Arno Köörna

Arno Köörna (2. veebruar 1926 Nõo – 21. detsember 2017) oli eesti majandusteadlane, Eesti Teaduste Akadeemia liige ja aastatel 1990–1994 akadeemia president.

Elukäik 
Arno Köörna sündis 1926. aastal Nõo alevikus, kus alustas ka kooliteed.  

1947. aastal lõpetas ta Tartu 1. Keskkooli. Sõja ajal oli pere evakueeritud Tatarimaale, kust naastes astus Arno Köörna Tartu Riiklikku Ülikooli ja lõpetas selle 1955. aastal ajaloo erialal ajaloo-keeleteaduskonnas. Edasise teadlastee sidus ta majandusprobleemide uurimisega, jäädes kaheteistkümneks aastaks ülikooli tööle poliitilise ökonoomia kateedri õppejõuna.  

1961. aastal kaitses Arno Köörna Eesti NSV TA juures majanduskandidaadi väitekirja „Rahvamajanduse areng Eestis XX sajandi alguses“ ja 1970. aastal samas majandusdoktori väitekirja teemal "Tööstustoodangu kvaliteedijuhtimise meetodid majanduses". 1972. aastal sai professori kutse. 

1965. aastast töötas ta teaduste akadeemia erinevatel ametikohtadel kokku ligi 40 aastat.  

 Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondeerivaks liikmeks majandusteaduse alal valiti Arno Köörna 30. märtsil 1972 ja akadeemikuks 27. märtsil 1975.

 Aastatel 1965−1973 töötas Arno Köörna Eesti TA Majanduse Instituudis, algul teadusdirektori asetäitjana, aastail 1966−1973 oli ta instituudi direktor. 
 Aastatel 1973−1982 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia teaduslik peasekretär, 1982−1990 asepresident ja 1990−1994 president.

1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige. 

Aastatel 1996−1997 oli Arno Köörna Rahvusvahelise Sotsiaalteaduse Rakendusliku Kõrgkooli LEX rektor, 1998. aastast Euroülikooli professor (alates 2005 emeriitprofessor). 

Teadusorganisatoorse töö kõrval Eesti TA Majanduse Instituudis jätkas Arno Köörna teadustööd majandusmehhanismide võrdleva analüüsi vallas. Ta rajas aluse tööstusökonoomika ühele harule Eestis – kvaliteediökonoomikale. 1980. aastatel algatas ta teadusökonoomikaalase uurimissuuna, asutades vastava uurimisüksuse ka Majanduse Instituudis. Hiljem on tema uurimisvaldkonnaks olnud innovaatika, mille kohta ta on avaldanud õppevahendeid ning õpetanud seda distsipliini kõrgkoolides. Ta on avaldanud ligi 200 teadusartiklit, kümme monograafiat ja kolm õpikut.

Eesti taasiseseisvumise ajal osales Arno Köörna majanduseteadlase-eksperdina ning teaduste akadeemia presidendina mitmete riiklike institutsioonide töös − oli Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe nõukogu liige ja Ülemnõukogu selle komisjoni esimees, mis tunnistas Eesti inkorporeerimise Nõukogude Liitu 1940. aastal okupatsiooniks. Aastatel 1990−1993 oli Arno Köörna Eesti Teadusnõukogu esimees ja Eesti teaduspreemiate komisjoni esimees. Kuni viimase ajani oli ta ka mitme rahvusvahelise teadusorganisatsiooni liige. 

Arno Köörna suri 21. detsembril 2017.

Töid 

 Teadus rahva teenistuses. Tallinn, 1986
 Science in Estonia. Tallinn, 1993

 Vabamüürlus: müstika ja tegelikkus. Tartu, 2000

 Prometheuse teener : [majandusteadlase mälestused]. Tartu, 2002

 Innovatsioon ja teadus. Tallinn, 2005
 Innovatsioon: teooria ja praktika (koos Arvi Hamburgiga). Tallinn, 2009

Vabamüürlus
Arno Köörna oli 1991. aastast vabamüürlane.

Tunnustus
 1970 – Nõukogude eesti teaduspreemia majandusajalooliste uuringute eest
 1986 – Eesti Teaduste Akadeemia medal
 2006 – Valgetähe III klassi teenetemärk

Viited

Kirjandus 
 Margus Maidla. Teaduste akadeemia – Eesti kollektiivne aju : 75 aastat – 75 akadeemikut. Tallinn: Incorp Holding OÜ 2014. ISBN 9789949336623. Lk 47–53

Välislingid
 Arno Köörna TA kodulehel
 
"Lahkus üks Eesti teenekamaid majandusteadlasi"
Tarmo Soomere järelehüüe: lahkunud Arno Köörna oli julge visionäär, kelle mõtted kõnetavad tänaseni

Eesti majandusteadlased
Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmed
Eesti Teaduste Akadeemia liikmed
Tartu Ülikooli poliitilise ökonoomia kateedri õppejõud
Eesti vabamüürlased
Eesti NSV IX Ülemnõukogu liikmed
Eesti NSV X Ülemnõukogu liikmed
Eesti NSV XI Ülemnõukogu liikmed
NSV Liidu Ülemnõukogu saadikud
NSV Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu saadikud‎
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Eesti NSV teenelised teadlased
Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1926
Surnud 2017