joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Põhjala Maja

Põhjala Maja (islandi Norræna húsið) on Islandil Reykjavíkis asuv kultuurikeskus, mille tegevust korraldab  Põhjamaade Nõukogu.

Hoone projekteeris Soome arhitekt Alvar Aalto ning see avati 1968. aastal.

Põhjala Majas korraldatakse loenguid, näitusi, kontserte, konverentse ning kohtumisi. Lisaks paiknevad keskuses raamatukogu, Põhjamaade disainile ja toidule spetsialiseerunud pood ning kaasaegset Põhjamaade toitu pakkuv restoran Dill.

Reykjavíki Põhjala Majas on toimunud muuhulgas Reykjavíki Rahvusvaheline Filmifestival (RIFF), Reykjavíki Rahvusvaheline Kirjandusfestival, Põhjamaade Moebiennaal ja muusikafestival Iceland Airwaves.

Viited

Välislingid
Põhjala Maja kodulehekülg (islandi k.)

Põhjamaade Nõukogu
Reykjavík
Ehitised
K

K (väiketähena k) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht. K on ladina tähestiku 11. täht. 

K-le vastab kreeka tähestikus kapa ja kirillitsa К.

Päritolu 

Tähestikutähed
II liiga 2010

II liiga 2010 võitis ida/põhja tsoonis FC Puuma ja lääne/lõuna tsoonis  Tartu FC HaServ.

II liiga ida/põhi Tabel

Edukamad väravakütid

II liiga lõuna/lääs Tabel

Edukamad väravakütid

Vaata ka
Meistriliiga 2010
Esiliiga 2010
III liiga 2010
IV liiga 2010

Viited

II liiga hooajad
2010. aasta Eesti spordis
S

S (väiketähena s) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht. S on ladina tähestiku 19. täht. 

S-ile vastab kreeka tähestikus sigma ja kirillitsa С.

Eesti keeles on S sageduselt 4. täht ja kõige sagedamini esinev kaashäälikutäht. Selle sagedus proosatekstis on 8,5%.

s lühendina tähendab sajand.

Päritolu

Sümbolina 
 Väävel
 Siimens
 Svedberg
 Sekund

Vaata ka 
Pikk s

Tähestikutähed
Ekstraklasa

Ekstraklasa on Poola jalgpalli kõrgeim liiga.

Liiga asutati 1926. aasta detsembri ja esimene liigahooaeg algas 1927. aasta aprillis. Esimesena tuli liiga võitjaks Krakówi Wisła. Kokku on Ekstraklasa võitnud 17 klubi. Kõige edukam on 15 meistritiitliga Varssavi Legia, kellele järgnevad Zabrze Górnik ja Krakówi Wisła (mõlemalt 14 võitu) ning Chorzówi Ruch (13 võitu).

Alates hooajast 2021–22 mängib liigas 18 klubi. Enne seda kuulus liigasse 16 klubi. Iga klubi peab hooaja jooksul 34 mängu. Liigahooaeg kestab juulist maini.

Klubid 
Hooajal 2022–23 mängivad liigas järgmised 18 klubi:

 Cracovia
 Zabrze Górnik
 Białystoki Jagiellonia
 Kielce Korona
 Poznańi Lech
 Gdański Lechia
 Varssavi Legia
 Legnica Miedź
 Gliwice Piast

 Szczecini Pogoń
 Radomi Radomiak
 Częstochowa Raków
 Mieleci Stal
 Wrocławi Śląsk
 Poznań Warta
 Łódźi Widzew
 Płocki Wisła
 Lubini Zagłębie

