Saint John's poole Newfoundlandi ja Labradori SKP-st.

Viited

Kanada linnad
Newfoundland ja Labrador
Harri Lehiste

Harri Lehiste (kuni 1935 Harri Beekmann; 14. oktoober 1931 Lehtse vald Järvamaa – 19. juuni 1984) oli eesti ajakirjanik ja följetonist.

1973–1984 oli ta ajakirja Pikker peatoimetaja.

Teoseid
Lõbustusmaks : följetone, humoreske, miniatuure (1964)
Võitlus müüriga : följetone, humoreske (1966)
Läbi lukuaugu (1974)
Valitud kaebused : vested ja humoreskid (1990)
Härra kodanik Männike (2020); lk. 200–201 "Kodanik Männikese lugude" bibliograafia 1981–1984; sealt edasi 1995–1996 Vladislav Koržetsi kirjutatud "Härra Männikese lood"; samas raamatus ka Harri Lehiste ja Vladislav Koržetsi koos kirjutatud näidend "Kodanik Männike alustab uut elu".

Eesti ajakirjanikud
Eesti humoristid
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Eestistatud nimega inimesed
Pärnamäe kalmistule maetud
Sündinud 1931
Surnud 1984
Reinickendorf

Reinickendorf on Berliini linnarajoon, mis asub linna loodeosas ning mille piiresse jäävad Tegeli lennujaam ja Tegeli järv. Nime on saanud linnarajoon selles asuva Reinickendorfi linnaosa järgi.

Pärast Teist maailmasõda kuulus kõnealune piirkond Prantsuse haldustsooni ning oli kuni Saksamaade taasühendamiseni osaks Lääne-Berliinist.

Linnaosad

Reinickendorfi linnarajoon koosneb kümnest linnaosast:
 Reinickendorf
 Tegel
 Konradshöhe
 Heiligensee
 Frohnau
 Hermsdorf
 Waidmannslust
 Lübars
 Wittenau
 Märkisches Viertel

Reinickendorfi linnarajoon piirneb edelas Spandau rajooniga, lõunas Charlottenburg-Wilmersdorfiga, kagus Mitte rajooniga ning idas Pankow’ga. Kogu linnarajooni põhjapiir asub naabruses Brandenburgi liidumaa Oberhaveli kreisiga.

Linnarajooni areng

Reinickendorfi rajoon moodustati 1920. aastal Reinickendorfi, Wittenau, Tegeli, Heiligensee, Hermsdorfi ja Lübarsi küladest ning kolmest põllumajandusmõisast.

Linnarajooni ilmestavad metsad ja veekogud, kuigi lõunapoolseim osa Reinickendorfist on linnaehituse käigus omandanud suure sarnasuse naabruses asuva Mitte rajooni Weddingi linnaosaga. Lisaks sellele asub Reinickendorfis aastatel 1929–1931 ehitatud asum Weiße Stad (Valge linn) ning korterelamupiirkonnana aastatel 1963–1974 rajatud Märkisches Viertel, kus praegu elab enam kui 30 000 inimest. Linnarajooni teistes linnaosades domineerivad ühepereelamud, mis on näiteks Hermsdorfis ja eriti Frohnaus paljuski villastiilis ehitatud.

Berliini linnarajoonid
Spandau

Spandau on Berliini kõige läänepoolsem linnarajoon. Rajoon asub Haveli ja Spree jõe ühinemiskohas. See on küll pindala poolest linna rajoonidest neljas, kuid kõige väiksema elanike arvuga. Spandau rajoon loodi 1920. aastal varasemast Spandau linnakreisist ning mitmest lähikonnas asuvast kogudusest ja mõisast. 

Piirkond oli Teise maailmasõja järel Briti haldusalas Lääne-Berliinis. Linnarajoonis asus kurikuulus Spandau vangla, mis lammutati 1987. aastal.

Linnaosad ja asend

Spandau linnarajoon koosneb kümnest linnaosast:
 Spandau
 Haselhorst
 Siemensstadt
 Staaken
 Gatow
 Kladow
 Hakenfelde
 Falkenhagener Feld
 Wilhelmstadt

Läänes piirneb Spandau Brandenburgi liidumaa Oberhaveli ja Havellandi kreisi ning Potsdami linnaga.

Ajalugu

Piirkonna teadaolev ajalugu ulatub 6. sajandisse, mil Havelland ja Havellern asustati. 1197. aastast pärinevates ürikutes on esmakordselt mainitud Spandow' kindlust. Kindlusest kasvas välja Spandau linn, millest sai piirkonna keskus. 

Asula nime kirjapilt muudeti 1878. aastal Spandow’st Spandauks ning 1. aprillil 1887 eraldati linn Osthavellandi kreisist ning muudeti linnakreisiks. Seoses Suur-Berliini loomisega 1920. aastal muudeti linnakreis linnarajooniks. 

Pärast Teist maailmasõda kuulus Spandau rajoon Briti haldusalasse, väljaarvatud West-Staakeni piirkond, mis läks Nõukogude Liidu haldusse. Kuni 1987. aastani asus Wilhelmstraßel sõjakurjategijate kinnipidamiseks mõeldud Spandau vangla, kus viimase kinnipeetavana elas eluaegset karistust kandnud Rudolf Heß. Pärast tema surma vangla lammutati ning sellele kohale ehitati Spandaus elanud Briti sõjaväelaste kaubanduskeskus. 1990. aastal liideti West-Staaken taas Spandauga.

