joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Vanemast võõrandumise vastane päev

Vanemast võõrandumise vastane päev 25. aprill on päev, millega juhitakse tähelepanu sellele, et lapsevanem hoiaks ja arendaks sidet lapsega ning et üks lapsevanem ei kaugendaks teist vanemat lapsest. Probleemi teadvustamise kuupäevaks on rahvusvaheliselt valitud 25. aprill. Idee võttis 2005. aastal kasutusele kanadalanna Sarvy Emo. Algne kuupäev oli 28. märts, aga muudeti et seda ühitada, Toronto vanemliku võõrandumise eksperdi Richard Warshaki kampaaniaga. 

Esmakordselt korraldati vanemast võõrandumise vastast päeva 25. aprillil 2006. aastal. Sama aasta augustis registreeriti Kanadas Parental Alienation Awareness Organization (PAAO) (Vanemast Võõrandumise Teadvustamise Organisatsioon). 2011. aastal tunnustasid ametlikult 25. aprilli vanemate võõrandumise vastase päevana Bermuda, 17 USA osariiki (New York, Maine, Connecticut, Florida, Indiana, Iowa, Kentucky, Montana, Nebraska, Alabama, Arkansas, Georgia, Maryland, Mississippi, Lääne-Virginia, Indiana, Oklahoma) ja paljud Kanada linnad.
Päeva on korraldatud vähemalt 25 riigis. Soomes näiteks aastast 2012.

Teadaolevalt esimesena käsitles vanemast võõrandumise sündroomi (PAS (parental alienation syndrome)) põhjalikumalt alates 1985. aastast USA laste psühhiaater Richard Alan Gardner (1931-2003). Ta töötas oma teooria välja eranditult erapraksises saadud isiklike tähelepanekute põhjal, mille järgi sündroomi korral tegemist hälbe või isegi haigusega, mille korral laps ilma igasuguse põhjuseta alavääristab ning solvab pidevalt üht vanemat. Selles võib olulist rolli etendada teise vanema mõjutamine, mis on reeglina seotud lapse vaidlusega hooldusõiguse üle. Gardner on kirjutanud enam kui 40 raamatut ja 250 artiklit.

Eestis korraldati esmakordselt Vanemast võõrandumise vastase päeva raames 25. aprillil 2019. a. konverents, mis toimus Riigikogu konverentside saalis. Konverentsi kajastati mitmes meediaväljaandes.

Viited

Välislingid 
 Official website of Parental Alienation Awareness Day
 Bubbles of Love on Parental Alienation Awareness Day Official website of International Bubbles of Love Committee

Tähtpäevad
Perekond
Deyverson

Deyverson Brum Silva Acosta (sündinud 8. mail 1991 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliiga klubis Palmeiras.

Ta alustas karjääri koduosariigi klubis Grêmio Mangaratibense. 2012. aasta liitus ta Portugali klubiga SL Benfica. Hooajal 2012–13 mängis ta klubi reservmeeskonnas Portugali teises liigas ja lõi kaheksa väravat. Benfica esindusmeeskonnas ta debüüti teha ei jõudnudki, sest juba enne järgmise hooaja algust liitus ta teise Portugali kõrgliiga klubiga, Belenenses. 2015. aasta veebruaris suundus ta kuue kuuks laenule Saksamaa kõrgliiga klubisse 1. FC Köln. Ainsa värava Saksamaa kõrgliigas lõi ta 8. märtsil 2015 Eintracht Frankfurti vastu.

2015. aasta juulis sõlmis Deyverson nelja aasta pikkuse lepingu Hispaania kõrgliiga klubiga Levante. Esimese värava Hispaania kõrgliigas lõi ta 23. septembril 2015 mängus Eibari vastu. Deyverson lõi sel hooajal Hispaania kõrgliigas kokku üheksa väravat, kuid ei suutnud sellega päästa klubi viimasest kohast kõrgliiga ja esiliigasse langemisest. Järgmise hooaja veetis ta laenul teises Hispaania kõrgliiga klubis, Deportivo Alavés. Esimese värava klubi särgis lõi ta 10. septembril 2016 mängus Barcelona vastu, tuues Alavésile võõrsilväljakul ajaloolise 2:1 võidu. Kokku lõi ta Hispaania kõrgliigas sel hooajal seitse väravat.

2017. aasta juulis naasis Deyverson kodumaale ja sõlmis Palmeirasega viie aasta pikkuse lepingu. 2018. aasta hooaja eelviimases mängus 25. novembril lõi ta värava Vasco da Gama vastu, tuues Palmeirasele võõrsil 1:0 võidu. Selle võiduga kindlustas Palmeiras enda 10. Brasiilia meistritiitli.

Hooaja 2019–2020 teises pooles mängis ta Palmeirasest laenul olles Hispaania kõrgliiga klubis Getafe ja hooajal 2020–21 taas Deportivo Alavésis.

Saavutused 
Palmeiras
Campeonato Brasileiro Série A: 2018

Viited 

Brasiilia jalgpallurid
1. FC Kölni jalgpallurid
Levante UD jalgpallurid
Deportivo Alavési mängijad
Sociedade Esportiva Palmeirase mängijad
Getafe CF mängijad
Primeira Liga mängijad
Bundesliga mängijad
La Liga mängijad
Sündinud 1991
Max Franz

Max Franz (sündinud 1. septembril 1989 Klagenfurtis) on Austria mäesuusataja.

Tema esimesed maailmameistrivõistlused olid 2013. aastal Schladmingis, kus ta sai kiirlaskumises 23. koha. Kaks aastat hiljem oli ta Beaver Creekis samal alal 19. kohal. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Moritzis sai ta kiirlaskumises juba pronksmedali. 

2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis saavutas kiirlaskumises üheksanda koha, kuid veelgi parem koht tuli ülisuurslaalomis, kus ta sai kuuenda koha.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis ta oma eelmiste mängude tulemusi ületada ei suutnud: kiirlaskumises oli ta 11. ja ülisuurslaalomis 17.

MK-sarjas tegi ta debüüdi 28. novembril 2009 Lake Louise'is. Esimest korda jõudis ta poodiumile seal samas 24. novembril 2012 kiirlaskumises. Esimese etapivõidu sai ta 17. detsembril 2016 Itaalias Val Gardenas ning seda samuti kiirlaskumises.

Tema nõbu on Austria endine mäesuustaja Werner Franz.

Saavutused

Maailmameistrivõistlustel 
 2017  Sankt Moritzis
 pronksmedal kiirlaskumises

Maailma karikavõistlustel 
Max Franz on osalenud (seisuga 3. detsember 2018) 119 MK-etapil ja jõudnud poodiumile üheksal korral, millest kolmel korral kõige kõrgemale astmele.

Maailma karikavõistluste etapivõidud

Välislingid 

 Ametlik koduleht
 Max Franz FIS-i lehel
 Max Franz lehel ski-db.com

Austria mäesuusatajad
Sündinud 1989
Kirikuisa

Kirikuisa (vanakreeka keeles πατὴρ ἐκκλησιάστικος patḗr ekklēsiástikos, ladina keeles pater ecclesiae) all mõistetakse 1.–8. sajandil, st hilisantiigi perioodil elanud kristlikku autorit, kelle tekstid on oluliselt mõjutanud kristlikku õpetust, kristluse enesemääratlust ning kirikukorraldust. Tavaliselt loetakse kirikuisasid ka pühakuteks.

Ikonograafia 
Ikonograafias kujutatakse kirikuisasid liturgilises rüüs, sageli käsikirjarulli või raamatuga. Lääne-Euroopa kunstis on vahel tavaks kujutada pühapildi kompositsioonis mõnd vihjet kirikuisa pärimuslikule eluloole (näiteks Hieronymus koos lõviga).