Ekstraklasa meistrid

Liigas mänginud Eesti jalgpallureid
Ken Kallaste – Górnik Zabrze (2016), Kielce Korona (2016–2019)
Igor Morozov – Varssavi Polonia (2013)
Sergei Mošnikov – Pogoń Szczecin (2012), Górnik Zabrze (2013)
Henrik Ojamaa – Varssavi Legia (2013–2014), Legnica Miedź (2018–2019)
Sergei Pareiko – Krakówi Wisła (2011–2013)
Sander Puri – Kielce Korona (2011)
Konstantin Vassiljev – Gliwice Piast (2014–2015, 2017–208), Jagiellonia Białystok (2015–2017)
Sergei Zenjov – KS Cracovia (2017–2019)
Rauno Sappinen – Gliwice Piast (2022–)

Viited

Välislingid 
 90minut.pl

Jalgpalliliigad
Poola jalgpall
Hermann Arnold Lezius

Hermann Arnold Lezius (31. märts/12. aprill 1863 Nõo – 1. juuli 1928 Narva) oli Eesti vaimulik.

Lezius õppis aastatel 1870–1871 Blumbergi koolis, aastatel 1872–1879 Tartus gümnaasiumis. Aastatel 1880–1881 õppis ta Tartu Ülikoolis filoloogiat, aastatel 1881–1886 usuteadust (sai aastal 1883 hõbeauraha). Korporatsioon Neobaltia liige.

Prooviaastal oli ta aastal 1886 Kuressaare Laurentiuse koguduses Daniel Burchard Lemmi juures. Ordineeriti 15. veebruaril 1887 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1887–1888 Kuressaare Laurentiuse koguduse adjunktõpetaja, olles samaaegselt usuõpetajaks gümnaasiumis ja tütarlastekoolis. Aastatel 1888–1901 oli ta Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja ning samaaegselt Pärnu praostkonna vaimulik koolirevident. Aastatel 1901–1913 oli ta Tartu linna vikaarõpetaja ja samaaegselt õpetajana Zeddelmanni erakoolis, aastal 1902 jaanuarist aprillini oli ta veel Tartu Ülikooli koguduse vikaarõpetaja. Aastatel 1913–1915 oli ta Samaara koguduse õpetaja, teenides sakslasi ja eestlasi. Aastatel 1913–1915 oli ta Siberisse välja saadetud. Aastatel 1917–1922 teenis ta jälle Samaara kogudust. Aastatel 1923–1927, pärast opteerumist oli ta taas Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja. Emerituuri jääb ta aastal 1927. Emerituuris olles elas ta Tartus ja Narvas. Narvas ta ka suri.

Isiklikku 
Tema isa Andreas Friedrich Lezius oli Tõstamaa ja Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja, vend Friedrich Eduard Lezius oli Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja ning Greifswaldi Ülikooli õppejõud, Kieli ja Königsbergi Ülikooli professor. Vanaisa Georg Friedrich Karl Heinrich von Bidder oli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professor ja Tartu Ülikooli rektor, onu Friedrich Ernst Bidder oli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna õppejõud, teine onu Paul Roderich Bidder oli Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja, onupoeg Roderich Bidder oli õpetajaks Harju-Risti, Nissi ja Tallinna Peeteli koguduses, teine onupoeg Alfred Bidder oli õpetajaks Tallinna Toomkoguduses. Tema kälimees Wilhelm Karl Emil Bergmann oli tegeliku usuteaduse professor Tartu Ülikoolis.

Viited

Välislingid 
 

Kuressaare Laurentiuse koguduse vaimulikud
Mihkli Miikaeli koguduse vaimulikud
Tartu Ülikooli koguduse vaimulikud
Eesti represseeritud isikud
Saaremaa vaimulikud
Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Neobaltia liikmed
Sündinud 1863
Surnud 1928
Super League (Kreeka)

Kreeka Super League (ametlikult kreeka keeles Σούπερ Λίγκα / Soúper Línka; ka lihtsalt Super League) on Kreeka jalgpalli kõrgeim liiga.

Alates 1927. aastast on Kreeka meistriks tulnud kuus klubi. Neist enam kui pooltel kordadel on võitnud Olympiakós (44 võitu), 22 korda on võitnud Panathinaikόs, 12 korda AEK Ateena, kolm korda PAOK ja Aris ning ühe korra AE Lárisa.