Linnaosa üldilme

Spandau rajoonis asuvad Berliini teenindavad energia ja prügifirmad, aga ka mitmed tehased (Siemens, Osram, BMW), muutes rajooni oluliseks majanduspiirkonnaks. Samas asuvad rajoonis suured metsa- ja veealad, mida kasutatakse puhkamiseks. 

Rajooni kultuurikeskuseks on Spandau vanalinn, mille algupärasest arhitektuurist on säilinud Teise maailmasõja purustuste tõttu vaid väike osa. 1970. aastatel renoveeriti seal mitmed majad ning tühjadele kruntidele ehitati uued, ühekorruselised ärihooned. Ühtlasi muudeti vanalinn jalakäijate tsooniks. Hoolimata sõjapurustustest asuvad Spandaus endiselt mitmed Berliini vanimatest hoonetest.

Rajooni lõunaosas asub endine Gatow lennuväli, mida sõjajärgsel perioodil kasutas Briti lennuvägi. 1995. aastal muudeti see Luftwaffe muuseumiks.

Berliini linnarajoonid
Rainer Saks

Rainer Saks (sündinud 19. septembril 1967) on Eesti endine riigiametnik. Ta on juhtinud Vabariigi Presidendi Kantseleid, Teabeametit ja olnud Välisministeeriumi kantsler.

Elulugu 
Ta on lõpetanud Pärnu 1. Keskkooli ja Tartu Ülikooli ajaloolasena.

Aastatel 1993–1999 töötas ta Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi ajalooõpetajana, 1999–2001 välisministri nõunikuna ning seejärel Riigikantselei koordinatsioonidirektorina.

Aastatel 2006–2011 oli ta Vabariigi Presidendi Kantselei direktor. 10. veebruarist 2011 kuni 1. detsembrini 2015 oli ta Teabeameti peadirektor. 1. detsembrist 2015 kuni 30. novembrini 2020 oli ta välisministeeriumi kantsler. 1. detsembrist 2020 asus ta tööle küberturbeettevõtte CybExer Technologies välissuhete juhina.

Tunnustus
2005 Valgetähe III klassi teenetemärk
2009 Kolme Tähe III klassi orden
2019 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk

Isiklikku 
Tema abikaasa on Merike Saks, kes on samuti riigiametnik.

Viited

Välislingid
 Siim Saidla. Kes on Rainer Saks? Õhtuleht, 9. august 2001
 RAINER SAKS: Sõda ei ole mundrikaubamaja Eesti Päevaleht, 22. juuni 2004
 "INTERVJUU | Endine välisluure juht Rainer Saks: ma pole nõus hoiakuga, et Putiniga ei tohi suhelda" Eesti Ekspress, 20. aprill 2022

Eesti ametnikud
Eesti õpetajad
Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid
Kolme Tähe ordeni kavalerid
Sündinud 1967
Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmed
Aasta noorsportlane

Aasta noorsportlane on aunimetus, mida antakse aastast 2006. Aasta noorsportlane valitakse spordiliitude hinnangute ja spordiajakirjanike valikute liitmisel.

Aastatel 2006 kuni 2010 premeeris A. Le Coq võitjaid 63 912 euroga (1 miljoni krooniga). Stipendiumist 600 000 krooni läks EOK kaudu Sportlasele stipendiumi maksmiseks ja 400 000 krooni sportlasega kokkulepitud ettevalmistuskulude katteks.

Aasta noorsportlased

Vaata ka
Aasta sportlane
Aasta treener
Aasta võistkond
Noore sportlase preemia

Viited

Eesti sporditunnustused
Eesti aunimetused
FIAT

Fiat Automobiles S.p.A. (lühend itaalia sõnadest Fabbrica Italiana Automobili Torino) on Itaalias Torino maakonnas asuv autode ja automootorite tootja, mis asutati aastal 1899 ning mis alates 2021. aastast on Stellantise tütarfirma. Varem on Fiat tootnud ka raudtee- ja õhusõidukeid ning tanke. 

2009. aasta seisuga on Fiat maailmas üheksas suurim ja Itaalias suurim autode tootja. 

20. jaanuaril 2009 ostis Fiat 20% pankrotistunud Chrysleri aktsiatest, 10. jaanuariks 2011 oli see suurenenud 25%-ni ja 21. jaanuariks 2014 oli Fiat ostnud ära kõik Chrysleri aktsiad. 29. jaanuaril teatati Fiati ja Chrysleri ühinemisest ühiskorporatsiooniks Fiat Chrysler Automobiles (FCA), mis registreeriti lõplikult 12. oktoobril 2014. 2019. aastal teatati FCA ühinemisest Groupe PSAga korporatsiooniks Stellantis. Ühinemine sai lõpule viidud 16. jaanuaril 2021. 

Fiati autosid toodetakse üle terve maailma: Itaaliast väljaspool enim Brasiilias, kuid tehaseid asub ka Poolas ja Argentinas.