Kirikuisad sajandite kaupa

2. sajand 
Aastail 80–150 elanud kirikuisasid nimetatakse ka apostlikeks isadeks:
 Clemens Roomast
 Papias Hierapolisest
 Ignatios Antiookiast
 Polykarpos Smyrnast

Apologeedid:
 Aristides Ateenast
 Justinus Märter
 Athenagoras Ateenast
 Ireneus Lyonist
 Meliton Sardesest

3. sajand 
 Origenes (ei loeta pühakuks)
 Tertullianus (tunnistati hereetiliseks)
 Clemens Aleksandriast
 Cyprianus Kartaagost
 Hippolytus Roomast
 Marcus Minucius Felix
 Dionysios Aleksandriast

4. sajand 
 Eusebius Caesareast
 Athanasios Aleksandriast
 Kyrillos Jeruusalemmast
 Basilios Caesareast
 Gregorios Nazianzist
 Gregorios Nyssast
 Efraim Süürlane
 Afrat
 Johannes Chrysostomos
 Hilarius Poitiers'st
 Ambrosius Milaanost
 Hieronymus
 Augustinus Hippost
 Nemesius Emesast
 Arnobius Vanem
 Lactantius
 Marius Victorinus
 Macrobius Ambrosius Theodosius
 Zenon Veronast
 Iulius Firmicus Maternus

5. sajand 
 Benedictus Nursiast
 Salvianus Marseille'st
 Martianus Capella
 Kyrillos Aleksandriast
 Leo Suur

6. sajand 
 Gregorius Suur
 Pseudo-Dionysius Areopagita

7. sajand 
 Maximus Usutunnistaja
 Isidorus Sevillast

8. sajand 
 Johannes Damaskusest

Õigeusu kirik loeb kirikuisadeks ka järgnevad autorid hilisemast ajast:
 Photius
 Simeon Uusteoloog
 Gregorios Palamas
 Markus Efesosest

Vaata ka 
 Patroloogia
 Patristika
 Kiriku doktor
 Apologeedid
 Apostlikud isad

 
Kristlus
Kristlik ikonograafia
Jevgeni Velihhov

Jevgeni Pavlovitš Velihhov (vene Евге́ний Па́влович Ве́лихов, sündinud 2. veebruaril 1935 Moskvas) on Vene füüsik, pedagoog ja ühiskonnategelane. 

Alates 1961. aastast töötab ta I. V. Kurtšatovi nimelises Aatomienergia Instituudis. Aastal 1972 asutas ta Moskva Füüsika-Tehnika Instituudi juures aerofüüsika ja kosmoseuuringute kateedri, mida juhib siiani.

Aastal 1975 asus ta juhtima NSV Liidu termotuumareaktorite väljatöötamise programmi. Ta osales Tšornobõli avarii tagajärgede likvideerimisel.

Ta on füüsika-matemaatika doktor (1964) ja NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik (1974). 

Ta on olnud NSV Liidu Teaduste Akadeemia ja Venemaa Teaduste Akadeemia asepresident (1978–1991 ja 1991–1996) ning Venemaa juhtiva tuumafüüsikakeskuse Kurtšatovi Instituudi direktor ja president (1992–2015), alates 2015. aastast aupresident. 

Aastal 1986 kandideeris ta NSV Liidu TA presidendiks, kuid kaotas Guri Martšukile.

Ühiskondlik-poliitiline tegevus 
 1970–1978 ÜLKNÜ KK liige, noorte teadlaste nõukogu esimees
 1971–1991 NLKP liige, jäi selleks kuni partei likvideerimiseni
 1989–1990 NLKP Keskkomitee liige
 1980–1985 Vene NFSV Ülemnõukogu ja 1984–1989 NSV Liidu Ülemnõukogu liige
 2012. aastal oli ta Vladimir Putini usaldusisik Venemaa presidendivalimistel

Autasud ja preemiad 

 Tööpunalipu orden (1975)
 kolm Lenini ordenit (1971, 1981 ja 1985)
 NSV Liidu riiklik preemia (1977)
 Lenini preemia (1984)
 sotsialistliku töö kangelane (1985) 
 Mehisuse orden (1997)
 Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia (2002)
 ordeni Teenete eest Isamaa ees kõigi nelja järgu kavaler (2000, 2005, 2010 ja 2015)
 Sõpruse orden (2012) 
 Venemaa Föderatsiooni töökangelane (2020) — eriliste tööalaste teenete eest riigi ja rahva ees . 

Venemaa füüsikud
Sündinud 1935
Jarl Magnus Riiber

Jarl Magnus Riiber (sündinud 15. oktoobril 1997 Oslos) on Norra kahevõistleja.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta suure mäe meeskonnavõistlusel hõbemedali. Nii suure mäe kui ka normaalmäe individuaalvõistusel pidi ta leppima neljanda kohaga.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis tuli ta noormaalmäel ja võistkonnavõistluses maailmameistriks ning võitis sprindivõistluses koos Jan Schmidiga hõbemedali.

MK-sarjas tegi ta debüüdi 6. detsembril 2014 Lillehammeris. Esimest korda jõudis ta poodiumile juba kuu aega hiljem, kui oli 16. jaanuaril 2015 Seefeldis kolmas. Esimese etapivõidu sai ta 6. veebruaril 2016 Oslos.

Saavutused

Olümpiamängudel 
 2018  Pyeongchangis
  hõbemedal suure mäe meeskonnavõistlusel

Maailmameistrivõistlustel 
 2019  Seefeldis
  maailmameister normaalmäel
  maailmameister normaalmäe meeskonnavõistluses
  hõbemedal suure mäe sprindivõistluses

Juunioride maailmameistrivõistlustel 
 2014  Val di Fiemmes
  pronksmedal võistkonnavõistluses
 2015  Almatõs
  maailmameister normaalmäel + 5 km distantsil
  maailmameister normaalmäel + 10 km distantsil
  pronksmedal võistkonnavõistluses

Maailma karikavõistlustel 
Jarl Magnus Riiber on osalenud 48 maailma karika etapil (seisuga 14. veebruar 2019) ja jõudnud poodiumile 22 korral, millest 11 korral kõige kõrgemale astmele.

Maailma karikavõistluste etappide võidud

Välislingid 
 Jarl Magnus Riiber FIS-i lehel
 "Kahevõistluse uus ja noor kuningas on tulnud. Et jääda". Postimees Sport. 6. detsember 2018.

Norra kahevõistlejad
Sündinud 1997
Kalju Paal

Kalju Paal (25. november 1932 Joosu, Võrumaa – 21. aprill 2010) oli Eesti majandijuht.

Ta lõpetas Joosu Mittetäieliku Keskkooli ning 1957. aastal Väimela zoo-veterinaariatehnikumi veterinaarvelskri eriala. 1957. aastast töötas kolhoosis "Oktoobri Võit" zootehnikuna, 1958. aastast "Järve" kolhoosis. 1969. aastal sai ta Võru rajooni "Tõusva Koidu" kolhoosi esimeheks. 1970. aastal, pärast "Tõusva Koidu" kolhoosi ja Võhandu kolhoosi ühinemist sai temast Võhandu kolhoosi esimees.

Ta oli EKE Vabariikliku Nõukogu liige ja Eesti NSV Kolhooside Nõukogu liige.

Ta on maetud Põlva kalmistule.

Tunnustused
1976, 1981 Vabariigi suurte saakide meister
1984 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja

Viited

Eesti põllumajandustegelased
Eesti NSV kolhoosiesimehed
Eesti NSV teenelised põllumajandustöötajad
Põlva kalmistule maetud
Sündinud 1932
Surnud 2010
Harald Joost

Harald Joost (17. november 1928 – 23. juuni 2005) oli Eesti majandijuht.