Klubid 
Hooajal 2019–20 mängivad liigas järgmised 14 klubi:

AEK Ateena
AE Lárisa
Aris
Asteras Tripolis
Atromitos
Lamia
OFI Kreeta

Olympiakós
Panathinaikόs
Panetolikós
Paniónios
PAOK
Volos
Xánthi

Liigas mänginud Eesti jalgpallurid
Sander Puri – AE Lárisa 1964 (2010–2011)

Jalgpalliliigad
Kreeka jalgpall
Martin Schulzenberg

Martin Schulzenberg (2. november 1864 Pöögle – 17. jaanuar 1912 Tartu) oli eesti talunik (Liivimaa kubermangus) ja III Riigiduuma saadik Liivimaa kubermangust. 

Maetud Alatskivi kalmistule.

Välislingid 
http://www2.kirmus.ee/biblioserver/isik/index.php?id=3297

Liivimaa inimesed
Vene Riigiduuma liikmed
Alatskivi kalmistule maetud
Sündinud 1864
Surnud 1912
Šuja

Šuja on linn Venemaal Ivanovo oblastis. Asub 32 km Ivanovost kagu pool Kljazma lisajõe Teza ääres.

Šujat on esmakordselt kirjalikult mainitud 1393. aastal. 1566 läks linn Ivan Julma opritšnina alla.

Linna valitses Šuja vürstisuguvõsa ligi 200 aasta jooksul. Šuja vürstide soost põlvnes Vene tsaar Vassili IV (Šuiski). 

Šujas asub Ülestõusmise katedraal, mille 106-meetrine kellatorn on kõrgeim eraldiseisev õigeusu kiriku kellatorn.

Välislingid 

Šuja koduleht

Ivanovo oblasti linnad
FC Nõmme United

FC Nõmme United on 2000. aastal loodud Eesti jalgpalliklubi.

Varem Eesti Telefoni SK ja FC Elioni nime all esinenud võistkond kannab alates 2006. aastast nime Nõmme United. Sellest ajast mängiti 12 hooaega tugevuselt neljandal tasemeastmel II liigas lõuna/lääne tsoonis, kuni 2017. aastal liiga võiduga kindlustati koht Esiliiga Bs. Debüüthooajal Esiliiga Bs oli tulemuseks tabeli keskmine ehk 5. koht. 2019. aastal kindlustati koht Esiliigas.

Staadion 
Klubi treeningud ja kodumängud toimuvad Männiku jalgpallikeskuses, mis asub Tallinnas Võidu tn 16. Kompleksis on tänapäevase kastmissüsteemiga naturaalmuruväljak (104 x 64 m) ja kunstmuruväljak (90 x 60 m)

Noored 
Kokku on klubis 8 noorterühma, kõige vanemad sündinud aastal 2001 ja kõige nooremad 2012. Klubi noored võtavad osa Eesti meistrivõistlustest vastavalt vanusele. Noorte kõige suuremaks saavutuseks Eestis võib pidada 2013–2015 valitsetud aega U17 Eliitliigas, kui võideti Eesti prestiižseima noortesarja tiitel 3 aastat järjest.

Esindusmeeskond 
Seisuga 3. märts 2021

Statistika ja loendid

Varasemad liigahooajad

Eesti jalgpalli karikavõistlused

Välislingid
Koduleht

Tallinna jalgpalliklubid
Prva HNL

Prva HNL ka 1. HNL (ametlikult horvaadi keeles Prva hrvatska nogometna liga) on Horvaatia jalgpalli kõrgeim liiga.

Liiga loodi 1992. aastal. Kokku on liiga võitnud neli klubi. Peaaegu kolm neljandikku kordadest on võitnud Zagrebi Dinamo (kokku 23 võitu), kuus korda on võitnud Spliti Hajduk ning ühe korra HNK Rijeka ja NK Zagreb.