Kaubamärgid
 Kasutusel: Abarth, Alfa Romeo, Chrysler, Dodge, Fiat, Jeep, Lancia, Maserati, Ram
 Ootel: * Autobianchi, Barreiros, Ceirano, Innocenti, Karrier, Pegaso, SCAT, Seddon Atkinson, Singer, Simca, S.P.A., SRT, Sunbeam, Zastava Automobiles

Mudeleid

Fiat 500
Fiat Bravo/Brava
Fiat Bravo
Fiat Freemont Cross
Fiat Stilo
Fiat Ducato

Pilte

Viited

 
Autotootjad
Itaalia ettevõtted
Stellantis
Roja

Roja on küla (lielciems) Lätis Kurzemes Talsi piirkonnas, Roja valla halduskeskus. Asub Liivi lahe kaldal 126 km kaugusel Riiast.

Rojas on raamatukogu. Külas asuvad Roja ja Banga bussipeatused..

1969 muudeti aleviks. 1990. aastast on küla. 2009. aastani kuulus Talsi rajooni. Aastail 2009–2021 oli küla Roja piirkonna halduskeskuseks.

Aastal 2010 oli külas 2700 elanikku, aastal 2015 aga 2509 elanikku. Aastal 2017 oli elanikke 2357, aastal 2020 aga 2162.

Viited

Talsi piirkonna külad
Tiit Land

Tiit Land (sündinud 25. septembril 1964) on eesti biokeemik, alates 2020. aasta sügisest Tallinna Tehnikaülikooli rektor. 

Ta lõpetas 1982. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli  ja 1989. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna. Aastatel 1990–1994 oli Stockholmi Ülikooli doktorant. Kaitses 1994. aastal Stockholmi Ülikoolis filosoofiadoktori (PhD) väitekirja. Väitekirja teema oli "Galanin receptor ligands: agonists and the first antagonists". 

Aastatel 1994–1999 töötas ta teadurina USA riiklikus terviseinstituudis. 1999–2006 oli ta Stockholmi Ülikooli Neurokeemia ja Neurotoksikoloogia Instituudi teadur ja õppejõud. Aastail 2007–2011 töötas ta Tallinna Ülikoolis keemia õppetooli professorina (Matemaatika ja Loodusteaduste Instituudi loodusteaduste osakonnas).

Tiit Land valiti 14. veebruaril 2011 Tallinna Ülikooli rektoriks. 8. veebruaril 2016 valiti ta tagasi teiseks ametiajaks.

18. mail 2020 valiti ta Tallinna Tehnikaülikooli rektoriks. Tiit Land asus Tallinna Tehnikaülikooli rektorina ametisse 1. septembril 2020.

Tunnustus
 2014 Tallinna teenetemärk

Isiklikku
Tema abikaasa Kadri Land on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna ning on alates 2019. aastast Tallinki juhatuse liige; neil on kaks tütart.

Viited

Välislingid

 
"Püramiidi tipus", ETV, 31. jaanuar 2013
Teele Tammeorg "Tiit Land. Tallinna ülikooli tüürib tagasihoidlik tippteadlane" Eesti Päevaleht, 11. detsember 2015

Eesti biokeemikud
Tallinna Ülikooli professorid
Tallinna Ülikooli rektorid
Tallinna Tehnikaülikooli rektorid
Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna vilistlased
Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis liikmed
Sündinud 1964
Steglitz-Zehlendorf

Steglitz-Zehlendorf on Berliini linnarajoon, mis moodustati 2001. aasta haldusreformi käigus Steglitzi ja Zehlendorfi rajooni liitmisel.

Linnaosad ja rajooni üldilme

Steglitz-Zehlendorfi rajoon koosneb seitsmest linnaosast:
 Lichterfelde
 Lankwitz
 Zehlendorf
 Dahlem
 Nikolassee
 Wannsee

Steglitz-Zehlendorfi rajoon hõlmab nii ulatuslikke puhkealasid kui ka elu- ja äripiirkondi. Rajooni lääneosas asub Wannsee järve ümber kujunenud puhkeala ning lõunaosas Grunewald koos Krumme Lanke ja Schlachtsee järvega, mida berliinlased eriti suvel aktiivselt külastavad.

Dahlemi linnaosas asub terve rida teadusasutusi ja Berliini Vaba Ülikool. Zehlendorf on peamiselt elupiirkond ning Lichterfeldet iseloomustab Gründerzeiti-aegne villapiirkond. Idapoolses Steglitzi linnaosas on tuntav tugevam linnaplaneering ning seal asub Berliini suuruselt teine kaubanduskeskus.

Elanikkond

Rajooni piirkonnad on väga erineva asustustihedusega. Pool rajooni elanikkonnast elab Steglitzi ja Lichterfelde linnaosas. Steglitz on üks Berliini suurema asustustihedusega linnaosi, samas kui Wannsee on üks hõredamalt asustatuid. Wannsees elab vaid kolm protsenti rajooni elanikest, kuigi linnaosa moodustab ligi neljandiku rajooni pindalast. 

Steglitz-Zehlendorf on Berliini kõige kõrgema elatustasemega rajoon, mille mitmeid elupiirkondi iseloomustab elanike suhteliselt kõrge sissetulek ja väike tööpuudus. Dahlem, Zehlendorfi järve- ja metsaalad ning Lichterfelde-Westi villakoloonia kuuluvad kesklinna kõrval Berliini eelistatumate elupiirkondade hulka. Rajooni elanike keskmine vanus on kõrgem võrreldes Berliini keskmisega.

