Metsporgand

Metsporgand (Daucus carota) on sarikaliste sugukonda porgandi perekonda kuuluv kaheaastane rohttaim.

Taksonoomiline kirjeldus

Metsporgandit kirjeldas teaduslikult esimesena Carolus Linnaeus oma 
teoses Species Plantarum (1753).

Tänapäeval kuulub metsporgand õistaimede hõimkonna kaheiduleheliste klassi sarikalaadsete seltsi, sarikaliste sugukonna porgandi perekonda ja tema ladinakeelne nimetus on Daucus carota.

Eestikeelsed nimetused on metsporgand ja porgand.
  
On teada mitmeid taksonoomilisi sünonüüme:
Daucus abyssinicus C.A. Mey.
Daucus carota convar. afganicus Setchkarev
Daucus carota convar. sativus Setchkarev
Daucus carota L. subsp. sativus (Hoffm.) Thell.
Daucus carota L. var. atrorubens Alef.
Daucus carota L. var. sativus DC.
Daucus carota L. var. sativus Hoffm.
Daucus carota var. sativus Hoffm.
Daucus gingidium L.
Daucus sativa (Hoffm.) Pass.

Metsporgandil klassifitseeritakse mitmeid alamliike (osaline):

Daucus carota subsp. sativus Hoffmann 
Daucus carota L. subsp. carota
Daucus carota subsp. maximus (Desf.) Ball)
 Daucus carota subsp. afghanicus.

Botaaniline kirjeldus

Metsporgand on 20–90 cm kõrgune taim. Metsporgandi lehed on kaheli- või neljalisulgijad ja karekarvased. Õied liitsarikas on valget värvi, sarika keskel aga üks õis roosakat või punast värvi. Juur väike, valge ja inimestele mittesöödav.

Levila

Metsporgand on levinud peamiselt Ees- ja Kesk-Aasias, Kesk-Venemaal ja Kaukaasias.

Eestis, peamiselt lääneosas ja saartel, võib kasvada kuivadel kinkudel, niitudel, tee- ja põlluservadel.

Hoiatus!

Liitsarikas meenutab täpilist surmaputke.

Metsporgandi korjel tuleks olla ettevaatlik, kuna metsporgandi lehed (falcarinol) võivad fotokontaktdermatiiti põhjustada.

Seltsilistaimena 

Mitmel pool maailmas peetakse taime kasulikuks, loodusliku levila piires peatuvad taimel herilased, integreeritud taimesordina aga jäävad enamiku herilaste vaateväljast välja.

Arvatakse, et seltsilistaimena ergutab metsporgand tomatitaimede kasvu.

Saadused

Metsporgandi viljad (Dauci carotae fructus) ja metsporgandi ürt (Dauci carotae herba).

Droogi kasutatakse tänapäeval diureetilise ja kivitõvevastase vahendina, mille ühekordne annus oleks 2–4 grammi droogi 3 korda päevas. Droogil on tõenäoliselt põletikuvastane toime, näiteks tsüstiidi ja prostatiidi korral. Droog on raviannustes ohutu, üleannustes aga võib avaldada koostoimet vererõhu-, südame- ja hormoonravimitega.

Metsiku porgandi juurte tarvitamine korrastavat mao talitlust ja aitavat pleuriidi, vesitõve ja kroonilise köha korral.

Teadusuuringutes

In vitro katsetes toimib Daucus carota oil extract (DCOE) fraktsioon inimese rinna adenokartsinoomi rakuliinidele MDA-MB-231 ja MCF-7 vähivastast toimet.

Viited

Kirjandus
 Klassifikatsioon
 Linnaeus, Carolus (1753), "Species Plantarum", 1. Stockholm, lk 242.
 William Woodville, Medical Botany: Containing Systematic and General Descriptons ..., 1–2. köide, lk 130, 1810, London, Gogle'i raamatu veebiversioon (vaadatud 30.03.2015)(inglise keeles)
 Daucus sylvestris Mill.
 Ayurvedic Medicinal Plants
 Daucus carota L. (accepted name), Catalogue of Life, veebiversioon (vaadatud 31.03.2015)(inglise keeles)
 Daucus carota, veebiversioon (vaadatud 31.03.2015)(inglise keeles)

 Saadused
 History of Carrots - A Brief Summary & Timeline
 Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 283, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010

 Metsporgandi ja aedporgandi interaktsioonid 
 E. H. M. Wijnheijmer, W. A. Brandenburg, S. J. Ter Borg, Interactions between wild and cultivated carrots (Daucus carota L.) in the Netherlands, Euphytica, jaanuar 1989, 40. väljaanne, nr 1-2, lk 147-154

Välislingid 
 

Sarikalised
Ravimtaimed