Sponsornimed alates 2003:
2003–2007, Prva HNL Ožujsko 
2007–2011, T-Com Prva HNL
2011–2017, MAXtv Prva Liga
2017–, HT Prva Liga

Klubid 
Hooajal 2022–23 mängivad liigas järgmised klubid:
 Zagrebi Dinamo
 Gorica
 Spliti Hajduk
 Istra 1961
 Lokomotiva
 Osijek
 Rijeka
 Slaven Belupo
 Šibenik
 Varaždin

Meistrid 

 1992: Spliti Hajduk
 1992/1993: Zagrebi Dinamo
 1993/1994: Spliti Hajduk
 1994/1995: Spliti Hajduk
 1995/1996: Zagrebi Dinamo
 1996/1997: Zagrebi Dinamo
 1997/1998: Zagrebi Dinamo
 1998/1999: Zagrebi Dinamo

 1999/2000: Zagrebi Dinamo
 2000/2001: Spliti Hajduk
 2001/2002: Zagreb
 2002/2003: Zagrebi Dinamo
 2003/2004: Spliti Hajduk
 2004/2005: Spliti Hajduk
 2005/2006: Zagrebi Dinamo
 2006/2007: Zagrebi Dinamo

 2007/2008: Zagrebi Dinamo
 2008/2009: Zagrebi Dinamo
 2009/2010: Zagrebi Dinamo
 2010/2011: Zagrebi Dinamo
 2011/2012: Zagrebi Dinamo
 2012/2013: Zagrebi Dinamo
 2013/2014: Zagrebi Dinamo
 2014/2015: Zagrebi Dinamo

 2016/2017: Rijeka
 2017/2018: Zagrebi Dinamo
 2018/2019: Zagrebi Dinamo
 2019/2020: Zagrebi Dinamo
 2020/2021: Zagrebi Dinamo
 2021/2022: Zagrebi Dinamo

Välislingid 
 Ametlik koduleht

Jalgpalliliigad
Horvaatia jalgpall
Inga Neissaar

Inga Neissaar (aastani 1979 Inga Sahhatševskaja; sündinud 20. aprillil 1959 Tartus) on Eesti spordipedagoog, Tartu Ülikooli kehakultuuri õppejõud.

Elulugu
Inga Neissaar on teenistujate tütar. Neissaar sündis küll Tartus, kuid on elanud ka Sindis.

1977 lõpetas ta Tartu 10. Keskkooli, 1982 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 1991 kaitses ta samas sporditeaduste magistri kraadi väitekirjaga "Rütmivõimlemise kasutamine kehalise tubliduse (fitness) tõhustamiseks naistel".

1978–83 oli Neissaar TÜ võimlemiskateedri õppeülesande täitja, 1983–92 õpetaja, 1993–95 spordipedagoogika ja treeninguõpetuse instituudi assistent, 1996–99 lektor, 2000. aastast treeninguõpetuse õppetooli lektor. Ta täiendas end Kanadas, ühtlasi töötas Torontos võimlemisklubi Ritmica treenerina. Ta on lugenud aeroobvõimlemise metoodika kursust, koostanud võimlemisalaseid metoodilisi väljaandeid ja korraldanud võimlemistreenerite täiendusõpet

Ta on Eestis tuntud aeroobikatreenerina, kuid on töötanud ka iluvõimlemistreenerina.

Koostöös Rein Jalakuga on ta välja andnud raamatu "Jõu- ja venitusharjutusi igaühele" 2004. aastal, kordustrükid on ilmunud 2006. ja 2008. aastal.

Teadustöö
Inga Neissaare uurimisvaldkond on olnud aeroobvõimlemise mõju töövõimele ja kehalistele võimele, vere lipoproteiidide koostisele ning selle toime ärevusseisundite korral. Ta on uurinud aeroobika mõju naiste enesehinnangule ja isiksuseomadustele. Ta on Eesti Võimlemisliidu juhatuse liige. Neissaar on avaldanud üle 20 teadustrükise.

