1957

1957. aasta (MCMLVII) oli 20. sajandi 57. aasta.

Sündmused maailmas

Jaanuar 
 1. jaanuar – Saarimaa, endine Prantsusmaa protektoraat alates Teisest maailmasõjast, liideti uuesti Lääne-Saksamaaga.
 10. jaanuar – Harold MacMillan sai Suurbritannia peaministriks.
22. jaanuar – Iisrael tõmbus Siinai poolsaarelt tagasi. 
30. jaanuar – Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskop Johan Kõpp nimetatakse peapiiskopiks.

Veebruar 

 12.-13. – Eesti NSV Ülemkohtus toimus kohtuprotsess Eesti Noorte Maleva liikmete üle. Jaan Isotamme karistati seitsme-, Voldemar Kohvi kuue- ja Enn Tartot kolmeaastase vabadusekaotusega. Teiste karistused olid väiksemad.

Märts 
1. märts – U Nu sai Birma peaministriks.
3. märts – Eurovisiooni lauluvõistluse võitis Holland lauluga "Net als toen".
6. märts – Ghana iseseisvus.
8. märts – Egiptus avas uuesti Suessi kanali.
14. märts – Indoneesia president kuulutas riigis välja sõjaseisukorra.
25. märts – Rooma lepinguga asutati Euroopa Majandusühendus.

Aprill 

 ...

Mai 

 ...

Juuni 
 7. juuni – võeti vastu Eesti NSV looduskaitseseadus, mis oli esimene omataoline NSV Liidus.

Juuli 
 25. juuli – Tuneesia sai vabariigiks.
 29. juuli – asutati Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur.

August 

 1. august – Karl Ristikivi hakkas viimast korda päevaraamatut pidama, mida pidas 1968. aastani
...

September 

 29. september – Kõštõmi plahvatus: Ida-Uuralites Tšeljabinsk-40-s plahvatas keemiakombinaadis Majak radioaktiivsete jäätmete hoidla. Radioaktiivselt saastati 300–350 km pikkune ja kümmekonna kilomeetri laiune ala kogupindalaga üle 800 km².  
 ...

Oktoober 
4. oktoober – startis esimene Maa tehiskaaslane Sputnik 1.

November 
3. november – startis teine Maa tehiskaaslane Sputnik 2, mille pardal oli koer Laika.

Detsember 
5. detsember – Indoneesiast pagendati kõik Hollandi kodanikud.
20. detsember – Elvis Presley sai sõjaväekutse.

Sündmused Eestis

Jaanuar
Jaanuaris hakkas ilmuma sari "Loomingu Raamatukogu".

Veebruar

Märts

Aprill

Mai
22. mai – asutati Eesti Riiklik Vabaõhumuuseum.
22. mai – avati Tallinna Moemaja.

Juuni
7. juuni – moodustati Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu.
7. juuni – võeti vastu looduskaitse seadus, mille alusel loodi Vilsandi linnuriigist Vaika Riiklik Looduskaitseala.

Juuli

August
 22. august – Eesti NSV Ülemkohus mõistis Uudo Halliku kolmeks ja Ülo Riba seitsmeks aastaks vangi, süüdistatuna kuulumises salajasse vastupanuorganisatsiooni.

September

Oktoober
16.–23. oktoober – Ülenurmel toimusid esimesed Eesti NSV meistrivõistlused langevarjuhüppes, osalesid 30 meest, 4 naist ja õhupall ДАГ-1. Võitsid Milvi Saar ja Raimond Rood

November
13. november – Rootsis hakkas ilmuma Välis-Eesti kultuuriajakiri Mana.

Detsember
...

 Loodi Viidumäe looduskaitseala Saaremaal. 
 Abja-Paluojal valmis Arnold Matteuse projekteeritud kultuurimaja.
 Sel aastal said eesti kunstnikud esimest korda pärast sõda eksponeerida oma teoseid välismaal: Berliinis, Londonis ja Prahas.
Sel aastal laienes eestlaste kirjavahetus oma välismaal elavate sõprade ja sugulastega.

