Sahha teaduste akadeemia

Sahha (Jakuutia) Vabariigi Teaduste Akadeemia, ka Sahha TA, (jakuudi keeles Саха Өрөспүүбүлүкэтин Наукаларын академията; vene keeles Академия Наук Республики Саха (Якутия)) on Sahha teadusakadeemia, vabariigi kõrgeim teadusasutus, mille eesmärk on edendada vabariigi teadust, rõhuasetusega piirkonna sotsiaalmajanduslikule arengule. 

Sahha teaduste akadeemia on teadusorganisatsioon, mis ühendab Sahha TA liikmeid. Akadeemia asutati Sahha Vabariigi (Jakuutia) presidendi seadlusega 1993. aastal Jakutskis.

Sahha TA koduleht on venekeelne. Sahha TA teeb tihedat koostööd Venemaa Teaduste Akadeemiaga, eeskätt selle Siberi, Kaug-Ida ja Uurali osakonnaga. Sahha TA peakorter asub aadressil Lenini prospekt 33 Jakutskis. Samas majas asub ka Venemaa Föderatsiooni presidendi vastuvõturuum. 

Varem eksisteeris Jakuudi ANSV-s NSV Liidu Teaduste Akadeemia Siberi osakonna Jakuudi filiaal, mis praegu tegutseb Jakutskis Venemaa Teaduste Akadeemia Siberi osakonna Jakuudi teaduskeskusena.

Akadeemia autasud
1997. aastal asutati akadeemia kõrgeim autasu – Sahha teaduste akadeemia kuldmedal.

Akadeemia struktuur
Akadeemia koosseisu kuuluvad:
 Arktilise arheoloogia ja paleoökoloogia teaduskeskus
Arheoloogia ja inimese paleoökoloogia osakond
Prilenskoje arheoloogiline ekspeditsioon (tegutseb alaliselt 1964. aastast)
Kirde-Aasia arheoloogiamuuseum
Arktika teaduskeskus
Mammutite fauna uurimise osakond
Jakuudi entsüklopeedilise sõnastiku koostamise keskus
Põhjaregiooni linnade ökoloogia osakond
Sahha Vabariigi (Jakuutia) intellektuaalse omandi keskus
Teadushariduskeskus
 Sahha TA Lääne-Jakuutia teaduskeskus (asub Mirnõis)
 Sahha TA Lõuna-Jakuutia teaduskeskus (asub Nerjungris)

Varem kuulusid Sahha TA koosseisu ka teadusinstituudid, kuid aastatel 2007–2008 toimunud reorganiseerimise käigus viidi instituudid üle föderaalomandisse.

Akadeemia liikmeskond
Tunnustatud teadlasi valitakse akadeemia liikmeteks. Akadeemial on kolm liikmestaatust: tegevliige (akadeemik), auliige ja välisliige. Tegevliikmetele makstakse palka. 2017. aasta seisuga kuulub akadeemia liikmeskonda 41 tegevliiget, 5 auliiget ja 1 välisliige.

Tegevliikmeid

Humanitaar- ja sotsiaalteadlasi
Anatoli Aleksejev, ajaloolane, Venemaa TA Siberi osakonna Põhja-Venemaa põlisrahvaste humanitaaruuringute instituudi direktor
Anatoli Burtsev, filoloogiadoktor, Ammossovi-nimelise Kirde Föderaalülikooli professor
Anatoli Gogolev, etnograaf, Ammossovi-nimelise Kirde Föderaalülikooli kateedrijuhataja (kuni 2008)
Juri Motšanov, arheoloog ja paleoökoloog, Sahha TA arktilise arheoloogia ja inimese paleoökoloogia teaduskeskuse teadusdirektor
Natalja Ohlapkova, majandusdoktor, Venemaa majandusarengu ministeeriumi makroökonoomikainstituudi teadusdirektor
Pjotr Sleptsov, Venemaa TA Siberi osakonna Põhja-Venemaa põlisrahvaste humanitaaruuringute instituudi leksikoloogia ja leksikograafia sektori peateadur

Füüsikuid, matemaatikuid ja mehaanikateadlasi
Jevgeni Berežko, füüsik, Venemaa TA Siberi osakonna kosmofüüsikauuringute ja aeronoomia instituudi direktor, Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliige
Juri Grigorjev, matemaatik ja mehaanikateadlane, akadeemia teadussekretär
Germogen Krõmski, füüsik, Venemaa TA Siberi osakonna kosmofüüsikauuringute ja aeronoomia instituudi peateadur, Venemaa Teaduste Akadeemia akadeemik

Tehnikateadlasi
Sergei Batugin, Venemaa TA Siberi osakonna Põhja-Venemaa mäeinstituudi peateadur
Nikolai Grib, Ammossovi-nimelise Kirde Föderaalülikooli tehnikainstituudi asedirektor
Viktor Jakovlev, Venemaa TA Uurali osakonna mäeinstituudi peateadur, Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliige
Vassili Filippov, tehnikadoktor, Sahha TA president (1994–2001 ja 2003–2008), Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliige
Valeri Lepov, Venemaa TA Siberi osakonna Põhja-Venemaa füüsika-tehnikaprobleemide instituudi teadusdirektor
Andrei Matvejev, Venemaa TA Siberi osakonna Põhja-Venemaa mäeinstituudi laborijuhataja

Geolooge
Valeri Fridovski, Venemaa TA Siberi osakonna teemantide ja väärismetallide geoloogia instituudi direktori kohusetäitja
Valeri Imajev, Venemaa TA Siberi osakonna maakoore instituudi seismogeoloogia laboratooriumi juhataja
Igor Kolodeznikov, geoloog, akadeemia president (2008. aastast)
Viktor Maršintsev, geoloog, Sahha Vabariigi teemantide, vääriskivide ja eheda kulla rahvusliku teaduskeskuse direktor (1993–2004)
Valeri Nikitin, Lõuna-Jakuutia teaduskeskuse esimees
Aleksandr Safronov, Venemaa TA Siberi osakonna nafta- ja gaasiprobleemide instituudi direktor, Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliige
Viktor Šepelev, Venemaa TA Siberi osakonna Melnikovi-nimelise geokrüoloogia instituudi teadusdirektor
Nikolai Zintšuk, geoloog, Lääne-Jakuutia teaduskeskuse esimees

Biolooge
Nadežda Danilova, Jakuutia botaanikaaia juhtivteadur
Dmitri Savvinov, Sahha Vabariigi Põhjaregiooni rakendusökoloogia instituudi direktor (1993–2007)
Nikita Solomonov, Venemaa TA Siberi osakonna bioloogia instituudi direktor (1986–1997), Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliige

Arstiteadlasi
Aleksandr Tobohhov, Ammossovi-nimelise Kirde Föderaalülikooli meditsiiniinstituudi haiglakirurgia ja kiirgusdiagnostika kateedri juhataja

Auliikmeid
Svetlana Fedossejeva, ajaloodoktor (suri 2017)
Aleksei Kontorovitš, geoloog ja geokeemik, Venemaa Teaduste Akadeemia akadeemik
Afanassi Ossipov, maalikunstnik, NSV Liidu rahvakunstnik (suri 2017) 
Nikolai Pohilenko, geoloog ja geokeemik, Venemaa Teaduste Akadeemia akadeemik

Välisliikmed
Hans-Wolfgang Hubberten, mineraloog, Potsdami Ülikooli isotoopgeoloogia professor, Alfred Wegeneri Polaar- ja Mereuuringute Instituudi Potsdami filiaali direktor

Viited

Välislingid
Koduleht. science.ykt.ru

Venemaa teadusakadeemiad
Sahha teadus