Isiklikku
20-aastaselt abiellus ta korvpallitreeneri Jüri Neissaarega. Aasta hiljem sündis neil poeg Ronni, kes on ka ainus laps peres. Inga Neissaarel on kaksikõde Ester.

Teoseid
 Venitusharjutusi korvpalluritele (kaasautorid R. Jalak, H. Valgma). Tallinn, 1992
 Valik stretching-venitusharjutusi (kaasautor R. Jalak). Tallinn, 1993
 Jõu- ja venitusharjutusi igaühele (kaasautor R. Jalak). Tartu, 1994; 6. tr. Tallinn, 2006
 Women engaged in aerobic gymnastics (kaasautor). // Acta Academiae Olympiquae Estoniae 8 (2000)
 Aeroobikaga tegelevate naiste enesehinnang (kaasautor). // TÜ kehakultuuriteaduskonna teadus- ja õppemetoodiliste tööde kogumik 8 (2001)
 Aeroobvõimlemise mõju psüühikale sõltuvalt isiksuse omadustest. // TÜ kehakultuuriteaduskonna teadus- ja õppemetoodiliste tööde kogumik 10 (2002)
 Aeroobika: I ja II tase (kaasautor). Tallinn, 2007

Viited

Kirjandus
 Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), lk 114
 Eesti spordi biograafiline leksikon, lk 414

Välislingid 
 

Eesti sporditeadlased
Eesti spordipedagoogid
Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna õppejõud
Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna vilistlased
Sündinud 1959
Koeru JK

Koeru JK on Eesti jalgpalliklubi.

Statistika ja loendid

Mängijad

Varasemad liigahooajad

Klubi kuulsaimad endised mängijad 
Gert Kams

Eesti jalgpalliklubid
Järva vald
Islandi Ülikool

Islandi Ülikool (islandi keeles Háskóli Íslands) on Islandi riiklik ülikool, mis asutati 17. juunil 1911. 

Esimese aasta jooksul astus ülikooli 45 tudengit. Tänapäeval õpib Islandi ülikooli 25 teaduskonnas kokku umbes 16 000 üliõpilast.

Ülikoolilinnak asub Reykjavíki kesklinnas (Tjörninist edelas) ning selle suurus on ligikaudu 10 hektarit.

2005. aastast on ülikooli rektor Kristín Ingólfsdóttir, kes on ka esimene naisrektor. Enne teda oli rektoriametis Páll Skúlason.

Ülikooli struktuur
 Sotsiaalteaduste kool
 Äri- ja majandusteaduskond
 Õigusteaduskond
 Sotsiaalteaduskond
 Sotsiaaltööteaduskond
 Politoloogiateaduskond

 Terviseteaduste kool
 Arstiteaduskond
 Õendusteaduskond
 Odontoloogiateaduskond
 Farmakoloogiateaduskond
 Toitumisteaduskond
 Psühholoogiateaduskond

 Humanitaarteaduste kool
 Usuteaduskond
 Keele-, kirjandus- ja lingvistikateaduskond
 Islandi ja võrdlevate kultuuriuuringute teaduskond
 Ajaloo- ja filosoofiateaduskond

 Haridusteaduste kool
 Spordi-, vabaajauuringute ja sotsiaalhariduse teaduskond
 Õpetajahariduse teaduskond
 Pedagoogikateaduskond

 Inseneri- ja loodusteaduste kool
 Tööstus- ja mehaanikainseneri- ning arvutiteaduskond
 Maateaduskond
 Elu- ja keskkonnateaduskond
 Elektri- ja arvutiinseneriteaduskond
 Füüsikateaduskond
 Ehitus- ja keskkonnainseneriteaduskond

Vaata ka
 Põhjamaade Vulkanoloogiainstituut

Islandi ülikoolid
Reykjavík
Põhjamaade Raamatukogu Ateenas

Põhjamaade Raamatukogu Ateenas (inglise Nordic Library at Athens, kreeka Βιβλιοθήκη των Βορείων Χωρών στην Αθήνα) on rahvusvaheline arheoloogiaraamatukogu Ateenas.