Vaatamisväärsused 

 Bierpinsel (tõlkes „Õllepintsel“) – 1970. aastate stiilis restoranitorn Steglitzis
 Berliini botaanikaaed
 Düppeli muuseumküla
 Wannsee järv
 Lichterfelde-Westi villakoloonia – 1860. aastatest pärinev eksklusiivne munakivitänavatega elamupiirkond

Berliini linnarajoonid
2011. aasta Uus-Meremaa maavärin

Uus-Meremaa maavärin oli 22. veebruaril 2011 toimunud looduskatastroof Uus-Meremaa Lõunasaarel.

Kell 12.51 kohaliku aja järgi tabas Canterbury ringkonda 6,3-magnituudiline maavärin. Õnnetuse epitsenter asus Lytteltoni linnast viie kilomeetri kaugusel ja maavärina kolle oli nelja kilomeetri sügavusel.

Purustused ja kahjustused tabasid ka ringkonna keskust ja suurimat linna Christchurchi. Hukkus vähemalt 113 inimest. Teadmata kadunud on umbes 228 inimest.

Oma kaastundekirja saatis ka president Toomas Hendrik Ilves.

Viited

Välislingid 

 Earthquake Footage
 New Zealand Herald Live Updates
 Fotod

Maavärinad
Uus-Meremaa ajalugu
Uus-Meremaa maavärin
Andres Raag

Andres Raag (sündinud 24. juunil 1970 Tallinnas) on eesti näitleja, muusik ja laulja ansamblis L'Dorado. 

Ta lõpetas 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri 15. lennu. Samast aastast töötab ta Tallinna Linnateatris.

Ta mängis telesarjas "Kodu keset linna" Tomi.

Tunnustus

 2002 Ants Lauteri nimeline auhind
2016 Raadioteatri näitlejaauhind

Isiklikku
Tema ema on näitleja Kersti Kreismann.

Elukaaslase Viktorija Gurjeviga on tal tütar Aliis, kes sündis 23. juulil 2003.

Viited

Välislingid
Hedris Kirk, Andres Raag: kümme aastat laval, Eesti Päevaleht, 4. juuni 2002
Aive Antsov, Näitleja Andres Raag hindab Saksa ja Jaapani autosid, Postimees, 11. aprill 2005
Andres Raag trauma tõttu karkudega laval, SLÕhtuleht Online, 16. oktoober 2007
Eve Heinla, Andres Raag: "Minu hääl on küsitlusest müstiliselt haihtunud!" Õhtuleht, 4. detsember 2008

Tallinna Linnateatri näitlejad
Sündinud 1970
Johannes Haller

Johannes Haller (16. oktoober 1865 Käina – 24. detsember 1947 Tübingen) oli baltisaksa päritolu saksa ajaloolane.

Haller õppis aastatel 1883–1888 Tartu Ülikoolis ajalugu, olles õpingute ajal korporatsioon Estonia seenior. Töötas pärast ülikooli lõpetamist koduõpetajana Eestimaal ja Liivimaal. Aastatel 1890–1891 õppis ta Berliini ja Heidelbergi ülikoolides. 

Aastal 1901 sai ta erakorraliseks professoriks Marburgi Ülikoolis, aastal 1904 sai ta samas ülikoolis korraliseks professoriks (ja arheoloogiainstituudi direktoriks). Aastal 1904–1913 oli ta Gießeni Ülikooli professor. Aastatel 1913–1932 oli ta Tübingeni Ülikooli professor. Ta oli ka Tübingeni Ülikooli rektor.

Viited

Kirjandus
Johannes Haller: "Elumälestused: Nähtu— kuuldu— mõeldu." Tõlkinud Hanna Miller. Akadeemia 2021/1: 52–132.
Kalev Kask: "150 a. Johannes Halleri sünnist." Hiiu Leht, 16. oktoober 2015
Hanna Miller: "Hiiumaal sündinud mees, kellest sai 20. sajandil enim loetud saksa ajaloolane". Akadeemia 2021/1: 133–136.

Baltisaksa ajaloolased
Sündinud 1865
Surnud 1947
Everett

Everett on linn Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis, Snohomishi maakonna halduskeskus.

Linn asub Seattle'i kesklinnast umbes 40 km põhja pool Pugeti lahe sopi Possessioni lahe kaldal.

Everettis elas 2009. aastal 99 385 inimest. Linna pindala on 123,4 km².

Everettis asub Boeingu lennukite 747, 767, 777 ja 787 koostetehas, mis on kubatuurilt (13,3 miljonit m³) maailma suurim hoone.

Linn asutati 1893. aastal, samal aastal jõudis loodava linnani ka Suur Põhjaraudtee.

Everett on ajalooliselt olnud puidutööstus-, kaubandus- ja sadamalinn. Lisaks lennukitööstusele on olulised ka elektroonika- ja kommunikatsiooniettevõtted.

Viited

Välislingid 

 Koduleht

Washingtoni linnad
Sadamalinnad
Behgjet Pacolli

Behgjet Isa Pacolli (sündinud 30. augustil 1951) on Kosovo poliitik ja ärimees, Kosovo president 22. veebruarist kuni 30. märtsini 2011.

Pacolli sündis 10-lapselises peres teise lapsena. Nagu enamik Kosovo elanikke, kasvas ta üles suhtelises vaesuses. Ja nagu tuhanded teisedki Kosovo albaanlasi, lahkus ta Lääne-Euroopasse tööd otsima.