Ta oli Jõgeva rajooni Sadala kolhoosi esimees.

Ta oli ka Eesti NSV Ülemkohtu rahvakaasistuja.

Ta on maetud Torma kalmistule.

Tunnustused
1987 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja

Viited

Eesti NSV kolhoosiesimehed
Eesti NSV teenelised põllumajandustöötajad
Torma kalmistule maetud
Sündinud 1928
Surnud 2005
T1 kaubanduskeskus

T1 kaubanduskeskus (ka T1 Mall of Tallinn) on 2018. aasta novembris Tallinnas Ülemistel, Peterburi tee 2 avatud kaubanduskeskus. T1 paikneb Ülemiste ja Sikupilli kaubanduskeskuste vahel, nende vahetus läheduses.

Hoone katusel on merepinnast 120 meetri kõrgusele ulatuv T1 vaateratas.

Kaubanduskeskuse turunduses on rõhutatud keskusega Eestisse jõudnud uute kaubamärkide arvukust: ligi 60 seas on parfümeeria- ja kosmeetikakaubamaja Douglas, rõivapoed Piazza Italia, Dixie, Intimissimi, Calzedonia, Brums ja Yamamay, Eesti rõivatootja Baltika uus poekett Verenni, aksessuaaribränd Mandarina Duck, kodukaupade ketid Miniso, Debenhams jt.

Neljakorruselise keskuse pindala on ligikaudu 80 000 m², millest 55 000 m² on ostupind. Selles asub peaaegu 150 kauplust ja teeninduspunkti, üle 30 toitlustuskoha ning tänavatoidualad.

Ajalugu 

Keskuse rajas AS Pro Kapital Grupp, investeeringu maht oli 70 miljonit eurot. Ehitamist alustati 2015, hoone ehitas AS Merko Eesti Ehitus.

Kaubanduskeskuse omanikfirmal AS Tallinna Moekombinaat tekkisid üsna pea rahalised raskused ja 2020. aastal läks firma saneerimisele. 2. juunil 2021 läks AS Tallinna Moekombinaat Harju maakohtu otsusega pankrotti ja AS Pro Kapital Grupp kaotas kontrolli tütarettevõtte üle. 28. juunil 2021 pani pankrotihaldur T1 kaubanduskeskuse enampakkumisele alghinnaga 85 miljonit eurot. Keskust püüti müüa ka 65-miljonilise alghinnaga, kuid ostja leiti lõpuks kolmandal katsel ja 55-miljonilise alghinnaga.

Keskuse uus omanik teatas plaanist investeerida 16 miljonit eurot ning uuendada keskuse välisilmet ja avada raudteepoolsel küljel lisasissepääs.

Vaata ka
Ülemiste keskus

Viited

Välislingid
www.T1Tallinn.com — ametlik koduleht
Hoone nr.120648468 ehr.ee
https://novarc.ee/projekt/peterburi-tee-kaubanduskeskus/
T1 kaasas ehituseks 65 miljont

Artiklid
 Pro Kapital laenas T1 kaubanduskeskuse ehitamiseks 65 miljonit BNS/Postimees, 21.11.2016

 Kristel Härma T1 kaubanduskeskus surub end jõuga turule Äripäev, 13. märts 2017

 Lennart Käämer Kaubamajade uus ajastu algas kokkupõrkega Äripäev, 10. juuli 2018
 T1 kaubanduskeskuse valmimine võib edasi lükkuda TV3, 17. september 2018
 Kaubanduskeskus T1 avatakse 8. novembril ERR, 02.10.2018
 Siim Männik PILDID: T1 keskus on avatud, aga heal juhul poolvalmis Geenius, 9. november 2018

 "Harju maakohus algatas T1 omaniku saneerimismenetluse" ERR, 3. aprill 2020
 "Võlgades T1 plaanib keskusesse büroopindade lisamist" ERR, 8. mai 2020
 T1 emafirma vaidlustab saneerimismenetluse lõpetamise ERR, 17.08.2020
 Pro Kapital Grupp: AS Tallinna Moekombinaat vaidlustab Maakohtu määruse saneerimiskava osas Adaur, 18.08.2020

 T1 kaubanduskeskuse omanik viib saneerimisvaidluse riigikohtusse ERR, 15.02.2021

Tallinna kaubanduskeskused
Tallinna ettevõtted
2018. aasta Eestis
Stanislav Gorkovenko

Stanislav Gorkovenko (vene keeles Станислав Константинович Горковенко; 30. jaanuar 1938 Bakuu – 26. november 2018 Peterburi) oli Venemaa dirigent, kauaaegne Peterburi Solovjov-Sedoi nimelise Sümfooniaorkestri peadirigent.

Ta lõpetas Bakuu konservatooriumi koorijuhina ja Leningradi konservatooriumi orkestrijuhina. 

Aastatel 1967–1978 juhatas ta Leningradi Music-Halli orkestrit ja Leningradi Muusikalise Komöödiateatri orkestrit. Alates 1978. aastast oli ta Solovjov-Sedoi nimelise Sümfooniaorkestri (praegu Peterburi Kuberneri Sümfooniaorkester) peadirigent ning tegi koostööd ka Leningradi Filharmoonia orkestriga. 

Tema dirigeerimisel on välja antud 75 vinüülplaati ja üle 50 CD-plaadi nii balleti- kui ka sümfoonilise muusikaga.

Filmistuudio Lenfilm ja plaadifirma Meloodia jaoks osales ta enam kui 60 filmi loomisel. Heliloojana kirjutas ta romansse ja lasteoopereid. 

10. oktoobril 2018 esines Peterburi Kuberneri Sümfooniaorkester S. Gorkovenko juhatusel Tallinnas Vene Kultuurikeskuses kontserdiga "Armsaks saanud kinomuusika".

Tunnustus 

 Vene NFSV teeneline kunstnik (1977)
 Vene NFSV rahvakunstnik (1986)
 Au orden (2008)

Viited

Venemaa dirigendid
Sündinud 1938
Surnud 2018
Matsalu loodusfilmide festival

Matsalu loodusfilmide festival (lühend MAFF) on Eestis toimuv rahvusvaheline loodusfilmide festival. Festivali korraldab MTÜ Matsalu Loodusfilmide Festival. Festivali direktor on Silvia Lotman. Festival on nimetatud lähedal asuva Matsalu rahvuspargi järgi.

Esimene festival toimus 2.-5. oktoobrini 2003 Lihulas.

Viited

Välislingid
Koduleht

Eesti filmifestivalid
Peeter Meriläinen

Peeter Meriläinen (20. detsember 1929 – 28. juuni 2009 Pisisaare) oli eesti põllumajandustegelane ja majandijuht.

1964. aastal lõpetas ta kaugõppes Olustvere Sovhoostehnikumi.

1950. aastate alguses oli ta Otepää rajooni põllumajandusosakonna juhataja. 1953. aastast Otepää rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu liige.

1954. aastast oli ta Põltsamaa rajooni "Punalipu" kolhoosi esimees, hiljem pikaaegne Jõgeva rajooni Pajusi kolhoosi esimees.

Tunnustused
1989 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja

Viited

Välislingid
Haud Põltsamaa uuel kalmistul

Eesti põllumajandustegelased
Eesti NSV kolhoosiesimehed
Eesti NSV teenelised põllumajandustöötajad
Põltsamaa kalmistule maetud
Sündinud 1929
Surnud 2009
Illar Viller

Illaг Viller (sündinud 3. augustil 1931 Virumaal) on eesti põllumajandustegelane ja majandijuht.

Ta oli Haapsalu rajooni K. J. Vorošilovi nimelise kolhoosi esimees, hiljem Matsalu kolhoosi, 1977. aastast Karuse kolhoosi esimees.

Aastatel 1993–1996 oli ta Lihula vallavolikogu liige.

