Termopüülide lahing

Termopüülide lahing (kreeka keeles Μάχη τῶν Θερμοπυλῶν, Máchē tōn Thermopylōn) võideldi 480. aastal eKr Termopüülide (Thermopylae; 'soojad väravad') maakitsusel Sparta kuninga Leonidas I juhitud Vana-Kreeka linnriikide ühendväe ja Pärsia suurriigi suurkuninga Xerxes I armee vahel. Lahing toimus augustis või septembris, osana Teisest Pärsia sissetungist Kreekasse, ja kestis kokku kolm päeva, kulgedes samaaegselt Artemisiumi merelahinguga.

Pärsia suurkuninga Dareios I käsul ette võetud esimene sissetung Kreekasse leidis aset juba kümmekond aastat varem, kuid ebaõnnestus osaliselt seoses ateenlaste võiduga 490. aastal eKr toimunud otsustavas Maratoni lahingus. 480. aastaks eKr oli Dareiose poeg, kuningas Xerxes I kogunud suure sõjaväe ja laevastiku ning asus uuele sõjakäigule eesmärgiga vallutada kogu Kreeka. 481. eKr Kórinthose linnas toimunud Vana-Kreeka linnriikide esindajate kongressil otsustati pärslaste vastu luua ühisrinne. Lahingukoha, milleks oli umbes 15 meetrit lai mägede ja mere vahel kulgev Termopüülide kitsastee, valis eelnevalt välja Ateena väejuht Themistokles, kelle strateegia nägi ette pärslaste edasitungi samaaegset peatamist kitsastel läbipääsudel nii maal kui merel (Euboia saare lähedal Artemisiumi väinades), et vältida laevastiku tuge maismaal tegutsevatele väeüksustele.

480. aasta eKr keskel võttis hinnanguliselt 7000-meheline kreeklaste vägi maakitsusel kaitsepositsioonid sisse. Pärslaste vägi, mis kaasaegsete ajaloolaste arvates koosnes umbes 120 000 – 300 000 mehest (antiiksete allikate järgi rohkem kui kahest miljonist), saabus augusti lõpuks või septembri alguseks. Suures vähemuses kreeklased hoidsid oma positsioonidelt pärslasi edukalt tagasi, põhjustades ründajatele märkimisväärseid kaotusi. Lahingu teisel päeval soostus kohalik elanik Ephialtes Trachisest tasu eest pärslastele näitama mägiteed, mis viis kreeklaste lahingurivi taha. Kuulnuna mägiteed pidi lähenevast Pärsia väesalgast ja teades, et nende positsioone pole enam võimalik kaitsta, saatis Leonidas enamiku kreeklaste väest tagasi lõunasse, jäädes ise 300 spartalase ja 700 thespialasega nende taganemist katma, võideldes järgnenud lahingus surmani. Herodotose järgi jäid taganemist katma veel 400 teebalast, kuid enamik neist alistus.

Artemisiumi poolsaare lähistel merelahingus pärslaste vastu kreeka laevastiku juhtinud Themistokles taandus Termopüülide langemisest kuuldes Salamína (Salamise) saareni, et seada seal Peloponnesose poolsaare hoidmiseks sisse uus kaitseliin, enam-vähem ühel joonel Kórinthose maakitsusega, mida blokeeris ülejäänud kreeka vägi. Sõjakavalusega meelitas Themistokles Pärsia laevastiku taas ründama ja lõi selle Salamise merelahingus puruks. Kartes Kreekas lõksu jääda, tõmbas Xerxes enamiku oma väest tagasi Väike-Aasiasse, jättes väejuht Mardoniose Kreeka vallutamist lõpule viima. Järgmisel aastal toimunud Plataia lahingus said Kreekasse jäänud Pärsia väed kreeklastelt otsustavalt lüüa.

Nii antiikajal kui ka tänapäeval on Termopüülide lahingut kujutatud vapruse sümbolina, kuid ka sõjanduses esmaklassilise näitena maastiku taktikalise kasutamise ja sõdurite hea väljaõppe olulisuse kohta.

Lahingu mälestamine

Simonidese epigrammid 
Lahingu ja selles langenute mälestuseks kirjutas Keose saarelt pärit poeet Simonides kolm epigrammi, mis raiuti kalmudele asetatud mälestuskividele. Epigrammide teksti kirjutas hiljem üles Herodotos.

