joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Chișinău

Chișinău on Moldova Vabariigi pealinn.

Varem oli eesti keeles tuntud venekeelse nimekuju Kišinjov all. Moldova keele kürillilises kirjaviisis oli nime kuju Кишинэу (transkriptsioonis Kišineu).

Linn asub Dnestri lisajõe Bîci ääres.

Ajalugu
Linna on esmakordselt ürikus mainitud aastal 1466, linnaõigused sai 1712. aastal. Kuulus 16. sajandist Türgile, alates 1812. aastast, pärast järjekordset Vene-Türgi sõda, Venemaale. Linn oli Bessaraabia oblasti ja Bessaraabia kubermangu keskus. 1856. aastal oli linn Venemaa keisririigi suuruselt viies linn Peterburi, Moskva, Odessa ja Riia järel. 1918. aastal kuulutati välja nõukogude võim, kuid veel samal aastal läks linn Rumeenia võimu alla. Vahepeal, 6. veebruarist kuni 9. aprillini 1918 oli linn iseseisva riigi, Moldova Demokraatliku Vabariigi pealinn. Pärast Bessaraabia vallutamist Punaarmee poolt 1940. aastal sai linnast Moldaavia NSV pealinn. Aastatel 1941–1944 hõivasid Bessaraabia Saksa ja Rumeenia väed ja linn läks tagasi Rumeeniale. Teise maailmasõja järel jäi linn taas NSV Liidule. 1991. aastal, pärast NSV Liidu lagunemist, sai linnast Moldova Vabariigi pealinn.

Rahvastik
2007. aastal elas Chișinăus 592 900 inimest. Koos eeslinnadega oli rahvaarv 911 400.

2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Chișinău elanikest moldaavlasi 67,6%, venelasi 13,9%, ukrainlasi 8,3%, rumeenlasi 4,5%, bulgaarlasi 1,2% ja gagauuse 0,9%.

Haridus
Linnas on 1945. aastal asutatud Chișinău Ülikool.

Transport
Linnas asub Chișinău rahvusvaheline lennujaam ja Chișinău raudteejaam.

Galerii

Vaata ka
Chișinău Külamuuseum
FC Zimbru Chișinău
FC Dacia Chișinău

Viited

Moldova linnad
Pealinnad
1629

1629. aasta (MDCXXIX) oli 17. sajandi 29. aasta.

Sündmused maailmas 

 29. märts – Saksamaal võeti vastu edikt, millega sai katoliku kirik tagasi kõik võõrandatud varad.

Sündmused Eestis 
26. september (vkj 16. september) –  Altmargi vaherahuga loovutas Poola kogu Lõuna-Eesti ja Põhja-Läti Rootsile.

Sündinud 
 14. aprill – Christiaan Huygens, madalmaade füüsik, astronoom ja matemaatik

Surnud 

 ...

Viited

 1629
William Kunstler

William Moses Kunstler (7. juuli 1919 – 4. september 1995) oli USA advokaat ja kodanikuõiguste eest võitleja.

Ta sündis arsti pojana New Yorgis ning õppis Yale'i ja Columbia Ülikoolis.

Teise maailmasõja ajal teenis ta USA armees Vaikse ookeani rindel ning jõudis majori auastmeni. Teda autasustati Pronkstähe medaliga.

1948. aastal sai ta New Yorgis advokaadiks.

Ta oli õigusteaduse kaasprofessor New York Law Schoolis (1950–1951) ja ülikoolis Pace University (1951–1963) ning õpetas ülikoolis New School for Social Research (1966–1971).

Aastatel 1964–1972 oli ta Ameerika Kodanikuvabaduste Liidu (ACLU) direktor. 1972. aastal sai ta ACLU rahvusliku nõukogu liikmeks. 1969. aastal oli ta Konstitutsiooniliste õiguste keskuse kaasasutaja.

Kunstler oli tuntud värvika radikaalina, kes kaitses vaidlusi tekitanud kliente. Ta kaitses ainult neid kliente, kelle poolel oli tema arvates õigus. Tema klientide seas olid Lenny Bruce, H. Rap Brown, Stokely Carmichael, Indiaanlaste Liikumise (AIM) juhid, Jack Ruby, Abbie Hoffman, Angela Davis, Jerry Rubin, Martin Luther King, El Sayyid Nosair, Siddig Ibrahim Siddig Ali, Ibrahim A. ElGabrowny, Qubilah Shabazz ja viimase isa Malcolm X.

Ta sai üleriigiliselt tuntuks, kui ta kaitses "Chicago seitset" (algselt "Chicago kaheksat") süüdistuste eest vandenõus rahutuste õhutamiseks Chicagos Demokraatliku Partei 1968. aasta kongressi ajal. Kohtuprotsessi ajal kutsuti Kunstler ja teine kostjate kaitsja Leonard Weinglass kohtusse kohtu solvamise eest (hiljem süüdimõistmine kummutati).

Kunstler suri 76-aastasena New Yorgis südameinfarkti.

Teosed
"Our Pleasant Voices", 1941
"The Law of Accidents", 1954
"First Degree", 1960
"Beyond a Reasonable Doubt? The Original Trial of Caryl Chessman", 1961 ja 1973
"The Case for Courage: The Stories of Ten Famous American Attorneys Who Risked Their Careers in the Cause of Justice", 1962
"And Justice For All", 1963
"The Minister and the Choir Singer: The Hall-Mills Murder Case", 1964 ja 1980
"Deep in My Heart", 1966
"Trials and Tribulations", 1985
"My Life as a Radical Lawyer", 1994
"Hints & Allegation: The World (In Poetry and Prose)", 1994

Ameerika Ühendriikide juristid
Ameerika Ühendriikide inimõiguslased
Kunstler, William
Kunstler, William
Sahtel

Sahtel on laua, kapi või muu mööblieseme sisse lükatav kast.

Sahtlil võib olla nupp või käepide, mis hõlbustab selle väljatõmbamist. Sahtel võib olla lukustatav. Kui sahtlit kasutatakse salalaekana, siis ei pruugi see olla märgatav ja puuduvad ka nähtavad käepidemed.

Ajalugu 
Esimesed kirjed sahtlitega kirstudest pärinevad 16. sajandist. Kirst on üks vanemaid mööbli liike. Ajapikku hakati sellele lisama sahtleid, mis muutusid kuninganna Anne'i perioodil väljatõmmatavateks ja nii vormusid sellest kummutid ja kapid.

Materjalid 
On kasutatud erinevaid materjale sahtlite valmistamisel, traditsiooniliselt on kasutusel peamiselt puit, kuid koos tehnoloogia arengu ja materjalide lisandumisega on kasutusele võetud metall ja plastik, samuti puitlaastplaat ja vineer.

Siinid 
Kuna sahtli eripära on selle avamiseks vajalik libisemine – erinevalt näiteks kapi- vms uksest –, siis on oluline osa sahtlist ka jooksu-liistud ehk siinid – nood on samuti seni olnud peamiselt puidust, kuid kaasajal on levinud erinevad ratastel või laagritel jooksvad siinid. Puitsiinidel libisemise parandamiseks kasutatakse näiteks parafiini.

Vaata ka 
 Mööbel
 Kapp
 Kummut
 Laud
 Puitmööbli restaureerimine ja konserveerimine

Viited 

Mööbliesemed
Timo Toots

Timo Toots (sündinud 15. septembril 1982 Tartus) on eesti kunstnik.

Timo Toots on loonud Eesti Rahva Muuseumile käelise osalusega multimeediat.