Tunnustused
1983 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja

Viited

Eesti põllumajandustegelased
Eesti NSV kolhoosiesimehed
Eesti NSV teenelised põllumajandustöötajad
Sündinud 1931
Eesti Orienteerumisliidu teenetemärk

Eesti Orienteerumisliidu teenetemärk on Eesti Orienteerumisliidu väljaantav teenetemärk. Teenetemärgiga tunnustatakse isikuid, kellel on väärilisi teeneid Eesti Orienteerumisliidu põhikirjaliste eesmärkide elluviimisel või tähelepanuväärseid saavutusi orienteerumisspordi arendamisel Eestis ja mujal maailmas.

Teenetemärk asutati 2017. aastal. Teenetemärgi andmise otsustab Eesti Orienteerumisliidu juhatus.

Eesti Orienteerumisliidu teenetemärk nr 1 pühendati kõigile meie seast lahkunud orienteerumisspordi edendajatele ja kingiti Eesti Spordimuuseumile. 2017. aastal anti erandina välja 3 teenetemärki, üldjuhul antakse aastas välja üks teenetemärk.

Eesti Orienteerumisliidu teenetemärgi laureaadid
2017 Arne Kivistik, Heino Mardiste, Tõnu Raid
2018 Nikolai Järveoja
2019 Sixten Sild
2020 Toivo Saue
2021 Mati Poom

Viited

Eesti teenetemärgid
Eesti orienteerumine
Tõnis Vilu

Tõnis Vilu (sündinud 14. mail 1988) on eesti luuletaja.

Teosed 

 "Oh seda päikest" (Värske Rõhk, 2013)
 "Ilma" (Tuum, 2014)
 "Igavene kevad" (Tuum, 2015)
 "Kink psühholoogile" (Eesti Keele Sihtasutus, 2016)
 "Libavere" (Häämaa, 2018)
"Tundekasvatus" (Häämaa, 2020)
"Kõik linnud valgusele" (Kultuurileht, 2022)

Tunnustus 

 2017 Gustav Suitsu luulepreemia ("Kink psühholoogile")
2021 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Tundekasvatus")

Viited 

Eesti kirjanikud
Eesti luuletajad
Sündinud 1988
Istoprocent

Kris Kärner, esinejanimega Istoprocent, (sündinud 21. novembril 1996) on Eesti veebikoomik Twitch'is.

2020. aasta aprilli seisuga on tal kahe kanali peale kokku 9,230,776‬ vaatamist ja 58,100‬ tellijat.

2020. aasta aprilli seisuga on tal Twitchis jälgijaid kokku 64,873 

Suurema tuntuse saavutas ta detsembris 2014, kui teda esitleti telesaates "Seitsmesed uudised" Jan Uuspõllu teisikuna. Teles on ta veel esinenud klipiga "SAI" aastavahetuse meelelahutusprogrammis "Rahva Tujurikkuja 2014". Seda klippi on Youtube'is vaadatud üle 300 000 korra.

Kärner alustas oma Youtube'i karjääri 27. detsembril 2011, kui ta laadis üles video "Dirt 3 (Istoprocenti algus)", mis on ka praeguseni tema vaadatuim video. 2012. suvel, pärast 2000 tellija saavutamist, lahkus ta internetist.

2017. aasta juunis naasnult hakkas ta otseülekande platvormil Twitch tegema otseülekandeid videomängudest ning teisi arvustama. Paari kuuga saavutas püsiva jälgijaskonna ning hakkas Twitchis täiskohaga tööle. Kuid pärast mitut reeglite rikkumist Twitchis ta kanal suleti ning ta oli sunnitud liikuma Youtube LIVE-i, mis pakub Twitchiga sarnast funktsiooni, kuid on vähem reguleeritud.

2017. aasta septembris mindi koos teiste youtube kuulsustega OhmyRemi, HDTanel ning Artur gamescomile Saksamaale, ühtlasi saavutas selle tripiga ta uuesti populaarsuse kuid poole tee peal Poolas hotellis, sai ta teada et on Twitchist keelatud ning liikus üle Youtube.

12. aprill 2019 naasis ta otseülekande platvormile Twitch.

Ta lõpetas 2016. aastal Tartu Tamme Gümnaasiumi.

2017. aastal nimetati ta Eesti sotsiaalmeedia auhindade galal Playnupp aasta streamer'iks. 

29. novembril 2018 võitis ta Eesti Päevalehe "Eesti mõjukate 2018" edetabelis noorte mõjutajate kategoorias 3. koha.

Viited 

Youtube'i-kuulsused
Sündinud 1996
Dušan Tadić

Dušan Tadić (serbia kirillitsas Душан Тадић; sündinud 20. novembril 1988 Bačka Topolas) on Serbia jalgpallur, kes mängib ründajana Hollandi kõrgliiga klubis Amsterdami Ajax ja Serbia jalgpallikoondises.

2016. aastal valiti ta Serbia aasta jalgpalluriks.

Klubikarjäär 
Tadić alustas profikarjääri 2006. aastal kodumaa klubis Vojvodina. 2010. aastal suundus ta 1,23 miljoni euro eest Hollandi kõrgliiga klubisse Groningen. Hooajal 2010–11 lõi ta Hollandi kõrgliigas seitse väravat ja andis 22 resultatiivset söötu. Sel hooajal andis Euroopa tippliigades enam resultatiivseid sööte ainult Mesut Özil (26) ja Lionel Messi (25). 2012. aastal liitus ta teise Hollandi kõrgliiga klubiga – FC Twente –, kus mängis samuti kaks hooaega. Hollandi kõrgliiga hooajal 2013–14 oli klubi suurim väravakütt 16 väravaga ning 14 resultatiivse sööduga liiga parim.

2014. aasta juulis sõlmis ta nelja aasta pikkuse lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Southampton. Debüüdi Premier League'is tegi ta hooaja esimeses mängus 17. augustil Liverpooli vastu, kellele kaotati 1:2. Tadić andis väravasöödu Nathaniel Clyne'ile, kes lõi Southamptoni ainsa värava mängus. Esimese värava klubi meeskonnas lõi ta 23. septembril penaltist liiga karikamängus Arsenali vastu. Esimese värava Inglise liigas lõi ta 18. oktoobril 8:0 võidumängus Sunderlandi vastu. Lisaks andis ta selles mängus neli resultatiivset väravasöötu, jagades sellega Premier League'i rekordit. 1. mail 2016 andis ta 4:2 võidumängus Manchester City vastu kolm resultatiivset söötu, saades sellega alles neljandaks mängijaks, kes on enam kui ühes Premier League'i mängus andnud kolm või enam väravasöötu.

2018. aasta juunis liitus ta Amsterdami Ajaxiga. Hooajal 2018–19 lõi ta liigas 28 väravat, millega jagas PSV Eindhoveni mängija Luuk de Jongi liiga hooaja suurima väravaküti tiitlit. Samal hooajal tuli ta Ajaxiga Hollandi meistriks.

Koondisekarjäär 
Tadić kuulus 2008. aasta suveolümpiamängudel Serbia olümpiakoondisse.
 
Ta tegi Serbia rahvuskoondises debüüdi 2008. aastal, kuid regulaarselt hakkas ta koondises mängima 2012. aastal. Esimese värava lõi ta koondisesärgis 11. septembril 2012 MM-i valikmängus Walesi vastu.

