Jaapani Akadeemia

Jaapani Akadeemia (jaapani keeles 日本学士院, Nippon Gakushiin) on Jaapani teadusakadeemia.

Jaapani Akadeemia asutati aastal 1879 Tōkyōs esialgse nimega Tōkyō Akadeemia; eeskujuks oli Londoni Kuninglik Selts. 1906. aastal reorganiseeriti akadeemia Keiserlikuks Akadeemiaks. Aastast 1947 kannab akadeemia tänast nime.
 
Tōkyō Akadeemia esimesed presidendid olid läänemeelsed kirjanik ja tõlkija Yukichi Fukuzawa (määrati esimeseks presidendiks 1879. aasta jaanuaris) ning filosoof Amane Nishi, kes vahetas Fukuzawa presidenditoolis välja 1879. aasta juunis.

Kõige kauem (1948–1961) juhtis Jaapani akadeemiat õigusteadlane Saburō Yamada – ajal, mil Jaapani suhted läänemaailmaga liikusid taas tõususteele.

2013. aastal valiti akadeemia presidendiks 87-aastane biokeemik Takashi Sugimura, kes on tuntud eelkõige keemiliste vähitekitajate uurimises.

Struktuur
Akadeemia liikmeskond on jagatud kahte sektsiooni. Kumbki sektsioon jaguneb omakorda alamsektsioonideks.

I sektsioon – humanitaar- ja sotsiaalteadused
Esimene alamsektsioon (filosoofia, kirjandusteadus, ajalooteadus)
Teine alamsektsioon (õigusteadus, poliitikateadus)
Kolmas alamsektsioon (majandusteadused)

II sektsioon – loodusteadused, täppisteadused ja rakendusteadused
Neljas alamsektsioon (loodusteadused, täppisteadused)
Viies alamsektsioon (inseneriteadused)
Kuues alamsektsioon (põllumajandusteadused)
Seitsmes alamsektsioon (meditsiiniteadused)

Auhinnad 
Jaapani Akadeemia annab välja järgmisi auhindu: alates 1911. aastast Keiserlikku auhinda ja Jaapani Akadeemia auhinda, alates 1987. aastast iga kahe aasta tagant Edinburghi hertsogi auhinda ning aastast 2004 igal aastal Jaapani Akadeemia medalit.

Jaapani Akadeemia auhind antakse igal aastal kuni üheksale inimesele. Selle autasuga kaasneb miljoni jeeni suurune auhinnaraha.

Keiserlikku auhinda antakse igal aastal välja kaks – üks humanitaar- ja sotsiaalteaduste ning teine loodusteaduste, täppisteaduste ja rakendusteaduste valdkonnas. Selle autasuga kaasneb keisri kingitus vaasi näol. Keiserliku auhinna laureaadid valitakse Jaapani Akadeemia auhinna saanute hulgast.

Akadeemia jaapani liikmed
 

Jaapani Akadeemia statuudi järgi on liikmete arv piiratud. 1949. aastast kehtiv statuut näeb ette 150 liikmekohta jaapani liikmetele. Tegelikult oli akadeemial 2014. aasta augustis 133 jaapani liiget. Ülejäänud kohad (17) olid vakantsed. Uusi liikmeid valitakse igal aastal detsembris. Viimastel aastatel on valitud aastas viis uut liiget.

Jaapani teadlaste rahvusvahelist kaalu näitab asjaolu, et 38 Jaapani Akadeemia liiget (jaapani liiget) on läbi aegade valitud USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks.

Akadeemia jaapani liikmeid läbi aegade
Leo Esaki, füüsik, Nobeli füüsikaauhind (1973)
Kenichi Fukui, keemik, Nobeli keemiaauhind (1981)
Masao Itō, neurofüsioloog, Gruberi neuroteaduse auhind (2006)
Honda Kenichi (1924–2011), rakenduskeemik ja insener
Motoo Kimura, evolutsioonibioloog, esitas 1968 molekulaarse evolutsiooni neutraalse teooria
Shibasaburo Kitasato (1853–1931), bakterioloog, katkutekitaja avastajaid
Makoto Kobayashi, füüsik, Nobeli füüsikaauhind (2008)
Masatoshi Koshiba, füüsik, Nobeli füüsikaauhind (2002)
Toshihide Maskawa, füüsik, Nobeli füüsikaauhind (2008)
Hantaro Nagaoka, füüsik, esitas 1904 aatomimudeli
Shigetada Nakanishi, neuroteadlane, Gruberi neuroteaduse auhind (2007)
Yoshio Nishina (1890–1951), füüsik, alustas Jaapani esimese tsüklotroni ehitamist
Ryōji Noyori, keemik, Nobeli keemiaauhind (2001)
Katsuhiko Sato, astrofüüsik, esitas 1981 varase universumi paisumise eksponentsiaalse mudeli
Hideki Shirakawa, keemik, Nobeli keemiaauhind (2000)
Akira Suzuki, keemik, Nobeli keemiaauhind (2010)
Umetarō Suzuki (1874–1944), vitaminoloog
Koichi Tanaka, insener ja keemik, Nobeli keemiaauhind (2002)
Shin'ichirō Tomonaga, füüsik, Nobeli füüsikaauhind (1965)
Seiya Uyeda (s. 1929), geofüüsik 
Shinya Yamanaka, tüvirakkude uurija, Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind (2012)
Hideki Yukawa, füüsik, Nobeli füüsikaauhind (1949)