Osalemine näitustel
2000 Sõbrad ja rattad – noorteklubis DamTanDance
2003 Maalia ja Anomaalia – noorteklubis DamTanDance 
2006 Kaunas Photo Days – Kaunas, Leedu 
2006 Festival of Experimental Art and Performance – Peterburi, Venemaa
2006 Post-Soviet Art Camp – Aizpute, Läti
2006 Art month of Tartu – Tartu, Eesti 
2007 Midagi on valesti – Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseum, Tallinn, Eesti 
2007 Pomo Sapiens – Vaal Galerii, Tallinn, Eesti

Tunnustus 

 2012 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti aastapreemia (Visible Solutions OÜ, Timo Toots, Marge Monko, Sigrid Viir – Eesti silmapaistva esindamise eest rahvusvahelisel nüüdiskunsti areenil 2012. aastal)

Viited

Välislingid 
 www.timo.ee

Eesti kunstnikud
Sündinud 1982
Tartu inimesed
Texas

Texas on Ameerika Ühendriikide osariik 1845. aastast. Põhjas piirneb see Oklahoma, kirdes Arkansase, idas Louisiana ja läänes New Mexico osariigiga. Lõunas ja loodes piirneb Texas Mehhiko osariikide Chihuahua, Coahuila, Nuevo Leóni ja Tamaulipasega (piiriks Rio Grande jõgi).

Texas on osariikide seas teisel kohal nii rahvaarvult (California järel) kui ka pindalalt (Alaska järel).

2015. aastast on Texase kuberner Greg Abbott. Enne teda oli kuberner Rick Perry.

Rahvastik 
Texases elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 25 145 561 inimest.

Suuremad linnad

Haldusjaotus 
Osariik jaguneb 254 maakonnaks.

Vaata ka 
 Texase revolutsioon

Viited

Välislingid 

 Texase osariigi valitsuse koduleht (inglise keeles)

Ameerika Ühendriikide osariigid
Ameerika Riikide Konföderatsiooni osariigid
Dallas-Fort Worth

Dallas-Fort Worth, ka Dallas-Fort Worth Metroplex (lühend DFW Metroplex) on linnastu Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.  

DFW Metroplex on suurim urbaniseerunud piirkond Texases. See ümbritseb kahte USA suurlinna - Dallast ja Fort Worthi. Dallase ja Fort Worthi elanikud kasutavad tihti nime "Metroplex" "Põhja-Texasega" samas tähenduses, kuigi Põhja-Texas tähistab suuremat maa-ala, kuhu kuuluvad ka vähem-asustatud maapiirkonnad. Urbaniseerunud DFW Metroplex koosneb 9-st maakonnast: Collin, Dallas, Denton, Ellis, Henderson, Hood, Hunt, Johnson, Kaufman, Parker, Rockwall ja Tarrant.

Ameerika Ühendriikide linnastud
Texase geograafia
Sõda

Sõda on riikide, rahvaste või muude rühmituste vaheline organiseeritud (relvastatud) konflikt, surumaks ühe osapoole tahet, huvisid või ideoloogiat jõuga (vägivaldselt) peale vastaspoolele. 

Põhiliseks edu saavutamise meetodiks sõjas on üldjuhul lahing.

Eesmärgid ja liigid 
Tavaliselt on sõja eesmärk geopoliitiline. Oma raamatus "Sõjast" on Preisi sõjandusteoreetik Carl von Clausewitz öelnud, et sõda on poliitika jätkamine teiste vahenditega."

Tulenevalt toimumise tingimustest, ulatusest, kasutatavatest vahenditest ja meetoditest võidakse sõda või selle olulist osa (olulist operatsiooni) nimetada ka näiteks tuumasõjaks, maailmasõjaks, meresõjaks, õhusõjaks, sissisõjaks, kaevikusõjaks või manööversõjaks.

Kodusõda võivad pidada samas riigis asuvad erinevad osapooled (näiteks Inglise kodusõda) või mõnel juhul ka eri riigid, mis on olnud varem ühendatud (näiteks Ameerika Ühendriikide kodusõda).

Sõna sõda kasutatakse metafoorina ka mittesõjalise konflikti või sõjalist vastasseisu jäljendava tegevuse kohta, näiteks sõnades klassisõda, kaubandussõda, kübersõda, propagandasõda ja lisaks mängulises mõistes ka padjasõda või lumesõda.

Sõjapidamine ei ole omane ainult inimestele. Sipelglased osalevad ulatuslikes liikidevahelistes kokkupõrgetes, mida saab pidada sõjaks, ning šimpansid peavad samuti hõimusõdu. Arvatud on ka, et sarnast käitumist esineb teistelgi liikidel, kuid andmeid selle kohta on vähe.

Ajaloost 
Algselt koosnesid sõjad tõenäoliselt väikestest rüüsteretkedest. 12 000 aasta vanusest Nuubia matmispaigast on leitud vägivalla ohvreid. Alates riikide loomisest Lähis-Idas umbes 5000 aastat tagasi on sõjategevust esinenud suuremas osas maailmast. 

Püssirohu kasutuselevõtmine ja tehnoloogiline areng on viinud moodsa sõjapidamiseni. 

Maailma ajaloo ohvriterohkeim sõda on olnud teine maailmasõda 1939–1945.

Tänapäeval kasutatakse sõdades varasemast märksa rohkem ka majanduslikke, diplomaatilisi ja ideoloogilisi mõjutusvahendeid, seetõttu on sõja mõiste tähendus muutunud.

Vaata ka 
 Madala intensiivsusega konflikt
 Patsifism
 Bellitsism
 Põletatud maa taktika
 Sõdade loend
 Sõjandus
 Sõjateadus
 Linnalahing
 Käsilassõda

Viited

Kirjandus 

 Sun Zi, "Sõja seadused". ISBN 9985811070
 Niccolò Machiavelli, s:"The Art of War" ('Sõjapidamise kunst'). (inglise keeles)

Sõjandus
Iseseisvuspäev (täpsustus)

Iseseisvuspäev on riigi iseseisvumist tähistav püha.

Seda nime kannavad:

"Iseseisvuspäev", Kaur Kenderi romaan (1998)

"Iseseisvuspäev" ("Independence Day"), 1996. aastal valminud Roland Emmerichi ulmeline katastrooffilm
1560

1560. aasta (MDLX) oli 16. sajandi 60. aasta.

Sündmused maailmas 
 2. augustil toimus Lätis Härgmäe ehk Oomuli lahing, mis oli Liivi ordu viimane välilahing.
 6. detsembril tõusis Prantsusmaa troonile Charles IX.

Sündmused Eestis 
20. august – Venelaste kätte langeb Viljandi - tugevaim ordulinnus Eesti alal.
september–oktoober toimus Talupoegade ülestõus Läänemaal
 september–oktoober, Paide piiramine

Sündinud 
17. jaanuar – Gaspard Bauhin, šveitsi botaanik
11. november – Sigismund August, Mecklenburgi hertsog

Surnud 
1. jaanuar – Joachim du Bellay, prantsuse luuletaja
14. veebruar – Philipp I, Pommer-Wolgasti hertsog
19. aprill – Philipp Melanchthon, saksa humanist
29. september – Gustav I Vasa, Rootsi kuningas
5. detsember – François II, Prantsusmaa kuningas
 täpne kuupäev teadmata – Johann Lohmüller, Riia kroonik
 täpne kuupäev teadmata – Arnaud du Tilh, kuulus prantsuse talupoeg
 täpne kuupäev teadmata – Philipp Schall von Bell, Liivi ordu viimane maamarssal
1561

1561. aasta (MDLXI) oli 16. sajandi 61. aasta.

Sündmused maailmas 
 19. august – Mary Stuart naasis Šotimaale.

Sündmused Eestis 
4. juuni – Harjumaa, Virumaa ja Järvamaa rüütelkond andsid ustavusvande Rootsi kuningale Erik XIV-le. 
6. juuni – Tallinna raad andis ustavusvande Rootsi kuningale.
28. november –  Liivi ordu kapituleerumine Poola kuningas Zygmunt II Augustile - tähistab Vana-Liivimaa keskaegse poliitilise korralduse lõppu.

Sündinud 
 22. jaanuar – Francis Bacon, inglise filosoof

Surnud 

 ...

 1561
1562

1562. aasta (MDLXII) oli 16. sajandi 62. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 
5. märts - Liivi Ordu valdused väljaspool Kuramaad, sh. Eestis ühendati Poolaga.
 ...