Põhjamaade Raamatukogu Ateenas loodi 1996. aastal Taani Instituudi Ateenas, Soome Instituudi Ateenas, Rootsi Instituudi Ateenas ja Norra Instituudi Ateenas ühisettevõtmisena.

Raamatukogus on 40 000 peamiselt Kreeka klassikalise arheoloogia ning Vana-Kreeka ajalugu religiooni käsitlevat trükist.

Raamatukogus säilitatakse ka kreeka-ameerika luuletaja ja kunstiajaloolase Nicolas Calasi (1907–1988) arhiivining luuletaja Konstantínos Kavafisega (1863–1933) seotud materjale, mille annetas asutusele 2005. aastal Rootsi konsul Kreetal Finn Ståhl.

Viited

Välislingid
Raamatukogu kodulehekülg (inglise k.)

Ateena
Arheoloogia
Raamatukogud
SESTO

SESTO on Põhjamaade geenivaramu NordGeni infot koondav andmebaas.

Andmebaasi on eelkõige kantud andmed  geenipangas leiduvate liikide ja nende omaduste kohta, kuid veebipõhiseid otsinguid saab teha nii NordGeni projektide, raportite, trükiste kui ka fotode kohta. 

SESTO kaudu saab ka seemneid tellida.

Välislingid
 SESTO

Põhjamaade Ministrite Nõukogu
Paide Linnameeskond U21

Paide Linnameeskond U21 on Eesti jalgpalliklubi Paide Linnameeskond duubel.

Saavutused
II liiga
Võitjad (1): 2014, 2015, 2016
3. koht (1): 2011

III liiga
Võitjad (1): 2010, 2013

IV liiga ida
2. koht (1): 2008

Statistika ja loendid

Varasemad liigahooajad ja karikavõistlused

Vaata ka
Eesti jalgpalliklubide loend

Eesti jalgpalliklubide duubelmeeskonnad
Paide Linnameeskond
Kadri Tali

Kadri Tali (sündinud 18. juunil 1972) on Eesti muusikamänedžer ja -produtsent.

Ta õppis aastatel 1979–1987 Tallinna 3. Keskkoolis, aastatel 1987–1991 Tallinna Muusikakeskkoolis. Aastatel 1991–1996 õppis ta Eesti Muusikaakadeemias koorijuhtimise erialal.

Ta oli aastatel 1991–1992 tegev Eesti Raadio noortesaadete toimetuse uudistereporterina. Aastatel 1992–2002 töötas ta kooristuudio Ellerhein dirigendina. Aastal 1996 algatas ta Mittetulundusühingu Hea Muusika Seltsi ja on selle tegevjuht. Aastatel 1997–2005 oli ta Eesti Kontserdi projektijuht.  Aastal 1997 lõi ta Põhjamaade sümfooniaorkestri, on selle mänedžer ja produtsent. Aastatel 2005–2006 oli ta Kremerata Baltica mänedžer. Aastatel 2005–2011 oli ta Tali Management OÜ tegevjuht ja juhatuse liige. 21. märtsist 2011 kuni jaanuari lõpuni 2015 oli ta Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri direktor. Seejärel töötas ta 2019. aastani Soome Rahvusooperi ooperikoori direktori ametikohal.

Kadri Tali kandideeris 2019. aasta Riigikogu valimistel erakonna Eesti 200 nimekirjas Pärnumaa ringkonna esinumbrina. Ta sai 872 häält, kuid valituks ei osutunud.

Kadri Tali osaleb 2022. aastal "Tantsud tähtedega" saates. Tantsib seal koos Mairold Millertiga.

Isiklikku
Tema abikaasa oli Martin Lehtonen. Neil on kaks poega: vanem poeg on sündinud aastal 2006, noorem poeg aastal 2009. Tema kaksikõde Anu Tali on dirigent. Nende ema Anne Tali on matemaatik.