Ta töötas Austrias ja Saksamaal, sealhulgas müügiesindajana endise Jugoslaavia, Bulgaaria, Poola ja Venemaa turu jaoks.

1990 kolis ta Šveitsi ning asutas projekteerimis- ja tsiviilehitusettevõtte Mabetex. Ta on tänapäevani selle ettevõtte president ja tegevdirektor.

Pacolli sai Kosovo väikeerakonna Uue Kosovo Allianss juhiks. Erakond kogus kiiresti populaarsust ja 2007. aasta parlamendivalimistel tuli kolmandaks. Pacolli ise sai koha Kosovo assambleesse (parlamenti) ning sai selle eelarve- ja rahanduskomisjoni liikmeks. Ta oli üks Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni allkirjastajatest 2008. aastal.

30. märtsil 2011 võttis Kosovo Põhiseaduskohus vastu otsuse, mille kohaselt tema valimine ei olnud põhiseaduspärane. Pacolli teatas, et austab konstitutsioonikohtu otsust ega astu ametist tagasi, vaid lahkub ametist alates 30. märtsist. 

Pärast seda sai Pacolli Hashim Thaçi valitsuses esimeseks asepeaministriks.

Alates 9. septembrist 2017 on ta Kosovo välisminister.

2007 teatas ta oma varanduse suuruseks 420 miljonit eurot. Usutavasti on ta maailma kõige rikkam albaanlane.

Pacolli oli 1999–2002 abielus albaania päritolu Itaalia laulja Anna Oxaga (sündinud Iliriana Hoxha), kes 1989 esindas Itaaliat Eurovisioonil. Oxa oli temast 10 aastat noorem. Seejärel abiellus ta venelase Maria Sitškovaga (abielus Masha Pacolli). Behgjet Pacollil on poeg ja 4 tütart.

Viited 

Kosovo poliitikud
Välisministrid
Ettevõtjad
Sündinud 1951
Presidendid
Grigori Potanin

Grigori Potanin (vene keeles Григорий Николаевич Потанин; 4. oktoober (vkj. 22. september) 1835 Jamõševski kindlus, Semipalatinski ringkond – 30. juuni 1920 Tomsk) oli vene geograaf, etnograaf, publitsist, folklorist ja botaanik.

1852 lõpetas Potanin Omski kadetikorpuse. 1853–1858 oli ta sõjaväeteenistuses Semipalatinskis ja Omskis ning osales ekspeditsioonis Ili jõe, Hiina ja Tjan-Šani vahelisele alale. 1859–1862 õppis ta Peterburi ülikoolis.

1863–1864 osales ta Karl Struve ekspeditsioonis Zaissani järve, Irtõši ülemjooksu ja kuni 2992 m kõrguse Tarbagatai aheliku juurde. Ekspeditsiooni käigus kogus ta ulatusliku herbaariumi.

1865 määrati Potanin Tomski kubermangu statistikakomitee sekretäriks. Kuid juba sama aasta suvel vahistati ta väidetava vandenõu tõttu Vene Keisririigi vastu. Ta oleks justkui tahtnud Siberit Venemaast eraldada ja Siberi omariikluse välja kuulutada. Ta oli Omski kindluses vangis seni, kuni ta 15. mail 1868 süüdi mõisteti. Talle määrati tsiviilnuhtlus ehk kõigi auastmete, tiitlite ja õiguste äravõtmine koos kogu vara konfiskeerimisega. Ühtlasi mõisteti ta sunnitööle Sveaborgi (tänapäeval Suomenlinna), kus oli kuni 1871. aasta novembrini. Seejärel saadeti ta välja Vologda kubermangu Nikolskisse. Alles 1874 anti talle Venemaa Geograafiaühingu palvel armu.

Ta uuris Kesk-Aasiat, Mongooliat ja Hiinat. Tema järgi said nime ahelik, liustik, asula, tänavad, asteroid, roosõieliste sugukonda kuuluv Hiinas ja Mongoolias kasvavate väikeste põõsaste perekond Potaninia ning 63 taimeliiki.

1843 abiellus ta Aleksandra Potaninaga (sündinud Aleksandra Viktorovna Lavrskaja). Nad saatsid teineteist kõigil ekspeditsioonidel. Aleksandra aitas oma mehel koguda etnograafilist ainest ja muid materjale ning ta oli esimene naine, kes võeti Venemaa Geograafiaühingu liikmeks. Aleksandra haigestus neljanda Hiina-ekspeditsiooni ajal ja suri 19. septembril 1893 Shanghais.

Alates 1901 oli Potanin kirjavahetuses Barnauli poetessi Maria Vassiljevaga. 1911 nad abiellusid. 1917/18. aasta talvel jättis Vassiljeva oma mehe maha. Potanin oli siis juba raskelt haige ja suri 1920. aasta suvel Tomskis.

Maailmasõja ajal hakkas Potanin taas poliitikaga tegelema. 1917 osales Potanin, kes valdas vabalt kasahhi keelt, Orenburgis Semipalatinski oblasti saadikuna Esimesel Ülekirgiisialisel kongressil ja valiti Asutava Kogu saadikuks. 1918 osales ta Siberi oblastiduuma loomises ja oli üks selle 47 saadikust.