Sündinud 
 25. november – Lope de Vega, hispaania kirjanik

Surnud 

 ...

 1562
1563

1563. aasta (MDLXIII) oli 16. sajandi 63. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 
 8. mai - Piltene linnuses võttis hertsog Magnus vastu Saaremaalt saabunud delegatsiooni ning nende palvele vastu tulles andis Kuressaarele linnaõigused.

Sündinud 

 ...

Surnud 

 ...
1567

1567. aasta (MDLXVII) oli 16. sajandi 67. aasta.

Sündmused maailmas 
8. august – Fernando Álvarez de Toledo, kolmas Alba hertsog, saabus koos 10 000 Hispaania sõduriga Hollandisse.
6. oktoober – Alba hertsog sai Madalmaade asehalduriks.

Sündmused Eestis 
13. veebruar – Liivi sõda: toimus Ruunavere lahing. Harjumaal Ruunavere veski lähedal toimunud Poola ja Rootsi teenistuses olnud kohalike mõisameeste lahingus jäid võitjaks Poola poolel võidelnud, kes võidu järel rüüstasid nii Lääne- kui ka Harjumaad kuni Tallinna lähisteni.

Sündinud 
 15. mai – Claudio Monteverdi, itaalia helilooja

Surnud 
10. veebruar – Henry Stuart
1569

1569. aasta (MDLXIX) oli 16. sajandi 69. aasta.

Sündmused maailmas 
Esimese teadaoleva koloonia Trinidadile rajas Juan Troche Ponce de León.
 11. jaanuar – Inglismaal Saint Pauli katedraalis korraldati kuninganna Elizabeth I eestkostel esmakordselt loterii.
1. juuli – Poola ja Leedu ühinemisel Lublini unioonis tekkis Rzeczpospolita.

Sündmused Eestis 
15. september – Vene-Liivi sõda: Taani laevad ilmusid Tallinna reidile ja pommitasid linna.

Sündinud 
 ...

Surnud 
 ...
Oma Keel

Oma Keel on keeleajakiri Eestis, mida annab välja Emakeele Selts ning mis ilmub alates 2000. aasta sügisest. 

Kui kõik teised enne 2000. aastat Eestis ilmunud keeleajakirjad olid filoloogide teadusajakirjad (Keel ja Kirjandus, Linguistica Uralica) või keskendunud murretele (Kodumurre), siis Oma Keel oli esimene kõigile keelehuvilistele mõeldud ajakiri. 

Ajakiri levitab mõtteviisi, et eesti keel ei ole ainult kirjakeel ega ka ainult kohalikud murded, vaid paljude keelekujude keeruline süsteem. Propageeritakse suuremat sallivust teiste keelekujude – oma keelte – suhtes, kuid samas näidatakse, et igal keelekujul on oma normid ning ühiskonnas oma kindel koht ja aeg. 

Kesksel kohal ajakirjas on kirjakeele hoole, sest kirjakeel on tänapäeva ühiskonnas kõige olulisem keelekuju. Tutvustatakse asutusi, kus tegeldakse eesti keelega, räägitakse tuntumatest keeleteadlastest ja sellest, millega nad tegelevad. Igas numbris tutvustatakse uusi keeleraamatuid ning esitatakse keelesündmuste kroonika.

Kirjutiste valikul ja ainestiku esitusviisil peetakse eriti oluliseks, et kõik see oleks huvitav, vajalik ja jõukohane ka gümnaasiumiõpilastele. 

Oma Keel ilmub kaks korda aastas.

Välislingid 
Oma Keele koduleht

Eesti keel
Eesti populaarteaduslikud ajakirjad
Keeleteadus
Sudeedid

Sudeedid (tšehhi ja poola Sudety, saksa Sudeten) on mäed Euroopas. Kulgevad Poola-Tšehhi piiril loode-kagu suunas Neissest Morava väravateni, eraldavad Čechyt (edelas) Sileesiast (kirdes), lääneosa ulatub ka Saksamaa territooriumile. Kõrgeim tipp Sněžka-Śnieżka Krkonoše-Karkonoszes on ühtlasi Tšehhimaa kõrgeim tipp - 1603,2 meetrit (Liberecist 50 km idas).

Euroopa mäestikud
Tšehhi mäestikud
Poola mäestikud
Louis XIV

Louis XIV [lu'ii neljateistkümnes] või Päikesekuningas (prantsuse keeles le Roi Soleil) 5. september 1638 – 1. september 1715) oli Prantsusmaa ja Navarra kuningas 1643–1715, Austria Anna ja Prantsusmaa kuninga Louis XIII poeg. 

Tal oli ka noorem vend Philippe d'Orléans (21. september 1640 – 9. juuni 1701), kes sai hiljem tuntuks kui Monsieur, mis oli traditsiooniliselt suverääni teise poja tiitel.

Louis XIV on kõige kauem Prantsusmaal ja Euroopas valitsenud monarh (72 aastat).
Ta päris trooni 4-aastase lapsena. Tegelikult valitses kuni oma surmani 1661 kardinal Jules Mazarin. Pärast Mazarini surma ei valinud kuningas uut peaministrit, vaid valitses absoluutse monarhina kuni oma surmani.

Louis XIV suurendas arvestatavalt Prantsusmaa territooriumi, riigi tähtsust ja mõju Euroopas. Ta on tuntud kaunite kunstide toetaja ja kaitsjana ning on teada, et ta proovis ka ise luua luulet ja kirjandust, õppis tantsima balletti jne.

Ühtlasi koondas ta enda teenistusse oma ajastu parimad prantsuse arhitektid ning lasi ehitada Versailles' lossi ja muid hooneid Pariisis.

Hoolimata sellest, et Louis XIV valitsusaja lõpp ei olnud talle just kõige roosilisem (riigivõlg kasvas, oli mitmeid näljahädasid, pikad ja kurnavad sõjakäigud, Ameerika koloniseerimine jne), oli ta oma elu jooksul suutnud siiski luua nii tugeva ja tsentraliseeritud riigi, et kellelgi ei tulnud isegi mõttesse teda kukutada ning ka tema järglase Louis XV valitsusaeg möödus suuremate probleemideta. See on küll väga vaieldav, ent ilmselt oli just Louis XIV see, kes pani aluse monarhia hävingule ning "istutas" probleemid, millega Louis XVI enam toime tulla ei suutnud.

Ta ei surnud küll rahva poolt armastatuna, ent ometi on ta siiani üks austatumaid monarhe Prantsusmaal ning vahest koguni terves maailmas.

Päikesekuningas
Louis XIV on tuntud ka Päikesekuningana (prantsuse keeles le Roi Soleil). Selle nimetuse valis kuningas ise, kuna päike on teatud mõttes kõige elava aluseks ja eelduseks, teisalt sümboliseerib päike puhtust ja korda. Samuti viitas tiitel kuninga ja Versailles' õukonna välisele hiilgusele.

Välislingid

Prantsusmaa monarhid
Andorra vürstid
Bourbonid
Sündinud 1638
Surnud 1715
1661

1661. aasta (MDCLXI) oli 17. sajandi 61. aasta.

Sündmused maailmas 

16. juuli – Stockholmi pank andis välja esimesed paberrahad.

Sündmused Eestis 
 1. juuli – sõlmiti Kärde rahu ning see lõpetas 1656.–1658. aasta Vene-Rootsi sõja.

Sündinud 

 ...

Surnud 
9. märts – Jules Mazarin, itaalia päritolu prantsuse riigimees ja kardinal

 1661
1660

1660. aasta (MDCLX) oli 17. sajandi 60. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 

 13–14. juuni – Tallinnas toimus prostituutide loendus.