Viited

Eesti muusikamänedžerid
Eesti dirigendid
Sündinud 1972
Elmar Valmre

Elmar Valmre (1909 Tartu – 1944) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik. 

Valmre on töötanud väljaannete Postimees ja Telegramm toimetustes. Ta kasutas pseudonüümi Mart Saareots.

Kirjutas libretod operettidele "Õnnelend" (1934), "Napoli pärl" (1935) ja "Igatsetud maa" (1939).

Looming 
 "Kindral Naki" (jutt). Loodus, 1936, sarjas "Looduse lasteraamat" nr 13. Kordustrükk: Eesti lastekirjanduse antoloogia. X : Pääsukene, tule koju. Steamark, 2001. Lk 131–143 
 "Mardi esimene suur teekond" (jutustus). Loodus, 1936, sarjas "Looduse lasteraamat" nr 31
 "Ennustus relval" (kriminaalromaan). Loodus, 1937, sarjas "Kriminaalromaan" nr 5. 
 "Vaprad sõdurid" (lasteraamat). Loodus, 1938, sarjas "Kuldne kodu".
 "Ööl vastu 18. oktoobrit" (kriminaalromaan). Loodus, 1938, sarjas "Kriminaalromaan" nr 22. Kordustrükk: Kuldsulg, 1995 sarjas "Meisterdetektiivid".
 "Kitsas tee" (romaan). Loodus, 1940, sarjas "Looduse kroonine romaan" nr 136

Mart Saareots 
 "Raudpuur" (jutustus). Raamat: "Suletud ümbrik: kilde Eesti raamatu 400 a. juubeli romaanivõistluselt". Loodus, 1934. Lk 118-133.

Estica 
Kriminaalromaan "Ennustus relval" ilmus soome keeles Hannu Oittineni tõlkes kirjastuselt Taifuuni 1994. aastal.

Viited 

Eesti ajakirjanikud
Eesti kirjanikud
Eesti kriminaalkirjanikud
Eesti lastekirjanikud
Eestistatud nimega inimesed
sündinud 1909
Surnud 1944
Kujalleq

Kujalleqi omavalitsus (grööni keeles Kommune Kujalleq; taani keeles Kujalleq Kommune) on kohaliku omavalitsuse üksus (omavalitsus) Gröönimaa lõunaosas.

Kujalleq on üks neljast Gröönimaa omavalitsusest, mis moodustati 2009. aastal omavalitsusreformi käigus. See moodustati Narsaqi, Nanortaliki ja Qaqortoqi valdadest.

Omavalitsuse pindala on umbes 32 000 km² ja see on Gröönimaa omavalitsustest väikseim.

Omavalitsuse keskus on Qaqortoq.

Elanike arv on 7600.

Asulad 
 Aappilattoq
 Alluitsup Paa
 Ammassivik
 Eqalugaarsuit
 Igaliku
 Nanortalik
 Narsaq
 Narsarmijit
 Narsarsuaq
 Qaqortoq
 Qassiarsuk
 Qassimiut
 Saarloq
 Tasiusaq

Viited

Välislingid 
 Omavalitsuse koduleht

Gröönimaa geograafia
Prva liga (Sloveenia)

Prva slovenska nogometna liga (ka 1. SNL, sponsornimega PrvaLiga Telekom Slovenije) on Sloveenia jalgpalliliiga.

Ajaloo jooksul on Sloveenia meistriks tulnud kaheksa klubi. Ülekaalukalt on edukaim 16 korda meistriks tulnud Maribor. Neljal korral on võitnud Gorica ja endine Olimpija.

Klubid 
Hooajal 2022–23 mängivad liigas järgmised 10 klubi:
Bravo
Celje
Domžale
Gorica
Koper
Maribor
Mura
Ljubljana Olimpija
Radomlje
Sežana Tabor

Meistrid

Välislingid 
 Ametlik koduleht

Jalgpalliliigad
Sloveenia jalgpall
Buffalo

Buffalo on linn Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis, Erie maakonna halduskeskus. Buffalo asub Erie järve ääres, 165 km Torontost kagu pool.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 278 349. Elanike arvult on see osariigis New Yorgi järel teisel kohal.