Akadeemia välisliikmed
Jaapani Akadeemia 1949. aastast kehtiv statuut näeb ette 30 auliikmekohta välismaalastele. Tegelikult oli akadeemial 2014. aasta augustis 26 välisliiget (auliiget) ja 1 eristaatusega auliige. Kui 1975. aastal külastas Jaapani Akadeemiat prints Philip, Edinburghi hertsog, anti talle auliikme staatus panuse eest teaduse ja teadusühingute arengusse.

Välisliikmed humanitaar- ja sotsiaalteaduste sektsioonis

William Theodore de Bary, ameerika filosoof
Ronald Philip Dore, Briti sotsioloog 	
Jacques Gernet, prantsuse sinoloog
Donald Keene, USA ja Jaapani kirjandusteadlane ja tõlkija, sai Jaapani kodakondsuse 2012
Karl Kroeschell, saksa õigusajaloolane	
Emmanuel Le Roy Ladurie, prantsuse ajaloolane	
Massimo Livi Bacci, itaalia demograaf
Roland Mortier, Belgia kirjandusteadlane
Ian Hill Nish, Briti ajaloolane 
Jacques Robert, prantsuse õigusteadlane
Klaus Stern, saksa õigusteadlane	
Keith Thomas, Briti ajaloolane
Pierre Toubert, Prantsuse ajaloolane

Välisliikmed loodusteaduste, täppisteaduste ja rakendusteaduste sektsioonis
 
Philip Warren Anderson, ameerika füüsik
Sydney Brenner, Briti raku- ja molekulaarbioloog
Elias James Corey, ameerika keemik
Suzanne Cory, austraalia molekulaarbioloog
Tage Richard Eriksson, rootsi taimerakubioloog 	
Aaron Klug, Briti molekulaarbioloog	
Yuan Tseh Lee, Taiwani keemik
Ho Wang Lee, Lõuna-Korea viroloog 
Syukuro Manabe, ameerika meteoroloog ja klimatoloog
Yoichiro Nambu, ameerika füüsik
Hans Joachim Queisser, saksa elektroonikateadlane ja füüsik	
C.N.Ramachandra Rao, India keemik	
Chen Ning Yang, ameerika füüsik

Jaapani Akadeemia varasemad välisliikmed
Kokku on Jaapani Akadeemiasse läbi aegade valitud 2014. aasta augusti seisuga 92 välisliiget. Praegused välisliikmed on nimetatud eespool.

Välisriikide teadlasi hakati akadeemiasse valima 1895. aastal. Esimene välismaalane akadeemias oli prantsuse õigusteadlane Gustave Émile Boissonade de Fontarabie (1895). Teise välismaalasena lisandus koosseisu alles 1925. aastal Briti orientalist Charles Eliot. Järgmistel aastatel valiti Keiserlikku Akadeemiasse veel mõned liikmed, kuid ajavahemikus 1938–1949 akadeemias võõramaalased puudusid. Alles 1949. aasta lõpul valiti akadeemiasse taas välismaalane – prantsuse orientalist René Grousset. Paari kuu pärast lisandus korraga 8 uut auliiget, teiste seas Albert Einstein, Niels Bohr ja Robert Oppenheimer. Werner Heisenberg valiti akadeemiasse 1965. aastal, kahekordne Nobeli füüsikaauhinna laureaat John Bardeen 1977. aastal.

Jaapani Akadeemia varasemate välisliikmete (auliikmete) loetelu

Välislingid
The Japan Academy Jaapani Akadeemia koduleht (inglise keeles)
Deceased Honorary Members Varasemad välisliikmed Jaapani Akadeemia kodulehel (inglise keeles)

Jaapani teadusakadeemiad