Sündinud 
2. mai – Alessandro Scarlatti, itaalia helilooja
7. juuni – George I, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas

Surnud 
13. veebruar – Karl X Gustav, Rootsi kuningas
6. august – Diego Velázquez, hispaania maalikunstnik

Viited 

 1660
1662

1662. aasta (MDCLXII) oli 17. sajandi 62. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 

 Hageri pastor Christoph Blume andis välja esimese eestikeelse usuõpiku "Matthaei Judicis kleines Corpus Doctrinae" (Matthaeus Judexi väike dogmaatika käsiraamat).
 ...

Sündinud 

 ...

Surnud 
 19. august – Blaise Pascal, prantsuse matemaatik, füüsik ja filosoof

Viited 

 1662
1665

1665. aasta (MDCLXV) oli 17. sajandi 65. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 

 ...

Sündinud 

 ...

Surnud 
12. jaanuar – Pierre de Fermat, prantsuse matemaatik

 1665
1666

1666. aasta (MDCLXVI) oli 17. sajandi 66. aasta.

Sündmused maailmas 
 Asutati Lundi ülikool.
 Prantsusmaal asutati Teaduste Akadeemia.
 2. september – leidis aset Londoni suur tulekahju, mis kestis 3 päeva ja milles hävines üle 10 000 maja, kaasa arvatud Saint Pauli katedraal. Teadaolevalt hukkus ainult kuus inimest.

Sündmused Eestis 

 ...

Sündinud 
 15. märts – George Bähr, saksa arhitekt
 5. september – Gottfried Arnold, saksa teoloog
 6. september – Ivan V, Vene tsaar

Surnud 
 20. jaanuar – Austria Anna
 26. august – Frans Hals, hollandi maalikunstnik
 23. september – François Mansart, prantsuse arhitekt

 1666
Henry David Thoreau

Henry David Thoreau (sünninimi David Henry Thoreau; 12. juuli 1817 – 6. mai  1862) oli USA kirjanik ja filosoof, transtsendentalismi esindajaid, ökofilosoofia rajajaid. Tema kodanikuallumatuse kontseptsioon on mõjutanud hilisemaid kodanikuühiskonna ja kolmanda sektori tähtsust rõhutavaid ideoloogiaid, rahuliikumist (eriti Mahatma Gandhi kaudu) ja rohelist liikumist. Thoreau'd on peetud ka üheks 20. sajandi  anarhismi eelkäijaks.

Teosed 
A Week on the Concord and Merrimack Rivers (1849)
Kodanikuallumatus (Civil Disobedience 1849; eesti keeles koos "Waldeniga" 1994)
Civil Disobedience (1849)
Slavery in Massachusetts (1854)
Walden (1854; eesti keeles "Walden ehk Elu metsas" 1994)
A Plea for Captain John Brown (1860)
Excursions (1863)
Life Without Principle
The Maine Woods (1864)
Cape Cod (1865)
Early Spring in Massachusetts (1881)
Summer (1884)
Winter (1888)
Autumn (1892)
Miscellanies (1894)
The Journal of Henry David Thoreau (1906)

Teosed eesti keeles
"Walden ehk Elu metsas" ja "Kodanikuallumatus" 1994.
Esseistlik mõtisklus "Jalutuskäik" (tõlkinud ja saatesõna: Tiiu Speek) – Akadeemia 2006, nr. 8, lk. 1675–1723.

Kirjandus 
 Frieda Drewerk, "Thoreau" – Mana 1962, nr. 3, lk. 179–181
 Märt Karmo, Ain Raitviir, "Henry David Thoreau – looduse bakalaureus" – Looming 1974, nr. 8, lk. 1362–74
 Jaak Rähesoo, "Thoreau'st" (tõlkeraamatu "Walden ehk Elu metsas" arvustus) – Looming 1994, nr. 10, lk. 1429–33
 Kalevi Kull, "Simply living" (sama raamatu arvustus) – Vikerkaar 1995, nr. 9/10, lk. 154–158

Välislingid 

 Henry David Thoreau
 The Thoreau Reader

Ameerika Ühendriikide kirjanikud
Ameerika Ühendriikide filosoofid
Looduskaitsjad
Nudistid
Sündinud 1817
Surnud 1862
Kommentaarinõue

Kommentaarinõue (inglise Request for Comments, lüh RFC) on interneti kohta käivate dokumentide nummerdatud sari, kus avaldatakse kirjeldusi ja teavitusi. Kommentaarinõuet annab välja Internetiehituse töörühm (IETF). RFC nr 1 avaldati 7. aprillil 1969. 2015. aasta detsembri lõpu seisuga oli välja antud 7736 dokumenti.

Kord avaldatud kommentaarinõudeid enam ei muudeta.

Vähestest RFC dokumentidest saavad internetistandardid. Kommentaarinõude numbrites on kirjeldatud kõiki internetistandardeid.

Viited

Välislingid 
 Kommentaarinõude koduleht (inglise keeles)
 RFC Editor võrguleht (inglise keeles)

Standardid
Internet
Välis-Hebriidid

Välis-Hebriidid (inglise Outer Hebrides, gaeli Na h-Eileanan Siar) on saarestik Šotimaal Suurbritannia saarest loodes, osa Hebriididest, mis moodustab haldusüksuse Eilean Siar. Eraldatud Sise-Hebriididest Minchi väinaga. Suurim saartest on saar, millel üldnime pole ja mille osasid nimetatakse Lewis ja Harris.

Atlandi ookeani saarestikud
Suurbritannia saarestikud
Šotimaa geograafia
Murray (täpsustus)

Murray on jõgi Austraalias.
Murray on linn USA-s Utah-s.
Murray (perekonnanimi)
Anne Murray, USA lauljatar.
Bill Murray, ameerika filminäitleja.
Dave Murray, briti muusik, mänginud ansamblis Iron Maiden.
David Murray, Ameerika džässmuusik (saksofonist).
Johan Andreas Murray, Rootsi 18. sajandi botaanik
Joseph Murray, Nobeli meditsiiniauhinna laureaat (1990).
Andy Murray, Suurbritannia tennisist
Murray on Rootsi aadlisuguvõsa.
Murray oli ninasarvik Tallinna Loomaaias.
Abrasioon

Abrasioon on mitmetähenduslik sõna, mis võib tähendada:

Abrasioon on geoloogias kivimite pinna mehaaniline kulutamine, mille põhjustavad tuule, lainete, vooluvee, liustiku, gravitatsiooni vms poolt kantud setteosakesed.
ranna abrasioon ehk murrutus
Abrasioon, kõnekeeles emakaõõne puhastus. 
Abrasioon, hammaste kulumine ehk hamba mehaaniline vigastus, mille on tekitanud (kulutanud) võõrkeha. 
Abrasioon, silma sarvkesta (kornea) marrastus
...
1557

1557. aasta (MDLVII) oli 16. sajandi 57. aasta.

Sündmused maailmas

 ...

Sündmused Eestis
 14. september – sõlmiti Posvoli leping, millega lõppes koadjuutorivaenus ja loodi salajane sõjaline kaitseliit Venemaa vastu.
Enne lähenevaid suuri sõdasid on 16. sajandi keskpaigaks Eesti ala rahvaarv tõusnud 250 000-300 000 inimeseni.

Sündinud
 15. veebruar – Vittoria Accoramboni, itaalia aristokraat, Bracciano hertsoginna
 24. veebruar – Matthias, Saksa-Rooma keiser
 31. mai – Fjodor I, Vene tsaar

Surnud
 2. jaanuar – Pontormo, itaalia maneristlik maalikunstnik
 8. jaanuar – Albrecht Alkibiades, Brandenburg-Kulmbachi markkrahv
 9. aprill – Mikael Agricola, Soome vaimulik ja soome kirjakeele rajaja
 30. mai – Heinrich von Galen, Liivi ordu maameister
 11. juuni – João III, Portugali kuningas
 16. juuli – Anne Klevest, Inglismaa kuninganna
 1. september – Jacques Cartier, prantsuse maadeavastaja
 täpne kuupäev teadmata – Reinhold von Buxhoeveden, Saare-Lääne piiskop

Viited
Extensible Messaging and Presence Protocol

Extensible Messaging and Presence Protocol (XMPP) (varasema nimega Jabber) on avatud XML-põhine protokoll, mis on mõeldud sõnumite saatmiseks ja suhtlemiseks internetis. 

