Ida-Poola

Ida-Poola tähistab tänapäevaseid Poola Vabariigi idapoolseid alasid. Täpne Ida-Poola piiritlus puudub ning erinevad asutused ja määratlevad geograafilise ala piire erinevalt. Ida-Poola on täpselt määratletud ära NUTSi makroregioonina, mida kasutatakse Euroopa Liidu toetuste määramisel. Tradistiooniliselt loetakse viite vojevoodkonda Ida-Poolaks: Lublini, Podkarpacie, Podlaasia, Święty Krzyżi ja Warmia-Masuuria vojevoodkonnad. Ida-Poola on ajalooliselt olnud võrreldes ülejäänud Poola makroregioonidega suhteliselt vaene ja mahajäänud - 2006. aastal teenisid Ida-Poola elanikud kõigest 40% Euroopa Liidu keskmisest.

Ida-Poola Euroopa Liidus

NUTSi määratletud piirid 
Statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuur ehk NUTS määratles Ida-Poola esmakordselt 1. mail 2004, kui Poola liitus Euroopa Liiduga. Ida-Poola makroregioon rajati kohe ja tänapäevalt kuuluvad regiooni Lublini, Podkarpacie ja Podlaasia vojevoodkonnad. Kuni 2018. aasta määratluseni kuulus makroregiooni ka Święty Krzyżi vojevoodkond. NUTSi I astme Ida-Poola regioon on alati olnud baasiks, mille järgi on Poola saanud Ida-Poola makroregioonile toetust taotleda.

Ida-Poola Arengukava 
Ida-Poola viis vojevoodkonda on läbi aegade olnud üks majanduslikult mahajäänum ala Euroopa Liidus ning saanud toetusi Euroopast makroregiooni loomisest peale 2005. aastal, mil Poola Euroopa Liiduga liitus. Võrreldes keskmise poolakaga, teenivad idapoolakad vähem, rahvaarv on kahanemas (samas kui Poolas on see kasvamas) ja väljaränne regioonist on keskmisest oluliselt suurem. Idapoolakad on võrreldes keskmise poolakaga vähem haritud ja elutingimused on hullemad. Nii ettevõtlus kui ka tootlikus on regioonis madal ja infrastruktuur on vähem välja arendatud. Viie vojevoodkonna peale on ka vaid kolm linna, mille rahvaarv ületab 200 000: Lublin, Bialystok ja Kielce. Selle kõige tõttu oli pikka aega Ida-Poola stereotüüp Euroopas negatiivne ning regiooni atraktiivsus oli väike.

2007. aasta oktoobris kiitis Euroopa Komisjon heaks Ida-Poola arengukava, mille sihiks oli perioodil 2007-2013 edendada Ida-Poola arengut. Arengukava peamine fookus oli eravõtluse arendamisel, investorite leidmisel, infrastruktuuri väljaehitamisel ja teaduskeskuste rahamisel. Fookuses olid Lublini, Podkarpacie, Podlaasia, Święty Krzyżi ja Warmia-Masuuria vojevoodkonnad ja arengukava suuruseks oli 2.7 miljardit eurot, millest 2.3 miljardit tuli Euroopa Regionaalarengu Fondilt. Projekti saatis märgatav edu ning programmi pikendati perioodiks 2014-2020, mil Ida-Poola sai ERDFilt 2 miljardit eurot. Hetkel kestab Ida-Poola arenguprogramm 2021-2027, millele on lisaks varasematele vojevoodkondalele juurde lisatud veel Masoovia vojevoodkond ilma Varssavita. Praeguse programmi suurus on 2.5 miljardit eurot.

Ida-Poola kultuur 

Ida-Poola on regioon, kus elab jätkuvalt rahvusvähemusi ja kus on elanud läbi ajaloo mitmed erinevad rahvad: poolakad, valgevenelased, juudid, leedulased, ukrainlased, tatarlased ja venelased. Ida-Poolas rajati ka rahvusvaheline esperanto keel. Mitmekesine kultuur on jätnud jälje nii kohalikesse kommetesse, kohalikku toidukombestikku kui ka riietusse.

Madala asustustiheduse tõttu on Ida-Poolas hästi säilinud loodus ja haruldased loomaliigid. Ida-Poolas asuvad mitmed looduskaitsealad ja rahvuspargid ning metsades elavad haruldased loomaliigid, sealhulgas hundid ja ilvesed. Poola-Valgevene piiril olev Białowieża mets, kus elab Euroopa piison, on UNESCO kaitse all. Samuti elavad piisonid Knyszyni metsas. Biebrza rahvuspark on tuntud mitmete soode poolest ja linnurikkuse poolest - pargis elab 271 erinevat linnuliiki, sealhulgas ka ohustatud tarna-roolind ja tutkas.

Vaata ka
Kresy

Viited 
Poola geograafia