1915 nimetati Potanin Omski aukodanikuks ja 1918 nimetas Siberi ajutine valitsus ta Siberi aukodanikuks.

1956 maeti Potanin ümber Tomski riikliku ülikooli maa-alale.

Sündinud 1835
Surnud 1920
Venemaa geograafid
Venemaa botaanikud
Marta Toona

Marta Toona (3. aprill 1918 Peterburi – 16. jaanuar 2018) oli eesti viiuldaja ja muusikapedagoog. 

Ta töötas viiuliõpetajana Tallinna Laste Muusikakoolis, seejärel Tallinna Muusikakeskkoolis alates selle loomisest 1961. aastal. Hiljem töötas ta pedagoogina Tallinna Riiklikus Konservatooriumis. 

Tema õpilased olid teiste seas Paul Mägi, Andres Mustonen ja Eri Klas.

Isiklikku
Tema abikaasa oli Enn Toona.

Viited

Eesti viiuldajad
Eesti muusikapedagoogid
Pärnamäe kalmistule maetud
Sündinud 1918
Surnud 2018
Heinrich Joachim Alstadius

Heinrich Joachim Alstadius (22. september / 3. oktoober 1780 Tallinn – 20. jaanuar / 1. veebruar 1860) oli Tallinna rae kauaaegne liige.

Ta sai Tallinna kodanikuks 1809, valiti raehärraks 9/21. detsembril 1817 ja bürgermeistriks 1855. Suri ametis olles.

Tallinna rae liikmed
Sündinud 1780
Surnud 1860
Ford Motor Company

Ford Motor Company on USA autotootja, mis toodab autosid Ford.

Ettevõte sai alguse tehasest, mille Henry Ford avas Detroitis 1903. aastal.

Ford hakkas kasutama autode kokkupanemisel liikuva konveieri meetodit, mis suurendas oluliselt töö tootlikkust. See meetod sai 1914. aastal ülemaailmselt tuntuks fordismi nime all.

Ettevõtte võtmetegelased tänapäeval on William Clay Ford, Jr. (Henry Fordi pojapojapoeg) ja Jim Farley.

Logo

Kaubamärgid
 Lincoln, Mercury (1939–2011) ja Merkur, Troller

Vaata ka
 Ford Transit

Viited 

 9. juuli 2008, Behind the Curve: Have U.S. Automakers Built the Wrong Cars at the Wrong Time — Again?
 7. juuni 2014,  Daniel Miller, What Hurdles Does Ford Motor Company's Lincoln Luxury Brand Face in the World's Largest Automotive Market?
 29. august 2014,  Daniel Miller, Will Ford Motor Company's Surge in the World's Largest Auto Market Continue?
 updated on 9-22-2018, Ford Motor Car Company in World War Two, Dearborn, MI 1903-Present

 
Ameerika Ühendriikide ettevõtted
Börsiettevõtted
New Yorgi börsil noteeritud ettevõtted
Autotootjad
Taani kuninglikud õukonnavarustajad
Meistriliiga 2010

Meistriliiga 2010 oli Eesti jalgpalli kõrgliiga Meistriliiga 2010. aasta hooaeg.

Hooaja eel
Tiitlikaitsjana alustas hooaega FC Levadia. Esiliigast tõusis kõrgliigasse Kohtla-Järve Lootus, asendades eelmisel hooajal viimaseks jäänud Tallinna Kalevit.

Meeskonnad

Treenerivahetused
 Kalju: Fredo Getulio Aurelio → Kaarel Voolaid (18. mai)
 Paide: Erki Kesküla → Meelis Rooba (12. juuli)
 Levadia: Igor Prins → Aleksandr Puštov (3. august)
 Kalju: Kaarel Voolaid → Igor Prins (31. august)
 Trans: Valeri Bondarenko → Aleksei Jagudin (29. oktoober)

Liiga tabel

1 Meistrite Liigasse kvalifitseerunud Flora võitis Eesti Karika Transi vastu, seega Levadia kvalifitseerus teise kvalifikatsiooni ringi. Trans ja Kalju võtsid esimese kvalifikatsiooni ringi kohad.
(C) = Meister; (R) = Kukkus madalamasse liigasse; (P) = Edutatud; (O) = Üleminekumängude võitja;

Meistriliiga üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad Meistriliiga 9. koht ja Esiliiga 2010 2. koht üleminekumängudel, kahe mängu kokkuvõtte võitja mängib tulevasel aastal Meistriliiga 2011 ja kaotaja Esiliiga 2011.

Kahe mängu kokkuvõttes oli parem FC Kuressaare (1:2 ja 3:0) ning säilitas järgmiseks hooajaks koha Meistriliigas.

Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu. 

|-
|

Hooaja esimene pool

Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
2Sellest kohtumisest sai võidu kirja Kuressaare ilma ühegi väravata, kuna Sillamäe Kalev kasutas keelatud mängijat. Originaalne tulemus oli 6-0.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.
|

Hooaja teine pool

Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
2Sellest kohtumisest sai võidu kirja Trans ilma ühegi väravata, kuna Paide LM kasutas keelatud mängijat. Originaalne tulemus oli 0-0.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.
|}

Parimad väravakütid

Ülekanded
TV14 tegi iga vooru ühest mängust otseülekande.