Ta kuulus Serbia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Saavutused 
Ajax
Eredivisie (1): 2018–19
KNVB beker (1): 2018–19
Johan Cruijff Schaal (1): 2019

Viited

Välislingid 

Serbia jalgpallurid
FC Groningeni mängijad
FC Twente jalgpallurid
Southampton FC mängijad
Amsterdami Ajaxi mängijad
Premier League'i mängijad
Sündinud 1988
Söömise ja joomise elamistoiming

Söömine ja joomine on elutähtsad toimingud ning nendele kulub suur osa päevast. Samuti tuleb toitu ja jooki hankida ja valmistada. Teatud juhtudel kasvatatakse seda ise, kuid peamiselt valitakse toit ja jook poest. Peamiselt tegelevad toidu ja joogi valmistamise ja hankimisega naised, kuid aina enam on ka meeste osakaal suurenema hakanud. Palju on tegureid, mis võivad mõjutada seda elamistoimingut ning inimeste reageeringut toidule ja joogile.

Bioloogilised tegurid 
Söömise ja joomise bioloogiline põhjus on toitainete hankimine. Eluspüsimiseks vajavad inimesed energiaallikat, mida keha omandab selle elamistoimingu käigus. Toitainete kogus sõltub organismi suurusest ja vanusest. (Roper jt 1999)

Psühholoogilised tegurid 
Söömisel ja joomisel on psühholoogiline mõõde. Maitsekalt serveeritud toitu nähes tekivad meeldivad emotsioonid ja vastupidi. Inimese emotsionaalne seisund (nt stress, ärevus, rõõm) võib mõjutada toidu/joogi tarbimise suurenemist või vähenemist. Pikema ajaperioodi vältel võivad need viidata tõsisemale emotsionaalsele häirele, millest on tingitud mitmed haigused, nagu anoreksia, buliimia ja alkoholisõltuvus. (Roper jt 1999)

Sotsiokultuurilised tegurid  
Toidul võib olla inimestevahelistes suhetes, kultuuri ja kommete õppimisel suur sotsiaalne tähtsus. Söömine annab võimaluse õppida toidu serveerimist ja pidada sotsiaalseid sündmusi, mille kaudu saab näidata viisakust ja sõbralikkust. Enamikus ühiskondades on söömine ja joomine osa perekondlikust tseremooniatest. Välja on kujunenud ühiskonnad, kus on kindlad söömiskombed ja täpsed reeglid toidu serveerimisel ja tarbimisel. Igal inimesel arenevad välja kindlad tõekspidamised ja hoiakud, mis sõltuvad ühiskonnast ja kultuurist, kus elatakse. (Roper jt 1999)

Keskkonnategurid 
Keskkonnategurid võivad mõjutada toiduvalikut, mis sõltuvad näiteks geograafilisest asetusest, ümbritseva maapinna viljakusest, kliimast ja sademetest ning kohalikult kasvatatava toidu hulgast. Arenenud riigid pole niivõrd sõltuvad kohalikust toodangust, sest neis toimib tõhus ekspordi- ja impordivõrk, kuid ⅔ maailmast on sõltuvad omakasvatatud toidust. 
Olulisel kohal on ka toidu konserveerimine, sügavkülmutamine ja muul viisil säilitamine. Säilitamist mõjutavad lisaks ka kahjurid, kes ainult ei hävita varusid, vaid ka saastavad, tehes võimalikuks toidumürgistuse tekkimise. Toidust olulisem on vesi, mille puhtad mageveevarud on maailmas vähenemas. Söömist ja joomist mõjutab lisaks keskkonna miljöö, kus neid tegevusi tehakse. (Roper jt 1999)

Poliitilis-majanduslikud tegurid 
Pool maailma rahvastikust on näljas, kuna toit pole kõikidele kättesaadav. Maailmas valitseb suur toidupuudus ning sellel on mitmeid põhjusi, näiteks maapinna viljatus, halb seeme, ebapiisavad külvikorrad, maapinna erosioon, poliitiline režiim ja loodusõnnetused. (Roper jt 1999)

Allikad 
 Roper, N., Logan, W. W., Tierney, A. J.. Õenduse alused. Tartu: AS Elmatar. 1999.
Villu Veski kvartett

Villu Veski kvartett on 1985 Villu Veski asutatud ansambel.

Koosseis:
Villu Veski – saksofonid;
Sven Kullerkupp – klahvpillid;
Toivo Unt – kontrabass;
Karl-Johan Kullerkupp – trummid.

Viited

Eesti ansamblid
Midagi juhtub

"Kuch Kuch Hota Hai" (inglise keeles "Something... Something Happens") on India ja Ühendkuningriigi 16. oktoobril 1998 avaldatud hindikeelne romantiline draamafilm. Selle stsenarist ja režissöör on Karan Johar.

Osatäitjad
 Shahrukh Khan - Rahul Khanna
 Kajol - Anjali Sharma
 Rani Mukerji - Tina Malhotra
 Salman Khan - Aman Mehra
 Farida Jalal - proua Khanna Rahuli ema
 Reema Lagoo - proua Sharma, Anjali ema
 Himani Shivpuri - Rifat Bi
 Johnny Lever - Almeida
 Anupam Kher - Tinase isa Malhotra direktor
 Archana Puran Singh - proua Briganza
 Sana Saeed - Anjali Khanna
 Parzaan Dastur - vaikne Sardarj
 Neelam - Ta mängis ennast (eriline esitus)

Välislingid

1998. aasta filmid
Göhrde

Göhrde on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Valla pindala on 40,71 km². 31. detsembril 2017 elas seal 593 inimest.

Vald sai nime Göhrde riigimetsa järgi, mille pindala on umbes 75 km², tuntud oma tammede, pöökide ja ulukikaitsealade poolest. Metsas asuv jahimaja ehitati 1689. aastal ja taastati Hannoveri kuninga Ernst Augusti poolt. Ajaloo jaoks on see teada Gohrde põhiseaduse tõttu, mis avaldati siin 1719. aastal.

See on tähelepanuväärne ka Göhrde lahingu poolest 16. septembril 1813 Kuuenda koalitsiooni sõjas, milles liitlasväed Wallmodeni juhtimisel võitsid Pécheux' juhitavat Prantsuse väge.

Viited 

Alam-Saksi vallad
Lüchow-Dannenbergi kreis
Grzegorz Krychowiak

Grzegorz Krychowiak (sündinud 29. jaanuaril 1990 Gryfices) on Poola jalgpallur, kes mängib Venemaa kõrgliiga klubis FK Krasnodar ja Poola jalgpallikoondises kaitsva poolkaitsjana.

Klubikarjäär 
Krychowiak alustas klubikarjääri Prantsusmaa klubides. 2008. aastal tegi ta debüüdi Prantsusmaa tugevuselt kolmanda liiga klubi Stade de Reimsi esindusmeeskonnas. Ta jõudis kiiresti klubi põhimeeskonda ja aitas klubil järgmiseks hooajaks tõusta Prantsusmaa esiliigasse Ligue 2. Hooajal 2010–11 saadi esiliigas kümnes koht ja Krychowiak valiti fännide poolt klubi hooaja parimaks mängijaks. Hooajal 2011–12 pääses ta kaks korda Bordeaux' Girondinsi meeskonnas väljakule Prantsusmaa kõrgliigas, kuid põhiosa hooajast veetis ta laenul esiliiga klubis Nantes. 2012. aasta juunis sõlmis ta lepingu Reimsiga, mis oli jõudnud kõrgliigasse.

2014. aasta juulis liitus ta 4,5 miljoni euro eest Hispaania kõrgliiga klubiga Sevilla. Debüüdi Sevilla meeskonnas tegi ta 12. augustil UEFA superkarikamängus Madridi Reali vastu. Hooaegadel 2014–15 ja 2015–16 tuli ta klubiga UEFA Euroopa Liiga võitjaks. Hooajal 2015–16 valiti ta Hispaania kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2016. aasta juulis suundus ta tagasi Prantsusmaale, liitudes Paris Saint-Germainiga. Regulaarseks mängumeheks ta hooajal 2016–2017 PSG-s ei saanud, pääsedes Prantsusmaa kõrgliigas väljakule 11 korral.

