RFE/RL

RFE/RL  on eraorganisatsioon, mida rahastab Ameerika Ühendriikide Kongress. RFE/RL loodi 1975. aastal Raadio Vaba Euroopa (inglise keeles Radio Free Europe, RFE) ja Vabadusraadio (inglise keeles "Radio Liberty/Liberation", lühend RL) liitmise teel. Ühendamise käigus säilis kummagi struktuur ja nimi.

Varasema asupaigaga Münchenis ja aastast 1995 Prahas paikneva RFE/RL-i saateid on üldjoontes iseloomustanud faktuaalsus, erapooletus ning taotlus jälgida maailmas toimuvat sihtmaa rahva silmadega ja kõnelda võimalusel just selle maa nimel – erinevalt teistest välisraadiotest, kes eeskätt püüavad esitada enda asukohamaa (rahastava riigi) valitsuse vaateid ja seisukohti.

Aastal 2005 edastas RFE/RL saateid vene, ukraina, valgevene, kasahhi, gruusia, armeenia, aserbaidžaani, türkmeeni, usbeki, tadžiki, tatari, baškiiri, Põhja-Kaukaasia keeltes; Vabadusraadio–Iraani nime all ka pärsia keeles.

Ajalugu

Raadio Vaba Euroopa
Raadio Vaba Euroopa loodi Ameerika Ühendriikide Kongressi poolt rahastatud rahvusvahelise raadioringhäälingujaamana 1951. aastal alternatiivse teabelevivahendina Ida-Euroopa rahvastele.

Vabadusraadio
Vabadusraadio oli Ameerika Ühendriikide Kongressi rahastatud rahvusvaheline eraraadio, mis tegutses aastast 1953, andes saateid Nõukogude Liitu.

Osutamaks kooskõlale rahvusvahelise õiguse ja tunnustatud tavadega, samuti vastumeetmete kohatusele, kasutas Vabadusraadio oma saadetes tavaliselt vahemärkust:

"Vabadusraadio on sõltumatu raadiojaam, mida finantseerib Ameerika Ühendriikide Kongress. Ta pühendub informatsiooni vabale levikule veendumuses, et see tugevdab rahu ja vastastikust mõistmist maailma rahvaste vahel. Vabadusraadio saadab Rahvusvahelises Elektersideliidus registreeritud lainepikkustel."

Liitmine
Raadio Vaba Euroopa liideti aastal 1975 Vabadusraadioga (RL) RFE/RL-iks nii, et kumbki raadio säilitas oma endise struktuuri ja nime.

Kahe raadio liitmine võimaldas leedu, läti ja eesti toimetuste avamist 1974–1975 Vabadusraadio koosseisus, kust seni oli antud saateid Nõukogude Liidu rahvaste keeltes. Mittetunnustamispoliitika ei lubanud Balti riike lugeda Nõukogude Liitu kuuluvaiks, see oli RL-i rahastajaid takistanud heaks kiitmast eesti ja balti saadete algatamist Vabadusraadios kui eraldiseisvas asutuses.

NSV Liit püüdis saateid segajatega summutada kuni sügiseni 1988.

Üks RFE/RL Ida-Euroopale ja Venemaale suunatud saadete hiigelraadiosaatja asus Hispaanias, Vahemere rannikul Playa de Palsis ja see lammutati peale saadete lõppemist (2006).

RFE/RL tähtsamad sihtmaad on olnud Poola, Tšehhoslovakkia, Ungari, Rumeenia, samuti Baltikumi ja Balkani poolsaare maad.

RFE/RL ja Eesti
RFE/RL edastas eestikeelseid saateid aastatel 1975–2004, Eesti toimetust on juhtinud Aleksander Terras, Eva Merike Kangro-Pennar, Karin Saarsen-Karlstedt, Jaan Pennar, Toomas Hendrik Ilves jt.

Vabadusraadio kutsungid
"Siin Vabaduse Raadio!" (1975–1976)
"Siin Vabadusraadio!" (1976–1983)
"Siin Vabadusraadio–Baltikum!" (1983–1984)

Muusikaliseks avasignaaliks oli 1975–1989 Tuudur Vettiku "Su Põhjamaa päikese kullas..." Raivo Tammiku arranžeeringus.

1990ndatel oli avasignaaliks puhkpillimotiiv laulust "Jää Vabaks, Eesti Meri", mille autor on Viktor Oksvort (1893–1984).

Samal kümnendil oli saatesegmentide peamiseks vahepalaks Erkki-Sven Tüüri "Illusion" tsüklist "Action.Passion.Illusion".

Eesti toimetuse liikmeid
 Kristi Tammik 
 Riho Mesilane
 Jüri Estam
 Andres Jüriado
 Maire Raidma-Reichenau
 Peeter Ristsoo
 Sergei Soldatov
 Maris Lillak
 Mart Laanemäe
 Peeter Kopvillem
 Heiki Ahonen
 Evi Evart

Eestikeelsete saadete kaastöölisi
 Vladimir-Georg Karassev-Orgusaar
 Hellar Grabbi
 Rein Taagepera
 Tiit Madison
 Andres Kraas
 Marika Villa
 Anne Grünberg
 Ülo Mattheus
 Villu Känd
 Mart Linnart
 Toomas Haug 
 Jüri Leesment
 Erik Boltowski
 Priit Simson
 Külli-Riin Tigasson

Vaata ka 
Ameerika Hääl

Välislingid 

RFE/RL koduleht (inglise keeles)
Vaba Euroopa viimased päevad EPL, 13. detsember 2003.
Records of Radio Free Europe/Radio Liberty Research Institute (RFE/RL RI)

Meedia
Raadiojaamad
Poliitika
Külm sõda