Vaata ka
Esiliiga 2010
II liiga 2010
III liiga 2010
IV liiga 2010

Viited

Meistriliiga hooajad
2010. aasta Eesti spordis
Alfred Schilling

Alfred Karl Wilhelm Schilling (6. oktoober (vkj. 22. september) 1861 Kuksema mõis – 12. november 1922 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi poliitik, III Riigiduuma koosseisu saadik.

Alfred Karl Wilhelm Schilling õppis Tallinna Toomkoolis ja Viljandi Maagümnaasiumis ning aastatel 1880–1882, 1884 ja 1886 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas. 

Ta oli aastatel 1901–1919  Virumaa Viru-Nigula kihelkonna Haansalu mõisnik, aastatel 1906–1919 Pada ja Kabala mõisnik, Viru kreisi kreisisaadik.  Aastatel 1907–1912 oli ta Venemaa keisririigi Riigiduuma III koosseisu saadik ning aastal 1911 Riiginõukogu liige. 

Aastast 1912 oli ta Eestimaa rüütelkonna maanõunik, 1914. aastal valiti ta tagasi astunud Eduard von Stackelbergi asemel Eestimaa rüütelkonna peamehe asetäitjaks. Aastatel 1917–1918 esindas ta Eestimaa rüütelkonna huvisid Stockholmis ja Berliinis. 

Aastal 1922 oli ta Eestimaa Põlisaadlisse Kuulunute Liidu esimees Berliinis.

Viited

Välislingid
"Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Teil 2, 3: Estland, Bd. 3". Görlitz, 1930

Eestimaa maanõunikud
Eestimaa mõisnikud
Baltisakslased
Baltisaksa poliitikud
Venemaa keisririigi poliitikud
Vene Riigiduuma liikmed
Sündinud 1861
Surnud 1922
Jüri Trei

Jüri Trei (sündinud 25. veebruaril 1948 Haapsalus) on Eesti diplomaat ja laulja.

Kõrghariduse omandas ta Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, mille laulukateedri lõpetas 1979. aastal.

Alates 2002. aastast on ta erakonna Isamaa liige.

Töökäik
 1973–1986 ooperi- ja balletiteater Estonia, laulja
 1971–1980 Eesti Televisioon, muusika- ja meelelahutussaadete assistent, režissöör
 1980–1994 Kultuuriministeerium, Teatrite Valitsuse juhataja, muusika- ja teatriosakonna juhataja, muusika- ja teatrinõunik
 1994–1999 Eesti Vabariigi Välisministeerium, protokolliosakonna referent, III, II ja I sekretär
 1999–2002 EV konsul Peterburis 
 2002–2019 EV Välisministeerium, pressi- ja infoosakonna nõunik

Ühiskondlikud ametid
 Eesti Muusikakultuuri Jäädvustamise Fondi esimees
 Peterburi Jaani kiriku Fondi esimees
 ajalehe Peterburi Teataja taasasutaja ja toimetaja
 Riikliku komisjoni “Eesti Lipp 120” esimees
 EV Valitsuse moodustatud ametkondadevahelise “Rahvuskaaslaste programmi nõukogu” liige
 Riikliku pühakodade programmi juhtnõukogu liige
 EELK Autasude komisjoni liige
 Eesti Lipu Seltsi asutajaliige ja esimees

Tunnustus
 1998 Läti Vabariigi Kolme Tähe V klassi orden
 2001 Eesti Vabariigi Valgetähe IV klassi teenetemärk
 Norra Kuningriigi Rüütlirist
 Kaitsejõudude Teenetemärk
 Kaitseliidu Valgerist
 Kaitsejõudude medal
 EELK Teeneterist
 Muinsuskaitse Seltsi teenetemedal
 2013 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind
 2018 Tallinna teenetemärk
 2020 välisministeeriumi teeneterist
 2020 Aino Järvesoo auhind

Isiklikku
Jüri Trei on abielus Aet Treiga (sündinud 1974), peres kasvab kolm tütart: Hanna-Maria (sündinud 1996), Eeva-Liisa (1998) ja Gerda-Kristina (2004). 

Varem on Jüri Trei abielus olnud baleriin Kaie Kõrbiga.

Jüri Trei hobid on sport, teater, muusika ja ajalugu.

Viited

Välislingid
 Jüri Trei aitas taastada võidupüha paraadide traditsiooni. Põhjarannik, 31. märts 2005
 Linnavolinik Trei kinkis linnapea Ratasele haamri. Postimees, 21. detsember 2006
 Jüri Trei Tommy rollis muusikalis "Pipi Pikksukk". Estonia "Pipi Pikksuka" lavastuse video ERR-i arhviivis
 Kajalood. Elav ajalugu Jüri Trei, Eesti lipu seltsi veebileht
 Jüri Trei: mida tähendavad tutvused ja juhus, kylauudis.ee
 Eesti lipu päeval külastas Pika Hermanni torni ligi 700 inimest, Delfi, 4. juuni 2017

Eesti diplomaadid
Eesti lauljad
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Kolme Tähe ordeni kavalerid
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia vilistlased
Sündinud 1948
Sergei Kovaljov (laevakonstruktor)

Sergei Nikititš Kovaljov (15. august 1919 – 24. veebruar 2011) oli vene insener ja tehnikateadlane, Nõukogude Liidu allveelaevade konstruktor.