Jabberil põhinev tarkvara jookseb tuhandetes serverites ning vastavalt Jabber Software Foundationi  pressiteatele kasutavad seda kümned miljonid inimesed üle maailma.

Jeremie Miller alustas projekti 1998. aastal; selle esimene suurem väljalase toimus aastal 2000. Projekti põhiliseks tulemuseks on jabberd, server, millega kliendid saavad vestlemiseks ühenduda. See server saab luua privaatse Jabber-võrgu (näiteks tulemüüri taga) või ühineda globaalse Jabberi võrguga.

Jabberis etendavad tähtsat osa lüüsid. Need lubavad kasutajal siseneda teisi protokolle kasutavatesse võrkudesse nagu AIM ja ICQ (kasutavad protokolli OSCAR), MSN ja Windows Messenger (kasutavad .NET-sõnumiteenust), SMS ning E-post. Erinevalt teistest mitut protokolli toetavatest klientidest (näiteks Trillian ja Gaim) tagatakse Jabberis selline ühilduvus serveri tasandil seal asuva spetsiaalse lüüsi abil. Iga Jabberi kasutaja saab end registreerida sellise lüüsi kasutajaks, andes vajalikud andmed vastavasse võrku ühendamiseks, ning seejärel suhelda kasutajatega selles võrgus, nagu nad oleksid  Jabberi kasutajad. See tähendab, et iga klienti, mis toetab täielikult Jabber protokolli, saab koodi lisamata kasutada ühendamiseks võrkudesse, mille jaoks on serveris lüüs loodud.

Jabberi protokoll, mida nüüd hooldab Jabber Software Foundation, on IETF poolt aktsepteeritud standardprotokollide hulka XMPP nime all. Seda peetakse sõnumisaatmise standardprotokollide hulgas konkureerivaks SIMPLE-protokolliga. Siiski on  XMPP orienteerunud rohkem laiahaardelisema keskkonna pakkumisele.

Jabberi protokolli kasutab ka Google Talk, mis on Google'i otsesuhtlusprogramm, kuid Google julgustab oma kasutajatel tarvitada ka teisi Jabberit toetavaid programme, nagu näiteks Gaim-i.

Viited

Välislingid 
 XMPP Standards Foundation
 XMPP Extensions
 XMPP Software: Clients
 XMPP Software: Servers
 Open list of public XMPP servers 
 Jabber.org (Free XMPP server of the XSF
 Blog

Internetiprotokollid
Kiirsuhtluse kliendid
Vagula järv

Vagula järv on järv Võru maakonnas Võru linnast 2 km lääne pool. Selle pindala on 518,7 hektarit.

Ta pikkus ida-lääne suunas on 4,6 km, laius ligi 1,7 km. Kõige sügavam (11,5 m) on järv keskosast kagu pool (keskmine sügavus 5,3 m). Järve veetaset alandati 1934 üle 1 m. Praegu on järve kõrgus merepinnast 69,2 m. Vagula kaldad on madalad, kohati lausad, põhja, ida ja lääne pool enamasti liivased, kohati kruusased või klibused, lõunas ja kirdenurgas lubimudased. Põhja pool leidub ka turbakallast. Suurem asula Vagula ääres on loodekaldal paiknev Järvere, seal on endise Võru metsamajandi keskus ja looduskaitse alla kuuluv park. Järve põhi on kalda lähedal enamasti liivane või kruusane, järve kaguosas on Liivapealseks nimetatav ulatuslik liivase põhjaga ala. Sügavamal on põhi kaetud mudaga, milles paiguti leidub limuste kodasid ja järve põhjaosas 3-6 m sügavusel järvemaaki. Järvest on leitud mammuti ja ürgveise luid.

Järv on suure valgala ja tugeva läbivooluga. Järve voolavad Võhandu e. Pühajõgi, Kondi oja, Kivioja, Üra oja, lisaks pisemad kraavid ja kaldaallikad. Järve kirdesopist lähtuv Võhandu jõgi viib (nn. Itaalia kanali kaudu) Vagula vee Peipsisse.

Järve vesi paistab vähe läbi. Olulist temperatuurikihistust ei ole, kuid põhjalähedane veekiht on väga hapnikuvaene.

Taimestik kattis 1952 viiendiku järvepinnast. Füto- ja zooplankton on rohke ja liigirikas. Viimaste hulgas leidub haruldusi. Põhjaloomastikku oli 1952. a. keskmiselt; on leitud haruldusi. 19. sajandi lõpul oli järv väga vähirikas; vähikatk jõudis siia 1898 ja hiljem vähistik ei taastunud.

Järve kalastik on liigirikas. Kõige ohtramad on latikas, ahven ja särg; leidub hauge, kohasid, säinaid, linaskeid, kiisku, viidikaid, rünte, hinke, vingerjaid, luukaritsaid, teibe, turbi, jõeforelle, vikerforelle, ojasilmu, lepamaime ja isegi peipsi siigu. Siit on saadud kuni 7 kg raskusi kohasid ja 14 kg raskusi hauge.

Veelinnustikult on Vagula vaesem kui Tamula järv. Siin pesitsevad tuttpütt, lauk, sinikael, piilpart, rootsiitsitaja ja teised linnud.

Vagula on Võru elanike armastatud ujumis- ja puhkekoht.

Kirjandus 

Aare Mäemets. Eesti NSV järved ja nende kaitse. Tln., 1977

Võru valla järved
Koosinus

Koosinus ehk koosinusfunktsioon (sümbol: cos) on matemaatikas üks trigonomeetrilistest funktsioonidest.

Täisnurkse kolmnurga järgi  defineeritakse koosinus nii: täisnurkse kolmnurga mittetäisnurkse nurga α koosinuseks nimetatakse selle nurga lähiskaateti b ning selle täisnurkse kolmnurga hüpotenuusi c pikkuse jagatist.

Märkus arvutamise kohta

Taskuarvutid arvutavad siinust, koosinust, tangensit ja teisi trigonomeetrilisi funktsioone reeglina kraadides antud argumendi järgi, tabelarvutuspaketid (Excel, OpenOffice.org ja teised) aga radiaanides antud argumendi järgi.

Vaata ka 
Koosinusteoreem

Trigonomeetria
Funktsioonid

no:Trigonometriske funksjoner#Sinus, cosinus og tangens
Tangens

Tangens ehk tangensfunktsioon (sümbol: tan) on matemaatikas üks trigonomeetrilistest funktsioonidest.

Täisnurkse kolmnurga järgi defineeritakse tangens nii: täisnurkse kolmnurga mittetäisnurkse nurga α tangensiks nimetatakse selle nurga vastaskaateti a ning lähiskaateti b pikkuse jagatist.

Seos teiste trigonomeetriliste funktsioonidega 

Tangensfunktsioon on siinuse ja koosinusega seotud järgmiselt:

 

kusjuures viimast seost kasutatakse tihti tangensfunktsiooni defineerimiseks.

Tangensfunktsioon ja kootangensfunktsioon on seotud järgmiselt:

Omadused

Perioodilisus 

Tangens on perioodiga  :

Monotoonsus 

Tangens on igas vahemikus

 

monotoonselt kasvav.

Sümmeetriad 
Tangens on paaritu funktsioon:

Nullkohad 

Tangensfunktsiooni nullkohad on

 

Kõik nullkohad on esimest järku.

Poolused 
Tangensfunktsiooni poolused on

 

Kõik poolused on esimest järku.

Märkus arvutamise kohta 

Taskuarvutid arvutavad siinust, koosinust, tangensit ja teisi trigonomeetrilisi funktsioone reeglina kraadides antud argumendi järgi, tabelarvutuspaketid (Excel, OpenOffice.org ja teised) aga radiaanides antud argumendi järgi.