Hooaja 2017–2018 veetis ta laenul Inglismaa kõrgliiga klubis West Bromwich Albion. Krychowiak pääses sel hooajal Inglismaa kõrgliigas väljakule 28 korral, kuid ühtegi väravat ei löönud. West Bromwich Albion lõpetas hooaja 20. kohaga ja langes esiliigasse.

2018. aasta juulis liitus ta laenulepingu alusel Venemaa kõrgliiga klubiga Moskva Lokomotiv. 2019. aasta juulis sõlmis ta klubiga püsilepingu.

2021. aasta augustis siirdus ta Krasnodari, kellega sõlmis ta kolmeaastase lepingu.

Koondisekarjäär 
Debüüdi Poola rahvuskoondises tegi ta 14. detsembril 2008 sõprusmängus Serbia vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 14. novembril 2014 EM-i valikmängus Gruusia vastu.

2018. aasta maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus lõi ta värava Senegali vastu.

Samuti kuulus ta Poola koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused 
Sevilla
UEFA Euroopa Liiga: 2014–15, 2015–16
Moskva Lokomotiv
Venemaa karikas: 2018–19, 2020–21
Venemaa superkarikas: 2019

Viited

Välislingid 

Poola jalgpallurid
Bordeaux' Girondinsi jalgpallurid
Stade de Reimsi mängijad
FC Nantes'i jalgpallurid
Sevilla FC mängijad
Paris Saint-Germaini jalgpallurid
West Bromwich Albion FC mängijad
Moskva Lokomotivi mängijad
FK Krasnodari mängijad
Ligue 1 mängijad
La Liga mängijad
Premier League'i mängijad
Sündinud 1990
Andmepüük

Andmepüük ehk kalastamisrünne (ingl phishing) on internetipettus, kus kasutajatelt püütakse välja petta isiklikke või tundlikke andmeid.

Sageli sisaldab välja petetud informatsioon näiteks kasutajanimesid, paroole ja krediitkaardiandmeid. Tavaliselt tehakse sellist pettust e-kirja või kiirsuhtluse kaudu. Ründaja saadab kasutajale usaldusväärsena näiva e-kirja, mis sisaldab sellise õngitsuslehe linki, mille veebileht on välimuselt ametliku veebilehega sarnane. Näiteks võib see õngitsusleht sisaldada välimuselt inimesele igapäevaselt kasutatavat panka. Seejärel meelitab ründaja kasutajat oma isiklikke andmeid avaldama. Kasutajale antakse võimalus sellel leheküljel sisse logida. Pärast andmete sisestamist ja sisselogimise nupule vajutamist salvestuvad sisselogimisandmed ja ründaja saab juurdepääsu inimese pangakontole. Nii saab ründaja vajaliku kasutaja isikliku info õngitsuslehel salvestunud sisselogimisandmetest.

Andmepüük on üks manipuleerimisründe (ingl social engineering) võtteid, kus kasutajat üritatakse petta, kasutades ära tema inimlikke nõrkusi. Üks manipuleerimisviis on hirmutamine, kus petturid võivad isikut ähvardada selleks, et isiklikku informatsiooni saada. Üheks ähvarduse viisiks võib olla konto blokeerimine, kui õngitsuslehele ühe nädala jooksul sisse ei logita. Pettur paneb kasutaja olukorda, kus talle lisatakse e-kirja kaudu õngitsusleht ja avaldatakse survet ka personaalse informatsiooni andmiseks.

Andmepüügi liigid

Suunatud kalastusrünne 
Suunatud kalastusrünne (ingl spear phishing) on võltsitud meiliga rünne, mille eesmärk on rünnata konkreetset isikut või organisatsiooni. Suunatud kalastusründe korral kasutatakse organisatsiooni ründamisel selle enda veebilehekülge. Tehakse nii, et e-kirja näivaks saatjaks oleks keegi kasutajale tuttav isik organisatsioonist. Kuna kasutaja tunneb isikut, siis usaldab ta suurema tõenäosusega e-kirja sisu.

Kloonitud andmepüük 
Kloonitud andmepüük (ingl clone phishing) on rünne, kus ründaja teeb olemasolevast e-kirjast peaaegu identse variandi. Selline e-kiri sisaldab peaaegu samasuguse nimega saatjat ja sellega seotud sisu. E-kirja sisus olevad lingid on samas ära muudetud ja sisaldavad tõenäoliselt midagi pahatahtlikku.

Vaalapüük 
Vaalapüük (ingl whaling) on andmepüük, kus rünnatakse spetsiaalselt suurte organisatsioonide juhte. Tahetakse ligi saada konfidentsiaalsele infole ja selleks üritatakse petta ettevõtte juhatuses olevaid isikuid. Vaalapüügi korral kasutatakse samuti võltsitud e-kirja ja veebisaiti selleks, et konfidentsiaalset informatsiooni kätte saada.

Andmepüügi eest kaitsmine 
Selleks, et ennast andmepüügi eest kaitsta, tuleks veebi sirvida mõistlikult. E-kirja avamisel tuleks vaadata saatja e-posti aadressi. Ettevaatlik tuleks olla e-kirjas olevatele linkidele klikkimisel ja manuses olevate failide avamisel, isegi kui e-kiri tundub olevat usaldusväärselt allikalt. Samuti tuleks hoiduda e-kirjadest, mis paluvad konfidentsiaalset infot. Veel peaks olema ettevaatlik lühendatud linkide eest, sest nende linkide sihtkohta pole algselt näha ja ründaja võib kasutaja suunata õngitsuslehele.

Viited 

Internetipettused
Vambola küla

Vambola (kirillitsas Вамболы) on küla Mariinski rajoonis Tomski oblastis. 

Küla asutati 1907.–1908. aastal.  

Külas on mälestusmärk Teises maailmasõjas langenud külameestele. Sellel on kokku 29 nime, millest üks on vene nimi. Langenute nimekiri on originaalis kirillitsas.   

 Ebruk, A.   
 Geide, V.   
 Gutman, A.   
 Jaksen, G.   
 Kokk, A.   
 Kokk, K.  
 Landman, E. J.   
 Langund, K.   
 Langemets, J.  
 Limberg, P.   
 Putukas, E.  
 Puuk, A.   
 Sild, G.   
 Teino, G.   
 Teino, K.   
 Tiik, A.   
 Udeküll, A.   
 Uusküll, A.   
 Valk, J.  
 Vebus, H.  
 Velpler, A.   
 Velpler, A.   
 Veltmander, E.   
 Vikman, O.   
 Vikman, K.  
 Скоробогатов, И.И.  

Väliseesti külad
Tomski oblast
Klipplaat

Klipplaat on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Dr Beyers Naudé vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Klipplaati elanikest värvilisi 61,3%, mustanahalisi aafriklasi 36,7%, valgeid 1,1%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,6%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 67,7% inimesi, koosa keelt 27,3%, inglise keelt 2,5% ja teisi keeli 2,5%.,

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Steytlerville

Steytlerville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Dr Beyers Naudé vallas.

Steytlerville on asutatud 1876. aastal, linnaõigused sai 1891. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Steytlerville'i elanikest värvilisi 71,1%, mustanahalisi aafriklasi 22,8%, valgeid 5,3%, India või Aasia päritolu inimesi 0,2% ja teisi 0,7%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 80,1% inimesi, koosa keelt 17,1%, inglise keelt 1,4% ja teisi keeli 1,4%.

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Suhtlemise elamistoiming

Suhtlemise elamistoiming on tervishoius vaadeldav elamistoiming, mis on seotud suhtlemisega.

