Poola-Türgi sõda (1485–1503)

Poola-Türgi sõda (1485-1503) oli pikaajaline konflikt, pigem rida konflikte Poola Kuningriigi ja Osmanite riigi vahel. Konflikt kestis ametlikult 18 aastat, kuid selle aja jooksul katkestati sõjategevus mitmel korral, kuna sõdivate poolte vahel sõlmiti ajutisi lepinguid. Sõjas toetasid Poola Kuningriiki tema vasallid Masoovia hertsogkond ja Saksa Ordu riik, samuti Leedu suurvürstiriik. Osmanite riiki teisest küljest toetas Krimmi khaaniriik.

Suurema osa 15. sajandist oli Moldova vürstiriik Poola vasall, kuid samal ajal üritasid teised riigid, eelkõige Ungari kuningriik ja Osmanite riik koos Krimmi khaaniriigiga Moldovat allutada. Pärast Konstantinoopoli langemist (1453) suunasid türklased oma laienemise põhja poole, Doonau alamjooksule ja võimsa jõe taha, mis ohustas ka Poolat.

Sõja puhkemine 

1485. aastal vallutasid Osmanid Musta mere sadamad Akkermani ja Kilija. See õõnestas Poola idakaubandust. Kuningas lubas abi, kutsudes pospolite ruszenie ja krooniarmee koos palgasõduritega. 1485. aasta novembris sisenesid Jan Polak Karnkowski juhitud poolakad Moldovasse, alistades mõned tatarlaste väed. Jan I ise valmistas 1487. aastal ette Osmanite-vastase rünnaku, kuid pidi neid plaane muutma ja saatis oma väed võitlema Osmanitega liidus olevate tatarlastega. 1487. aasta 8. septembril toimus Podoolias Kopystrzyni lahing, milles tatarlased lüüa said.

1489. aasta 23. märtsil sõlmiti Poola ja Osmanite sultani Bayezid II vahel kaheaastane vaherahu ja 1491. aasta 25. jaanuaril toimus Volõõnias Zasławi lahing, milles Poola väed hävitasid tatarlaste rüüsteretke.

1494. aastal alustas kuningas Jan sõjalisi ettevalmistusi uueks retkeks, vaatamata sama aasta 6. aprillil sõlmitud kolmeaastasele vaherahule. Moldova valitseja Ștefan cel Mare lubas poolakaid aidata kohe, kui nad Musta mere sadamatesse jõuavad. Poolal kulus ettevalmistuste lõpuleviimiseks kolm aastat. Nende armee koosnes Poola krooni vägedest, keda aitasid mitmed välismaised palgasõdurid, 400 Saksa ordurüütlit kõrgmeister Johann von Tieffeni juhtimisel ja 600-meheline üksus Masooviast. Kokku oli Poola armees u. 40 000 sõdurit, 200 kahurit.

Poola pospolite ruszenie üksused kogunesid 1497. aasta mais–juunis Podoolias ja sama aasta augusti alguses ületas armee Dnestri jõe, sisenedes Moldovasse. Moldova valitseja Ștefan cel Marele tulid poolakad üllatusena.

1497. aasta 24. septembril alustas Poola armee Suceava piiramist, mis ebaõnnestus ja 19. oktoobril hakkasid poolakad taganema. Nädal hiljem, 26. oktoobril said poolakad Cosmini metsa lahingus lüüa.

Poola rünnak ajendas Osmaneid ja tatarlasi Poola kagunurka tungima. See toimus 1498. aasta kevadel: pärast Dnestri ületamist rüüstasid sissetungijad Puna-Venet, vangistades tuhandeid inimesi ja jõudes Przeworskini. Sama aasta suvel tungisid tatarlased taas Poolasse, peamiselt Podooliasse ja Volõõniasse.

Vaherahu 

1498. aasta 13. juulil sõlmis Jan I Ungari kuningriigiga lepingu, milles mõlemad pooled nõustusid tegema koostööd Osmanite vastu. 1499. aasta 15. augustil nõustus Ștefan cel Mare vaherahuga ja 1503. aasta 9. oktoobril sõlmis kuningas Aleksander I sultan Bayezid II-ga viieaastase rahulepingu.

Vaata ka 

 Poola-Türgi sõda