Vaata ka 

 Arkustangens
 Hüperboolne tangens

Trigonomeetria
Funktsioonid

no:Trigonometriske funksjoner#Sinus, cosinus og tangens
Kýthira saar

Kýthira (Vana-Kreeka kontekstis Kythera; kreeka keel ja vanakreeka keeles Κύθηρα) on Kreekale kuuluv saar Kreeta ja Joonia mere vahel, üks Joonia saartest. See asub Lakoonia lahest lõunas Peloponnesose poolsaare vastas. Kýthira väin eraldab seda Antikýthira saarest.

Pindala on 281 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 507 m. 

Keskasula on Kýthira.

Joonia saarte saared
Atika piirkond
1684

1684. aasta (MDCLXXXIV) oli 17. sajandi 84. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 
 6. juuni – Toompea tulekahjus hävis suurem osa Toompea hoonestikust.
 Forselius asutas Riia vaesteraha abil Tartu lähedal Piiskopimõisas esimese eesti koolmeistrite kooli, nn. Forseliuse seminari.

Sündinud 
14. jaanuar – Jean-Baptiste van Loo, prantsuse maalikunstnik
15. märts – Francesco Durante, itaalia helilooja
10. oktoober – Antoine Watteau, prantsuse maalikunstnik

Surnud 
1. oktoober – Pierre Corneille, prantsuse näitekirjanik

Viited 

 1684
Magass

Magass on Inguššia pealinn Venemaal. Linn on rajatud eelmisest pealinnast Nazranist 4 km kaugusele lõunasse Põhja-Osseetia piiri lähedale. Linna hakati rajama 1995. ning linnaõigused sai see 2000. aastal.

Elanikkond 
2002. aasta rahvaloenduse järgi oli linnas ainult 275 elanikku.
2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanike arv 2505.

2012. aastal moodustasid Magassi elanikest ingušid 99%, teised rahvused 1%.

Välislingid 

Linnast portaalis Magas.ru

Venemaa linnad
Inguššia
Muusikavorm

Muusikavorm ehk muusikaline vorm on muusikaline struktuur ajas.

Muusikavormi ei ole võimalik tuvastada hetkes, sest muusikavorm kujuneb heliteose kui terviku osade järgnevuses.

Muusikavormi kujundavad kordus ja kontrast või nende puudumine. 

Muusikavormile hakati erilist tähelepanu pöörama 18. sajandil klassitsismis, kuid teatud ette ära määratud vorminõuete järgmist võib täheldada kõigi aegade muusikas.

Mõiste
Muusikavormi mõistel on erinevaid määratlusi. Muusikavorm on: 
 muusikas väljendusvahendite kogumina realiseeruv heliteose ülesehitus, selle mõtte- ja tundesisu struktuur ajas.
 "heliteose struktuur ja disain." (The structure and design of a composition.) 
 "muusika konstruktiivne ehk organiseeriv element." (The constructive or organizing element in music.)
 "heliteose kuju ehk struktuur." (The shape or structure of a musical work.)

Muusikavormi kujundavad tegurid

Muusikavormi tajumine

Vaata ka
Muusikavormide loend

Viited

Välislingid
Margus Pärtlas 2009. Muusikalise vormi analüüs

 Muusikavorm
Oktett

Oktett (itaalia keeles ottetto) tähendab number 8-t. See on mitmetähenduslik sõna olenevalt sellest millisest valdkonnast on jutt:

oktett on muusikas kaheksast esitajast (lauljast või pillimängijast) koosnev ansambel 
oktett on muusikateos kaheksale esitajale.
oktett on kirjanduses luuleteose kaheksast värsireast koosnev stroof.
oktett on keemias ja füüsikas kaheksaelektroniline püsiv aatomi väliskiht. Või molekulides, neid moodustavate aatomite väliskihi elektronide ühine keemilist sidet moodustav hulk.
Robert De Niro

Robert De Niro (sündinud 17. augustil 1943) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja, režissöör ja produtsent. Parima näitleja Oscari sai ta filmiga "Raevunud härg" ja parima kõrvalosatäitja Oscari noore Vito Corleone rolli eest filmis "Ristiisa 2". Ta on 6 korda nimetatud Oscari kandidaadiks. 

De Niro sündis kunstnike perekonnas. Isa Robert De Niro vanem oli itaalia-iiri päritolu abstraktne ekspressionistlik maalikunstnik ja skulptor, ema Virginia Holton Admiral oli inglise-saksa-prantsuse-hollandi päritolu maalikunstnik ja luuletaja. Vanemad lahutasid, kui Robert oli kolmeaastane. Robert kasvas koos emaga New Yorgis Manhattanil Little Italy linnaosas, aga ka isa elas kõigest jalutuskäigu kaugusel ja Robert käis tal sageli külas.

De Niro lõpetas riikliku põhikooli ja käis kahes humanitaarkallakuga erakeskkoolis, aga ei lõpetanud. 16-aastaselt lahkus ta koolist, et hakata näitlejaks. Näitlemist õppis ta Stella Adleri konservatooriumis ja Lee Strasbergi näitestuudios.

Filmikarjäär

De Niro tegi oma esimesed osatäitmised Brian De Palma väikese eelarvega filmides. De Palma tutvustas De Nirot Martin Scorsesele ja Scorsese filmiga "Agulitänavad" tuli ka tunnustus. De Niro on mänginud veel seitsmes Scorsese filmis: "Taksojuht", "New York, New York", "Raevunud härg", "Komöödiakuningas", "Omad poisid", "Hirmu neem" ja "Kasiino". Nendes mängis De Niro peamiselt võluvat, emotsionaalselt ebastabiilset, psühhopaatiliste kalduvustega tegelaskuju.

1980. aastate keskel hakkas De Niro mängima ka komöödiates. Neist tuntuimad on "Saba liputab koera", "Ka gängster on inimene" ja "Kohtumine äiaga". Suurima honorari 20 miljonit dollarit teenis ta filmi "Gängster on ikka veel inimene" eest.

1989. aastal asutas De Niro koos Jane Rosenthaliga produktsioonifirma, mis sai ta kodukoha järgi nimeks TriBeCa Productions. 2002. aastal sai temast Tribeca filmifestivali üks algatajaid.

Filmi "Ristiisa 2" tarvis õppis ta 4 kuud Sitsiilia murrakut ja kasutas seda pea kõikjal filmis. Filmi "New York, New York" jaoks õppis ta saksofoni mängima. "Raevunud härja" tarvis õppis ta poksima ja võttis ligi 30 kg kaalus juurde. Filmi "Taksojuht" tarvis enese ettevalmistamiseks töötas ta taksojuhina.

1998. aastal süüdistati teda Pariisis prostitutsiooni levitamises. Ta eitas kõiki süüdistusi ja lubas enam mitte iial Prantsusmaale oma jalga tõsta.

Sageli on teda võrreldud Al Pacinoga. Koos mängisid nad kahes filmis: "Ristiisa 2" ja "Pinge". Filmis "Pinge" ("Heat") oli ka kaader kus mõlemad istuid laua ääres ja rääkisid juttu.

Filmograafia

Tunnustus 
 Parima meespeaosatäitja Oscar
 1981. aastal  rolli eest filmis "Raevunud härg"

 Parima meeskõrvalosatäitja Oscar
 1975. aastal rolli eest filmis "Ristiisa 2" 

 Parima meespeaosatäitja Kuldgloobus
 1981. aastal rolli eest filmis "Raevunud härg"

 Los Angelese filmikriitikute parima meesnäitleja auhind
 1976. aastal rolli eest filmis "Taksojuht"
 1980. aastal rolli eest filmis "Raevunud härg"

 Elutöö Kuldlõvi (1993)

 Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind (2011)

Välislingid 

 
 

Sündinud 1943
Ameerika Ühendriikide filminäitlejad
Ameerika Ühendriikide filmilavastajad
Boryeong

Boryeong (ka Poryŏng) on linn Lõuna-Koreas Lõuna-Chungcheongi provintsis.