Suhtlemine toimub siis, kui lähetajal on sõnum, mille ta teatud kanali kaudu edastab vastuvõtjale. Kuna sõnum ajendab vastuvõtjat sellele vastama, toimub see protsess kahes suunas. Vastamise protsessis muutub sõnumi saaja aga sõnumi lähetajaks, andes sõnumit edasi tema poolt valitud kanali kaudu ning seega andes tagasisidet lähetaja esialgsele sõnumile.

Suhtlemise elamistoimingut mõjutavad tegurid
 bioloogilised - organismi struktuuride funktsioneerimine, keele kasutamise füüsilised aspektid
 psühholoogilised tegurid - intelligentsuse tase, emotsioonid, inimsuhted, ettekujutus oma kehast
 sotsiaalsed tegurid - sõnaline keel, rass/etniline päritolu, kehakeel, arusaamad
 keskkonnaalased tegurid - halb ventilatsioon ja liigne külmus/kuumus, samuti keskkonnahääled (muusika, kõnesumin)
 poliitilis-majanduslikud tegurid - tehnoloogilised edusammud, tehnoloogia ja tervishoid, tehnoloogia ja konfidentsiaalsus

Elukaar: mõju suhtlemisele
 loode - areng ja liigutused / kisa sündimisel
 imikud ja lapsed - oskused kasvavad / kujunevad välja suhted
 noorukiiga - oskuste / suhete laienemine
 täiskasvanud - erinevused toimingu sooritamisel 
 vanurid - toimingu aeglane hääbumine / okuste ja suhete taandareng

Sõltuvuse/sõltumatuse seisundi muutumine
 tunnetusega seotud probleemid - haigus, õnnetus, mälu halvenemine
 kuulmisega seotud probleemid - järsku tekkinud kuulmiskahjustus, püsiv kuulmiskahjustus
 kõnega seotud probleemid - järsku tekkinud kõnekahjustus, püsiv kõnekahjustus, düsfaasia ja afaasia
 nägemisega seotud probleemid - järsku tekkinud nägemiskahjustus, püsiv nägemiskahjustus
Zé Luís

José Luís Mendes Andrade (mängijanimega Zé Luís; sündinud 24. jaanuaril 1991 Fogol) on Roheneemesaarte jalgpallur, kes mängib Portugali kõrgliiga klubis Moskva Lokomotiv ründaja positsioonil.

Klubikarjäär 
Ta alustas klubikarjääri 2009. aastal Portugali esiliiga klubis Gil Vicente. Hooajal 2010–11 oli ta juba klubi suurim värvakütt ning aitas klubil esiliiga võiduga jõuda kõrgliigasse. 2011. aasta juunis sõlmis ta lepingu Portugali kõrgliiga klubiga Braga. Hooajal 2012–13 võideti klubiga Portugali liigakarikas Taça da Liga. Hooaja 2013–14 veetis ta laenul Ungari kõrgliiga klubis Videoton.

2015. aasta juulist liitus Venemaa kõrgliiga klubiga Moskva Spartak. Hooajal 2016–17 tuli ta klubiga Venemaa meistriks. 2017. aastal võideti lisaks Venemaa superkarikas.

2019. aasta juulis naasis ta Portugali kõrgliigasse, sõlmides nelja-aastase lepingu FC Portoga. Hooajal 2019–20 lõi ta Portugali kõrgliigas seitse väravat ja tuli klubiga Portugali meistriks.

2020. aasta oktoobris sõlmis ta kolmeaastase lepingu Moskva Lokomotiviga.

Koondisekarjäär 
Roheneemesaarte rahvuskoondises tegi ta debüüdi 24. mail 2010 sõprusmängus Portugali vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 6. septembril 2014 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Nigeri vastu.

Saavutused 
Gil Vicente
Segunda Liga: 2010–11
Braga
Taça da Liga: 2012–13
Spartak
Premjer Liga: 2016–17
Venemaa superkarikas: 2017
Porto
Primeira Liga: 2019–20
Taça de Portugal: 2019–20

Roheneemesaarte sportlased
SC Braga jalgpallurid
Moskva Spartaki jalgpallurid
FC Porto mängijad
Moskva Lokomotivi mängijad
Primeira Liga mängijad
Sündinud 1991
Benjamin Verbič

Benjamin Verbič (sündinud 27. novembril 1993 Celjes) on Sloveenia jalgpallur. Ta mängib Ukraina kõrgliiga klubis Kiievi Dinamo vasaku äärena.

Verbič alustas klubikarjääri 2011. aastal kodulinna klubis NK Celje. Hooajal 2014–15 oli ta Sloveenia liigas 15 väravaga paremuselt teine väravakütt ning ta valiti liiga hooaja parimaks mängijaks.

2015. aasta aprillis sõlmis ta nelja aasta pikkuse lepingu Taani kõrgliiga klubiga København. Hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 tuli ta klubiga nii Taani meistriks kui võitis ka karika.

2017. aasta detsembris sõlmis ta viie aasta pikkuse lepingu Kiievi Dinamoga.

Sloveenia jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 30. märtsil 2015 sõprusmängus Katari vastu. Esimese värava koondise särgis lõi ta 11. novembril 2016 MM-i valikmängus Malta vastu.

Saavutused 
København
Superligaen: 2015–16, 2016–17
Taani karikas: 2015–16, 2016–17
Kiievi Dinamo
Ukraina superkarikas: 2018

Viited 

Sloveenia jalgpallurid
Kiievi Dinamo mängijad
Sündinud 1993
Ivan Tričkovski

Ivan Tričkovski (makedoonia keeles Иван Тричковски; sündinud 18. aprillil 1987 Skopjes) on Põhja-Makedoonia jalgpallur. Ta mängib Küprose kõrgliiga klubis AEK Larnaca ja Põhja-Makedoonia jalgpallikoondises ründaja positsioonil.

Ta alustas karjääri 2004. aastal kodumaa klubis FK Vardar. Hiljem on ta mänginud viie välisriigi klubides, sealhulgas Serbias Belgardi Red Staris, Belgias Club Brugges, Araabia Ühendemiraatide klubis Al-Nasr ja Poolas Varssavi Legias. Enne 2016. aastal AEK Larnacaga liitumist oli ta kuulunud veel kahe Küprose liiga klubisse: APOEL ja Enosis Neon Paralimni. 

Debüüdi Makedoonia rahvuskoondises tegi ta 29. mail 2010 sõprusmängus Aserbaidžaani vastu. Selles mängus lõi ta ka oma esimese värava koondise kasuks.

Saavutused 
APOEL
Küpros liiga: 2010–11
Küprose superkarikas: 2011
Al-Nasr
UAE President's Cup: 2014–15
UAE Arabian Gulf Cup: 2014–15
AEK Larnaca
Küprose karikas: 2017–18

Põhja-Makedoonia jalgpallurid
Sündinud 1987
Annegret Kramp-Karrenbauer

Annegret Kramp-Karrenbauer (sünninimega Annegret Kramp; sündinud 9. augustil 1962 Völklingenis Saarimaal) on Saksamaa poliitik, endine Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) esimees (2018–2021), Saksamaa kaitseminister (2019–2021) ja Saarimaa peaminister (2011–2018).

Elukäik 
Ta sündis aastal 1962 Völklingenis, kuid kasvas üles Püttlingenis. Aastal 1982 lõpetas ta Völklingenis gümnaasiumi. Aastast 1984 õppis ta politoloogiat ja õigusteadust Trieri ja Saarimaa Ülikoolis.

Alates novembrist 2010 on Kramp-Karrenbauer kuulunud Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu presiidiumisse.

Ta oli 10. augustist 2011 kuni 28. veebruarini 2018 Saarimaa peaminister.

Ta oli 7. detsembrist 2018 kuni 16. jaanuarini 2021 Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) esimees, 17. juulist 2019 kuni 8. detsembrini 2021 oli ta ühtlasi Saksamaa kaitseminister.

