Tartu õuekohus

Tartu õuekohus (rootsi keeles Dorpats hovrätt) oli Liivi-, Ingeri- ja Karjala kindralkubermangu kõrgeim kohtuorgan (õuekohus) Tartus.

Tartu õuekohus oli Rootsi suurvõimu ajastul 1630. aastal kuningas Gustav II Adolfi käsul avatud Rootsi Kuningriigi kolmas õuekohus Svea õuekohtu (1614) ja Soome Suurvürstkonna Turu õuekohtu (1623) järel, mis loodi Liivi-, Ingeri- ja Karjala kindralkuberner Johan Skytte juhtimisel toimunud ulatusliku kohtureformi tulemusena. 

Esimese astme kohtuks oli maakohus (Tartus Tartu maakohus – Dorpats häradsrätt), mille apellatsiooniastmena toimis kuni 1639. aastani lossikohus (Tartus Tartu lossikohus), kuid olulisemates asjades toimis esimese astme kohtuna ka Tartu õuekohus. Tartu lossikohus teostas järelvalvet kohtuotsuste täitmise üle, kuid 1639. aastal lossikohus likvideeriti.

Õuekohus oli edasikaebeinstantsiks ka Tartu Ülikooli asutamisel 1632 loodud Tartu ülikoolikohtule.

Hiljem loodi Rootsile kuulunud aladel veel Göta õuekohus (1634) Jönköpingis ja Vaasa õuekohus (1775) Vaasas. Õuekohtud olid Rootsis kõrgeimaks kohtuks kuni riigikohtu loomiseni 1789.

Põhjasõja ajal viidi Tartu õuekohus ohu kartuses 1702–1703. aastatel Riiga ja muutus Liivimaa õuekohtuks.

Kohtuliikmed

Presidendid

Asepresidendid

Assessorid
Heinrich Hein (1590–1666)
1630– : Georg Stiernhielm (1598–1672)
Hieronymus von Birckholtz till Yllänne (u. 1595–1639)
1644– : Lars Larsson Lilliefelt (surnud u. 1667)
1650– : Johannes Stiernstråle (1607–1686)
Henrik Albedyl (1610–1677)
1687– : David Cunitz (1652–1689)
1687– : Johann Reinhold von Patkul (1660–1707)
1695– : Karl Lund
Herman Georg Trautwetter
u. 1703 : Christian von Albin
1704– : Otto Reinhold Strömfelt (1679–1746)

Sekretärid
u. 1663–u.1676: Johannes Carstens (1624–1679)

Ülemfiskaalid 
u. 1637 Valerius Transeus

Vaata ka
Tallinna linnusekohus – Rootsiaegne riiklik üldkohus Tallinnas

Viited

Kirjandus
 Walter von Koskull: Kungliga Dorpats hovrätt under stora nordiska kriget / Historisk tidskrift för Finland, 43 (1958) pp. 148
 Friedrich Konrad Gadebusch: Livländische Jahrbücher Dritter Theil von 1630 bis 1710, lk 8-9
 Arvo Tering: Über die Juristenausbildung der Mitglieder des Hofgerichts in Dorpat (Tartu) 1630–1710. – Tartu Ülikooli Toimetised. Vihik 868; Iz istorii juridicheskogo obrazovania v Estonii v XVII–XIX vv. Tartu 1989
Pia Letto-Vanamo & Heikki Pihlajamäki: Funktionen des Livländischen Hofgerichts (1630–1710): Bericht über ein Forschungsprojekt, 129–146 in Jörn Eckert & Kjell Åke Modéer: Geschichte und Perspektive des Rechts im Ostseeraum (2002).
" .... dass kein Theil mit Billigkeit zu klagen Ursache habe": Die schwedische Hof- und Untergerichtsreform der Jahre 1630/32 in Livland und das Schicksal der bäuerlichen Gerichtsbarkeit. Studien zur Alten Forschung, in Nils Jörn, Bernhard Diestelkamp & Kjell Åke Modéer, Integration durch Recht, Köln: Böhlau, 2003, 197–213.
 Ralph Tuchtenhagen: Tartu õuekohus Rootsi Läänemere-provintside poliitika koostisosana 1629–1710./ Läänemere provintside arenguperspektiivid Rootsi suurriigis 16./17. sajandil (2. osa). Koostanud Enn Küng Eesti Ajalooarhiivi toimetised. 12 (19), 2006, ISBN 9985858476 lk 363–395
 Ralph Tuchtenhagen: Das Dorpater Hofgericht als Bestandteil der schwedischen Politik gegenüber den Ostseeprovinzen 1629–1710. / Die baltischen Länder und der Norden : Festschrift für Helmut Piirimäe zum 75. Geburtstag. Nordistica Tartuensia. Tartu, 2005, 13, ISBN 9789949132089 lk 114–151 ELNETis

Tartu ajalugu
Liivimaa
Ingeri ajalugu
Karjala
Õuekohtud
Rootsi kohtud
Eesti kohtud
Rootsi uusaeg
Eesti varauusaeg