Ta õppis aastatel 1937–1942 Leningradi laevaehitusinstituudis, kuid lõpetas õpingud Teise maailmasõja tõttu evakueerituna 1943. aastal Mõkolajivi laevaehitusinstituudis.

Pärast instituudi lõpetamist asus ta tööle konstrueerimisbüroos Rubin. Alates 1948. aastast osales ta allveelaeva S-99 konstrueerimisel ning 1954. aastal sai projekti peakonstruktoriks. S-99-st sai tollase Nõukogude Liidu kiireim allveelaev. 

Aastal 1958 sai temast tuumaallveelaevade peakonstruktor.

Sergei Kovaljovi käe all on valminud 92 erinevat allveelaeva. Hiljem tegeles ta muu hulgas naftaplatvormide ja teiste energeetikarajatiste konstrueerimisega.

Sergei Kovaljov oli alates 1981. aastast Nõukogude Liidu Teaduste Akadeemia ja 1991. aastast Venemaa Teaduste Akadeemia akadeemik.

Välislingid
 Elulugu (vene keeles)

Venemaa tehnikateadlased
Sündinud 1919
Surnud 2011
Venemaa insenerid
Akadeemikud
Raimu Aardam

Raimu Aardam (sündinud 9. aprillil 1952 Nõmme külas Leisi vallas) on Eesti poliitik.

. Aardam oli alates 2009. aasta novembrist kuni 2017. aasta kohalike omavalitsuste haldusreformini Kihelkonna vallavanem.

Ta oli 1994–2010 Eestimaa Rahvaliidu liige ja on alates 2011. aastast Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige.
Raimu Aardamil on 3 last ja 5 lapselast

Tunnustus
2005 Valgetähe V klassi teenetemärk
2006 Saare maavalitsuse teeneteplaat

Isiklikku
Tema poeg on näitleja Ott Aardam.

Viited

Välislingid
Raimu Aardam

Eesti vallavanemad
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna poliitikud
Sündinud 1952
Roland Laasmäe

Roland Laasmäe (kuni veebruarini 1939 Roland Lamann; 20. august 1922 Tallinn – 12. november 1975 Tartu) oli eesti koorijuht ja pedagoog.

Vanemad Kustas Laasmäe (1885–1953) ja Katarina Kurrema (1890–1969).

Ta lõpetas 1954. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise erialal.

Roland Laasmäe asutas 1958 Tartus Kõrgemate Koolide Lõpetanute Meeskoori, mis kannab alates 1970. aastast nime meeskoor Gaudeamus. Ta oli kuni 1975. aastani selle dirigent.
 
Ta oli 1969. ja 1975. aasta üldlaulupeol meeskooride üldjuht.

Välislingid 
 

Eesti koorijuhid
Eesti muusikapedagoogid
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia vilistlased
Eestistatud nimega inimesed
Vana-Jaani kalmistule maetud
Sündinud 1922
Surnud 1975
Esiliiga 2000

Esiliiga 2000 võitis FC Maardu.

Hooaeg
Hooaja eel liitusid Tartu KSK Vigri mängijad FC Maardu.

Esiliiga võitnud FC Maardu kolis Tallinna ning hakkas kandma nime Tallinna FC Levadia.

Liigatabel

(M) = Liiga võitja; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja.

Esiliiga üleminekumängud

Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 28 mängu.

|-
|

Hooaja esimene pool

Hooaja teine pool

Parimad väravakütid

Vaata ka
Meistriliiga 2000
II liiga 2000
III liiga 2000
IV liiga 2000
V liiga 2000

Esiliiga hooajad
2000. aasta Eesti spordis
Korporatsioon Teutonia

Korporatsioon Teutonia oli 1908. aastal asutatud Tartu saksa üliõpilaskorporatsioon.

Ajalugu
1908. aastal asutatud Lõuna-Vene Sakslaste Üliõpilaskogu registreeriti korporatsiooniks Teutoniana 9. aprillil 1912 ning võeti Chargiertenconventi liikmeks. Liikmed olid peamiselt Bessaraabia sakslastest kolonistid. Korporatsioon saadeti 1. aprillil 1915 laiali, sest liikmed olid Saksamaal osalenud poliitilises tegevuses. Pärast Esimest maailmasõda kolis Tübingeni ülikooli juurde.

Teutonia
Venjamin Porõvkin

Venjamin Porõvkin (vene Вениамин Ефимович Порывкин; 22. detsember 1924 – 19. juuli 2010) oli nõukogude parteiametnik ja Eesti NSV RJK esimehe esimene asetäitja (1972–1988).

Venjamin Porõvkin oli EKP KK adminorganite osakonna juhataja kuni 1972. aastani, millal ta suunati teostama EKP ja Eesti NSV RJK koostööd, Porõvkin suunati Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komiteesse, komitee esimehe (August Pork ja jätkas ka 1978. aastast Karl Kortelaineni) esimese asetäitja ametikohale, kus ta tegutses aastatel 1972–1988 ning seejärel suunati NLKP KK Administratiivorganite osakonna poolt Moskvasse. Pärast erruminekut elas ta Balašihhas.

Venjamin Porõvkin suri 19. juulil 2010 ja ta maeti Trojekurovo kalmistule.

Viited 

KGB töötajad Eestis
Trojekurovo kalmistule maetud
Sündinud 1924
Surnud 2010