Isiklikku 
Ta on usutunnistuse poolest katoliiklane. Ta on 1984. aastast abielus mäeinsener Helmut Karrenbaueriga, neil on kolm last.

Viited

Saksamaa poliitikud
Saksamaa kaitseministrid
Kristlikud demokraadid
Sündinud 1962
Paikre prügila

Paikre prügila on prügila Pärnu maakonnas Paikuse asulas. Prügilat haldab OÜ Paikre (varasema nimega OÜ Paikuse Jäätmekäitluskeskus).

Prügila ajalugu ulatub aastasse 2002, kui avati Paikuse prügila.

Prügila vastab Euroopa Liidu nõuetele.

Viited

Välislingid
OÜ Paikre koduleht

Eesti prügilad
Pärnu maakond
Ivars Seleckis

Ivars Seleckis (sündinud 22. septembril 1934 Riias) on läti filmilavastaja ja -operaator.

Läti dokumentaalfilmi koolkonna tuntud esindaja Ivars Seleckise loomingut võib nimetada osaliseks ülevaateks Läti filmiajaloost, sest ta osales 1961.–1992. aastal operaatori või režissöörina enamuses Riia Filmistuudio dokumentaalfilmides.

Kuigi 1957. aastal lõpetas ta Läti Põllumajanduse Akadeemia, asus Seleckis juba 1958. aastal tööle Riia Filmistuudiosse operaatori assistendina. 1966. aastal lõpetas ta kiitusega Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi kinematograafiateaduskonna. 1967. aastal sai Seleckis juba Läti riikliku preemia operaatoritöö eest filmis Aastareportaaž ning 1968. aastal debüteeris ta dokumentaalfilmi režissöörina.

Dokumentaalfilmi Škersiela (Risttee) eest pälvis Ivars Seleckis Lätis ja maailmas rohkelt auhindu, 1989. aastal tunnistati see Euroopa Filmiakadeemia auhinnaga parimaks Euroopa dokumentaalfilmiks. Seleckisele on lisaks mitmele Läti riiklikule filmipreemiale "Lielais Kristaps" omistatud ka olulisemad dokumentaalfilmide auhinnad maailmas – Euroopa filmiauhind ning Robert J. Flaherty ja Joris Ivensi nimelised auhinnad.

1992. aastani töötas ta Riia Filmistuudios. Peale stuudio tegevuse lõppu töötas ta kuni 1997. aastani Riia dokumentaalfilmistuudios, seejärel jätkas ta iseseisvalt dokumentaalfilmide tegemist. Režissöörina on ta olnud autoriks rohkem kui 30-le dokumentaalfilmile ja ka kolmele mängufilmile. Tema viimane töö on 2018. aastal loodud film Turpinājums (Järg). Operaatoriks ta olnud aga ligi 50 filmi loomisel.

Tunnustus 
 1989 Euroopa filmiauhind (Felix)
 2005 Kolme Tähe orden
 2018 PÖFFi elutööpreemia

Isiklikku 
Ka tema vend Andris Seleckis (1947–2016) oli filmioperaator.

Viited 

Läti filmilavastajad
Filmioperaatorid
Sündinud 1934
Sool (krüptograafia)

Krüptograafias on sool lisaturvameede räsitud paroolide kaitsmiseks räside lekke korral.

Ajalooliselt on paroole hoitud algselt lihttekstina ning seejärel räsitud kujul ilma soolamata, ent ainult räsitud paroolid on osutunud murtavaks toore jõu meetodil ning sellest edasi arenenud sõnastikuründega.

Sool on ühekordseks kasutamiseks genereeritud juhuslik andmehulk, mis lisatakse enne räsimist paroolile ning salvestatakse koos räsiga. Soolamine ei aeglusta paroolide murdmist toore jõu meetodil, ent takistab tõhusamate eelgenereeritud sõnastike ning vikerkaaretabelite kasutamist.

Näide

Ilma soolamata paroolide räsimisel MD5 algoritmiga on tulemus selline:

Siit on näha, et ründaja peab vaid ühe korra arvutama välja räsi sõnele "parool_123" ja ta teab räsi nähes koheselt kõigi sama parooli kasutavate isikute paroole. Sellel põhimõttel toimivadki sõnastikuründed. Sama näide soolamisega:

Nagu näha, on soolamisel ka samasuguste paroolide räsid erinevad ning ründaja ei tea ilma välja arvutamata sedagi, kas kahe kasutaja paroolid on identsed.

Levinud vead

Soolade korduvkasutus

Sama soola kasutamine kõikide räside soolamiseks vähendab turvalisust, kuna identsetel paroolidel tekivad ikkagi identsed räsid. Lisaks, kui sool on teada, on lihtne genereerida sõnastik selle konkreetse soola jaoks, mis eemaldab kõik soola kasutamise eelised.

Liiga lühike sool

Kui sool on liiga lühike, on ründajal võimalik genereerida sõnastik iga võimaliku soola jaoks. Näiteks kui sool koosneb kolmest tähemärgist, on võimalike soolade koguarv 95^3 ehk 857 357, mis võib tunduda suur, aga kui sõnastik koosneb 1 MB levinuimatest paroolidest, on kõigi sõnastike kogumaht 837 GB, mis pole tänapäeval väga palju.

Eelised

Soolamine ei tee ühe konkreetse räsi murdmist keerulisemaks, vaid selle eelised tulevad välja paljude räside korraga murdmisel. Selle tõhusamalt tegemiseks genereeritakse sõnastikud levinumate paroolide ning nende räsidega ja võrreldakse murtavaid räsisid nendega. Korralikult soolatud paroolide räsid pole enam identsed ning seetõttu tuleb sõnastike asemel kasutada vähem efektiivset toore jõu meetodil murdmist.

Implementatsioon

Varane Unix

Esimesed soola implementeerivad Unixi süsteemid kasutasid modifitseeritud Data Encryption Standard  algoritmi funktsioonis crypt(). Et takistada kasutamast spetsiaalselt DESi murdmiseks ehitatud kiipe, lisab crypt() 12-bitise soola, mille abil on sama parooli krüpteerimiseks 4096 võimaliust.

Moodne Unix

Moodsamad Unixil põhinevad süsteemid on täiustanud turvalisust, kasutades crypt() asemel näiteks bcrypt() funktsiooni, mis kasutab 22-tähemärgist soola ning Blowfish algoritmi DES asemel.

Viited

Krüptograafia
Maris Nõlvak

Maris Nõlvak (2016–2021 Maris Lüüs; sündinud 17. oktoobril 1995) on eesti näitleja.

Ta lõpetas 2015. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi. Õppis ühe aasta Tartu Ülikoolis religiooniuuringuid ja teoloogiat, lõpetas 2020. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli näitlejana.

Töötab alates 2020. aastast Tallinna Linnateatris näitlejana.

Maris Nõlvak on mänginud muu hulgas peaosa mängufilmis "Kirsitubakas" ja Anjat Tallinna Linnateatri lavastuses "Kirsiaed".

Tunnustus
2018 Voldemar Panso nimeline auhind

Isiklikku
Ta oli aastatel 2016–2021 abielus näitleja Kristjan Lüüsiga.

Viited

Välislingid
Kristjan Roos. "Maris Nõlvak: "Kirsitubakas" aitab näha maailma muinasjutulisust". Linnaleht, 9. oktoober 2014
Liis Lehto. "Kirsitubaka" peaosatäitja Maris Lüüs on mesinädalatel: "Kristjaniga oleme koos olnud kaks aastat, sellest kihlatud üle poole ajast" Õhtuleht, 1. august 2016

Eesti näitlejad
Tallinna Prantsuse Lütseumi vilistlased
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia vilistlased
Sündinud 1995