Epigramm kõigile lahingus langenud kreeklastele
Kord võitlesid siin neli tuhat Peloponnesose meest kolme miljoni vastu (tõlk. Lii Tõnismann)

μυριάσιν ποτὲ τῇδε τριηκοσίαις ἐμάχοντο ἐκ Πελοποννάσου χιλιάδες τέτορες

 Epigramm spartalastele

Teine värss on pühendatud konkreetsemalt spartalastest Leonidase sõjameestele:
Rändaja, tõtta ja vii Lakedaimoni rahvale teade:
täitsime tõotuse siin, langenud viimseni me. (tõlk. Johannes Semper)

 Ὦ ξεῖν', ἀγγέλλειν Λακεδαιμονίοις ὅτι τῇδε
κείμεθα, τοῖς κείνων ῥήμασι πειθόμενοι.

 Epigramm Megistiasele
Kolmanda värsi kirjutas Simonides oma sõbra, Akarnaniast pärit ennustaja Megistiase mälestuseks, kes traditsioonilise käsitluse järgi nägi küll kreekalaste kaotust ette, kuid jäi sellegipoolest – hoolimata Leonidase katsetest teda koju tagasi saata – lõpuni kaitsjate kõrvale, hukkudes koos nendega.

Vaata ka 
 Aristodemos Spartast

Viited

Kirjandus 
 Buck, Robert J. (1974). A History of Boeotia. Alberta Ülikool. ISBN 9780888640512
 Carey, Brian Todd; Allfree, Joshua & Cairns, John (2006). Warfare in the Ancient World. Pen and Sword. ISBN 9781848846302
 Carey, Chris (2019). Thermopylae: Great Battles. Oxford University Press. ISBN 9780198754107
 Herodotos (u 440 eKr). Historia.
 Cartledge, Paul (2006). Thermopylae: The Battle That Changed the World. The Overlook Press. ISBN 9781590208403
 Cartledge, Paul (2013). After Thermopylae: The Oath of Plataea and the End of the Graeco-Persian Wars. Oxford University Press. ISBN 9780199908462
 Hose, Martin; Schenker, David. (2015). A Companion to Greek Literature. John Wiley & Sons. ISBN 9781444339420
 Matyszak, Philip; Tõnismann, Lii [tõlk.] (2010). Iidses Ateenas viie drahmiga päevas. Argo. ISBN 9789949438884
 Mikalson, Jon D. (2004). Herodotus and Religion in the Persian Wars. Univ of North Carolina Press. ISBN 9780807862018
 Molyneux, John H. (1992). Simonides: A Historical Study. Bolchazy-Carducci Publishers. ISBN 9780865162235
 Neiberg, Michael S. (2002). Warfare in World History. Routledge. ISBN 9781134583423
 Pausanias. Hellase kirjeldus
 Phang, Sara E.; Spence, Iain; Kelly, Douglas; Lodney, Peter (2016). Conflict in Ancient Greece and Rome: The Definitive Political, Social, and Military Encyclopedia [3 volumes]: The Definitive Political, Social, and Military Encyclopedia. ABC-CLIO. ISBN 9781610690201
 Roisman, Joseph; Yardley, J. C. (2011). Ancient Greece from Homer to Alexander: The Evidence. John Wiley & Sons. ISBN 9781118300954
 Roisman, Joseph. (2017). The Classical Art of Command: Eight Greek Generals Who Shaped the History of Warfare. Oxford University Press. ISBN 9780199985821
 Romm, James [toim.]; Herodotos (2014). Histories. Hackett Publishing. ISBN 9781624661150
 Spence, Iain (2002). Historical Dictionary of Ancient Greek Warfare. Scarecrow Press. ISBN 9780810866126
 Wilson, Nigel (2013). Encyclopedia of Ancient Greece. Routledge. ISBN 9781136788000

Välislingid 

 Sergei Stadnikov (30. märts 2007). 300” – erinevate tsivilisatsioonide varasem kokkupõrge. Eesti Ekspress

480 eKr
Lahingud
Vana-Kreeka sõjandus
Ahhemeniidide riik