Sündinud 

6. jaanuar – Michael Foale, Suurbritannia-USA astrofüüsik ja astronaut
21. jaanuar – Geena Davis, ameerika näitleja
23. jaanuar – Caroline, Monaco printsess
10. märts – Osama bin Laden, araabia terrorist
18. märts – Jüri Toit, Jõgeva Ühisgümnaasiumi direktor
20. märts – Spike Lee, USA filmirežissöör ja filminäitleja
4. aprill – Aki Kaurismäki, soome filmirežissöör
5. aprill – Jaan Ross, eesti muusikateadlane
10. aprill – Ülle Kaljuste, eesti näitleja
12. aprill – Ain Roost, Endla teatri direktor
15. aprill – Evelyn Ashford, USA kergejõustiklane
22. aprill – Donald Tusk, Poola peaminister
23. aprill – Patrik Ouředník, tšehhi kirjanik ja tõlkija
27. aprill – Andres Lepik, eesti näitleja ja lavastaja
29. aprill – Daniel Day-Lewis, Suurbritannia filminäitleja
10. mai – Sid Vicious, inglise muusik
17. mai – Peter Høeg, taani kirjanik 
7. juuni – Fred Vargas, prantsuse ajaloolane, arheoloog ja kirjanik
16. juuni – Aleksandra Marinina, vene kirjanik
19. juuni – Anna Lindh, Rootsi poliitik
4. juuli – Rein Lang, eesti meediaärimees ja poliitik
21. juuli – Sulev Keedus, eesti filmilavastaja
9. august – Melanie Griffith, USA filminäitleja
19. august – Márta Sebestyén, ungari laulja
1. september – Gloria Estefan, Kuuba lauljatar 
7. september – Marju Länik, Eesti laulja 
7. september – Jaan Toots, Eesti ettevõtja 
12. september – Rachel Ward, inglise näitleja
8. november – Hardi Volmer, eesti filmilavastaja, kunstnik ja laulja
21. november – Toomas Haldma, eesti majandusküberneetik 	
21. november – Tiina Rebane, eesti tantsija
21. november – Paavo Russak, eesti korvpallur ja treener
29. november – Jean-Philippe Toussaint, Belgia kirjanik ja filmilavastaja
15. detsember – Tõnu Raadik, eesti viiuldaja
20. detsember – Billy Bragg, inglise laulja ja laulukirjutaja
24. detsember – Ḩāmid Karzay, Afganistani poliitik
29. detsember – Toivo Maimets, Eesti bioloog ja poliitik

Surnud 

 14. jaanuar – Humphrey Bogart, USA näitleja
 16. jaanuar – Arturo Toscanini, itaalia dirigent 
 8. veebruar – John von Neumann, matemaatik 
 9. veebruar – Miklós Horthy, Ungari riigimees
 10. veebruar – Laura Ingalls Wilder, USA kirjanik
 16. märts – Constantin Brancusi, rumeenia skulptor
 11. aprill – Freeman Wills Crofts, inglise kirjanik
 2. mai – Joseph McCarthy, USA poliitik
 30. juuni – Ervin Saar, eesti metsavend
 30. juuni – Viktor Olde, eesti metsavend
 7. august – Oliver Hardy, USA näitleja
 21. august – Mait Metsanurk (Eduard Hubel), eesti prosaist, näitekirjanik ja kriitik
 2. september – Lydia Aadre, eesti ooperilaulja
 20. september – Jean Sibelius, soome helilooja
 8. oktoober – Anna Altleis, eesti näitleja
 21. november – Francis Burton Harrison, Ameerika Ühendriikide ja Filipiinide riigitegelane
 9. detsember – Albert Kosenkranius, eesti metsavend
 17. detsember – Dorothy L. Sayers, inglise kirjanik, filoloog, näitekirjanik ja tõlkija

Nobeli auhinnad 
 füüsika – Chen Ning Yang ja Tsung-Dao Lee
 keemia – Alexander Robertus Todd
 meditsiin – Daniel Bovet
 kirjandus – Albert Camus
 rahu – Lester Bowles Pearson

Viited 

1957