Haldusjaotus 
 Linnaosad
 Daecheoni linnaosa 대천동
 1. Daecheoni linnaosa 대천1동
 2. Daecheoni linnaosa 대천2동
 Dongdae linnaosa 동대동
 Gungchoni linnaosa 궁촌동
 Hwasani linnaosa 화산동
 Jukjeongi linnaosa 죽정동
 Namgoki linnaosa 남곡동
 Naehangi linnaosa 내항동
 myeongcheoni linnaosa 명천동
 Sinheuki linnaosa 신흑동
 Yoami linnaosa 요암동

 Alevvald
 Ungcheoni eup 웅천읍

 Vallad
 Cheonbuki myeon 천북면
 Cheongra myeon 청라면
 Cheongso myeon 청소면
 Jugyo myeon 주교면
 Jupo myeon 주포면
 Jusani myeon 주산면
 Nampo myeon 남포면
 Misani myeon 미산면
 Ocheoni myeon 오천면
 Seongju myeon 성주면

Viited 

Lõuna-Korea linnad
Cheonan

Cheonan (ka Ch'ŏnan) on linn Lõuna-Koreas Lõuna-Chungcheongi provintsis.

Välislingid 
 http://www.cheonan.go.kr

Lõuna-Korea linnad
Lausanne

Lausanne on linn ja vald Šveitsi prantsuskeelses osas. Linn asub Genfi järve põhjakaldal umbes 60 kilomeetrit Genfi linnast kirdes. Lausanne on Vaud' kantoni pealinn. 

2003. aasta seisuga elas seal 126 800 elanikku.

Ajalugu
Roomlased rajasid keltide asula kohale sõjaväetugipunkti nimega Lousanna. 6. sajandil sai Lausanne'ist piiskopkonna keskus.

Majandus
Soodsa kliima tõttu on linnalähistel aladel levinud viinamarjakasvatus.

Loodus
Linn asub Genfi järve kaldanõlval.

Linna põhjaosas on väike Sauvabelini järv.

Haridus
Linnas tegutseb Lausanne'i Ülikool.

Kultuur
 Collection de l'Art Brut 
 Béjart Ballet

1989. aastal toimus linnas Eurovisiooni lauluvõistlus.

Huvitavat
 Rahvusvahelise Olümpiakomitee peahoone asub Lausanne'is.
 Lausanne'is on ka Olümpiamuuseum.

Lausanne'is on sündinud
Umberto Agnelli
Anthony Bloom
François-Louis David Bocion
Johann Ludwig Burckhardt
Benjamin Constant
Aloise Corbaz
Charles Dutoit
Egon von Furstenberg
Eugène Grasset
Bertrand Piccard
Charles-Ferdinand Ramuz
Théophile Steinlen
Elizabeth Thompson (Lady Butler)
Bernard Tschumi
Félix Vallotton

Viited

Välislingid 

 Lausanne'i ametlik koduleht (inglise, prantsuse ja saksa keeles)
 Lausanne'i turismibüroo koduleht (inglise, prantsuse ja saksa keeles)

 
Šveitsi linnad
Vana-Rooma asulad
Siiam

Siiam (tai สยาม (Sayam)) on Tai vana nimi, mida maa kandis 24. juunini 1939 ja 1945. aastast 11. maini 1949.

Siiami järgi on saanud nimetused Siiami laht, siiami kass, Siiami kaksikud, siiami tapluskala.

Tai ajalugu
Tai
Aasia ajaloolised riigid
Suured lootused (täpsustus)

"Suured lootused" – on 1861. aastal ilmunud Charles Dickensi romaan.

Romaani põhjal on vändatud ka mitmeid filme:

"Suured lootused" – Robert Vignola ja Paul Westi film aastast 1917
"Store forventninger" – A.W. Sandbergi film aastast 1921
"Suured lootused" – Stuart Walkeri film aastast 1934
"Suured lootused" – David Leani film aastast 1946
"Suured lootused" – sari aastast 1959
"Suured lootused" – Alan Bridgesi 10-osaline sari aastast 1967
"Suured lootused" – Leonhard Gmüri film aastast 1971
"Suured lootused" – Joseph Hardy telefilm aastast 1974
"Suured lootused" – Julian Amyes 12-osaline sari aastast 1981
"Great Expectations, the Untold Story" – Tim Burstalli telefilm aastast 1986
"Suured lootused" – Kevin Connori 6-osaline lühisari aastast 1991
"Suured lootused" – Alfonso Cuaróni film aastast 1998
"Suured lootused" – Julian Jarroldi telefilm aastast 1999
Rannik

Rannik on randlat ja sellega piirnevat mere või suurjärve põhja ja maismaad hõlmav vöönd. Ranniku maapoolne piir on lahepärasid, merepoolne aga poolsaarte tippe ühendav joon. Kui rannikumeres leidub saari, moodustub ranniku piir mööda kõige merepoolsemate saarte merepoolseid külgi.

Rannik jaguneb üldjuhul järskrannikuks ja laugrannikuks. Viimane jaotatakse järsakrannikuks ja lauskrannikuks. Eesti rannik, kaasa arvatud pankrannik, on täies ulatuses laugrannik. Järskrannik on näiteks fjordrannik.

Rannikutüübid
Rannikul on erinevaid vorme. Et rannajoonel kohtuvad maa, vesi ja õhk, siis on  tegemist keerulise süsteemiga, mida mõjutab suur hulk tegureid. Peamine tegur on lainetus ja sellega kaasnev energia ning setete liikumine. Rannikute klassifitseerimisel võetakse arvesse nende dünaamikat ja arengut ning neid mõjutavaid tegureid. Sageli on raske esile tuua üht kindlat  mõjurit.

A. I. Jonin, P. A. Kaplin ja V. S. Medvedjev on välja  töötanud järgmise rannikutüpoloogia, mille aluseks on rannikut kujundanud jõud.

Rannikud, mille kujunemist meri on vähe mõjutanud. Rannik on kujunenud peamiselt geoloogiliste protsesside tulemusel ning olulist osa etendab algne pinnamood.

Dalmaatsia rannik
Fjordrannik
Riasrannik
Skäärrannik
Limaanrannik
Estuaarrannik
Vulkaanrannik

Rannikud, mille kujunemist mõjutab meri, kuid mitte lained. Peamised rannikut kujundavad jõud on vooluvesi, looded, elutegevus, termoabrasioon ja gravitatsioon.

Deltarannik
Alluviaalrannik
Wattenmeer
Korallrannik
Mangroovrannik
Jäätekkeline rannik
Termoabrasiooni kujundatud rannik

Rannikud, mis on kujundatud peamiselt lainete poolt. Liigitatakse vastavalt sellele, kuidas muutub rannajoone kuju.

Sirgestuvad/õgvenduvad
Sirgestunud
Kulutusrannik
Kuhjerannik
Laguun
Sekundaarsed

Erinevaid rannikute liigitusi ja nimetusi on väga palju. Jonini ja Kaplini tüpoloogia on ainult üks paljudest. Näiteks järgnevad nimetused on pärit teistest liigitustest.

Araali rannik
Laherannik
Laidrannik
Padumere rannik
Õgurannik

Vaata ka
möllirand
rand
rannak
randla

Välislingid 
 Eesti rannik

Geomorfoloogia
Meregeoloogia
Kureika

Kureika (vene Курейка) on küla Venemaal Krasnojarski krais Igarka linna lähistel.

Aastatel 1913–1917 oli külas asumisel Jossif Stalin. Aastal 1934 rajati külla tema muuseum. 1952. aastal valmis uus suurejooneline muuseumihoone, mis Hruštšovi ajal suleti. 1996. aastal põles hoone maha. 2000. aastate alguses otsustati muuseum taas turismiobjektina üles ehitada, 2006. aastal püstitatud 3,5-meetrine Stalini kuju rüüstati mõne päeva jooksul.

Venemaa külad
Manhattan

Manhattan [mänh´ätən] on piklik kõrghoonestusega jõesaar Ameerika Ühendriikide idarannikul Hudsoni jõe suudmes jõe vasakkaldal. Samanimelise linnaosana (haldusüksusena New Yorgi maakond, inglise keeles New York County) on see New Yorgi linna süda. 2007. aasta andmete järgi elas Manhattanil 1 620 867 inimest., 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 1 585 873 inimest. New Yorgi maakond on pindalalt USA maakondadest eelviimane (temast väiksem on Kalawao maakond Hawaiil) ja see on USA kõige tihedama asustusega maakond (28 154 in/km2).

Ajalugu

1626. aastal ostis Madalmaade Ida-India Kompanii teenistuses olnud Pierre Minuit saare (Lenni Lenape põlisameerika keeles Mannahatta, mis tähendas paljude küngastega maad) kohalikelt põlisameeriklastelt kauba eest 60 kuldna väärtuses. Tänapäevase Lower Manhattani lõunatipul kujunes välja Uus-Amsterdam – kindlustatud faktooria, linna esmane asuala. Multikultuurne ja maailma emigrantidega rahvastatud Manhattan on seejärel mänginud suursugust rolli Euroopa imperiaalsete asumaade (Uus-Madalmaad ja Uus-Inglismaa) kui ka tulevaste Ameerika Ühendriikide ajaloos, kuigi siiski ei kujunenud New Yorgist riigi pealinna (välja arvatud aastatel 1785–1790).

Ilme
Manhattan on alati olnud Ameerika Ühendriikide majandus- ja kultuurikeskuseks, millel on ka kaks võimsa siluetiga linnaosa: Lower Manhattani järel samuti Midtown Manhattan. Saarel asuvad muuhulgas ÜRO peakorter (selle krunt ei ole linna ega ühegi riigi territoorium) ja Wall Streeti ümbritsev ülemaailmse tähtsusega finantskvartal (sh aktsiabörsid AMEX ja New Yorgi börs). Saare keskel asub 3,4 km² suurune Central Park. Tuntumad art déco stiilis pilvelõhkujad 1930. aastatest on Chrysler Building ja Empire State Building.

Liigendus

Upper Manhattan
Upper East Side
Upper West Side
Midtown Manhattan
Lower Manhattan

11. september 2001
Manhattani lõunaosas asunud Maailma Kaubanduskeskuse kaksiktornid hävisid 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakutes.

Panoraam

Vaata ka
 Central Park
 Park Avenue
 New Yorgi Eesti Maja
 35 Hudson Yards
 First Avenue
 Second Avenue
 Third Avenue
 Fourth Avenue 
 Fifth Avenue
 Sixth Avenue
 Seventh Avenue
 Eighth Avenue
 Ninth Avenue
 Tenth Avenue
 Eleventh Avenue
 33rd Street 
 Madison Avenue

Viited

Välislingid
 

New Yorgi osariigi saared
New York
Uusaeg

Uusaeg, ka modernsus (inglise keeles modernity, modern times) on ajalooperiood umbes 1500 kuni umbes 1914/1918, seega suurtest maadeavastustest ja renessansist Esimese maailmasõjani. 

Uusaega on periodiseeritud mitut moodi. Uusaja alguseks on loetud: 
 aastat 1453, mil türklased (Osmanite riik) vallutasid Konstantinoopoli;
 aastat 1492, mil Christoph Kolumbus avastas Ameerika;
 aastat 1494, mil algasid Itaalia sõjad;
 aastat 1500 kui üldistatud daatumit, mida seostatakse suurte maadeavastustega, renessansi ja humanismi algusega ning territoriaalriikluse ja absolutismi kujunemisega;
 aastat 1517, mil Martin Luther algatas reformatsiooni;
 aastat 1529, mil Saksamaa palgasõdurid vallutasid ja rüüstasid Rooma (Sacco di Roma);
 aastat 1648, mil Vestfaali rahuga lõppes Kolmekümneaastane sõda.

Marksistlikus ajalookäsitluses on uusaeg seostatud kapitalistliku ühiskondlik-majandusliku formatsiooniga. Selle kontseptsiooni kohaselt algas uusaeg siis, kui kapitalism saavutas võidu feodalismi üle. Uusaja algust dateeritakse marksismis Inglise revolutsiooniga (1640–1660).

Uusaja lõpuks loetakse Esimese maailmasõja algust või lõppu (1914/1918). Marksistlikus ajalookirjutuses peetakse selleks Vene Oktoobrirevolutsiooni (1917).

Sama perioodi on jaotatud ka varauusajaks ja "päris" uusajaks, mille piir on umbkaudu 1800. aastal (sageli tõmmatakse piir 1789., Prantsuse revolutsiooni algusaastaga).

Uusaja alus on matemaatiline loodusteadus, millest lähtub masinlik tehnika. Uusaja maailmapilt on süsteem, mis on allutatud kalkuleerivale majandamisele ja ratsionaalsele, objektiveerivale teadmisele. Tehnika muutis ümbruse ressursiks ja suuremahuliseks tarvitamisobjektiks.

Eesti uusaeg

Eestis on uusaja alguseks (keskaja lõpuks) peetud kas 1520-30ndatel aastatel siiamaile jõudnud reformatsiooni või siis 1558–83 kestnud Liivi sõda, enam küll viimast. Uusaja lõpuks on pakutud kas ärkamisaja, 20. sajandi või Esimese maailmasõja algust.
Leo Luks

Leo Luks (sündinud 13. novembril 1976 Tallinnas) on eesti filosoof. 

Leo Luks õppis Tartu ülikooli doktoriõppes  ning kirjutas Ülo Matjuse juhendamisel doktoritööd teemal "Euroopa nihilismi piiritlemise katse filosoofia ja luule dialoogi abil". Hiljem asus ta õppima Tallinna Ülikooli doktoriõppesse Tõnu Viigi juhendamisel. Töö kaasjuhendaja oli Arne Merilai. 1. oktoobril 2010 kaitses ta Tallinna Ülikoolis doktoritöö "Ei kogemine nihilismi mõtlemises filosoofia ja kirjanduse ühtesulamisel". Oponendid olid Roomet Jakapi ja Daniele Monticelli.   

Ta on Eesti Maaülikooli filosoofia lektor ning on õpetanud ka EHI-s. Ta on Eesti Filosoofiaõpetajate Seltsi asutajaliige ja esimees.

Avaldanud artikleid peamiselt Eesti Ekspressis, Keeles ja Kirjanduses, Sirbis ja Akadeemias. Alustas tegevust kultuurilehe Sitatorn väljaandmisega.

Tartu Noorte Autorite Koondise endine tegevliige.

Aastast 2004 on kas enda üüripindadel või kodus organiseerinud mitteformaalset "Pornograafilist seminari", mis on mõeldud täiendama koolkondlikke seminare (Analüütilise filosoofia seminar, "Fenomenoloogiline seminar") ja feministlike ürituste rida, mis leiavad Margit Sutropi eestvedamisel aset Tartu Ülikooli Eetikakeskuses.

Rahvusvahelises plaanis on kogunud tuntust bridžimängijana.

Pseudonüümid
Kasutanud tõlkijana Jaan Kägu pseudonüümi.

Teoseid 
 "Ei kogemine nihilismi mõtlemises filosoofia ja kirjanduse ühtesulamisel", Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2015. 263 lk; ISBN 9789985587997

Tunnustus 

 2014 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (artikliauhind: „Eesti kirjanduse kadunud kodu” (Keel ja Kirjandus 2014, nr 10))

Viited

Välislingid 

 
Leo Luks: Milleks filosoofia?, Delfi, 12. oktoober 2007
Kuidas sünnib filosoofiakunst: Päevalehe intervjuu Leo Luksiga. Päevaleht, 15. september 2007
Leo Luks: Kuid kuidas kirjutada eimiskist?, err.ee, 21. oktoober 2010
 Leo Luks: Kas filosoofia suudab meid paremini elama õpetada?, Eesti Ekspress, 2. august 2013

Eesti filosoofid
Eesti bridžimängijad
Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1976