Buffalos asuvad kunstimuuseum Albright–Knox Art Gallery, etenduskunstide keskus Shea's Performing Arts Center, Buffalo ajaloomuuseum, Buffalo teadusmuuseum ja loomaaed. Linnas tegutseb Buffalo filharmooniaorkester.

Buffalos mitu kõrgkooli, sealhulgas Buffalo Ülikool, mille põhilinnak asub Buffalo eeslinnas Amherstis, Buffalo State College ja eraõiguslik jesuiidiülikool Canisius College.

Buffalos tegutseb 1970. aastal asutatud jäähokiklubi Buffalo Sabres, mis mängib National Hockey League'is (NHL), ja Ameerika jalgpalli klubi Buffalo Bills, mis mängib National Football League'is (NFL).

Galerii

Eestlus 
 Buffalo Pauluse kogudus

Vaata ka 
 Buffalo sadam
 Erie kanal

Viited

Välislingid 
 Linna koduleht

New Yorgi osariigi linnad
Jõgeva SK Noorus-96

Jõgeva SK Noorus-96 on Eesti jalgpalliklubi, mille kodulinn on Jõgeva.

Statistika ja loendid

Mängijad

Varasemad liigahooajad

Eesti jalgpalli karikavõistlused 

Eesti jalgpalliklubid
Jõgeva sport
FC Kose

FC Kose on Eesti jalgpalliklubi.

Ajalugu
FC Kose loodi 1998. aasta kevadel Kose-Uuemõisa ja Oru noorte poolt. Meeskond treenis algul Kose Gümnaasiumi staadionil, aga kuna sealsed tingimused olid viletsad, koliti Oru kooli staadionile. Seda kuni Kose koolistaadioni ümberehitustööde lõpuni, misjärel jätkati treeninguid taas Kosel. Praegu kasutatakse mõlemat staadioni.

Statistika ja loendid

Mängijad

Varasemad liigahooajad

Eesti jalgpalliklubid
Kose vald
Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik

Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik oli Suurbritannia ametlik nimi 1. jaanuarist 1801 kuni 12. aprillini 1927. Kuningriik moodustati Suurbritannia kuningriigi ja Iirimaa kuningriigi liitmisega ning kestis kuni Iirimaa osalise iseseisvumiseni 6. detsembril 1922, kuid ametlikult muudeti riigi nimi aastal 1927.

Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi monarhid
1801. aasta Uniooni Akt liitis Suurbritannia Kuningriigi ja Iirimaa Kuningriigi Ühendkuningriigiks.

Hannoveri dünastia
George III, 1801–1820
George IV, 1820–1830
William IV, 1830–1837
Victoria, 1837–1901

Saksi-Coburg-Gotha dünastia
Victoria, 1837–1901. Dünastia nimi muutus seoses Victoria abiellumisega Saksi-Coburgi-Gotha printsi Albertiga.
Edward VII, 1901–1910
George V, 1910–1936

Vaata ka
Inglismaa kuningriik, 927–1649 ja 1660–1707
Suurbritannia kuningriik, 1707–1800
Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, 1927–
Viktoriaanlik ajastu
Napoleoni sõjad

Viited

 
Suurbritannia ajaloolised riigid
Põhjamaade mänguprogramm

Põhjamaade mänguprogramm on Põhjamaade videomängude loometoetuste programm, mille asutas 1. jaanuaril 2006 Põhjamaade Ministrite Nõukogu.

Taust 
Põhjamaade videomängude turg on maailmas 6.-7. kohal. Tarbimine on võrdne Jaapaniga, ulatudes brittide ja angloameeriklaste tarbimisindeksini.
Põhjamaade mängutoodangul ja interneti ekspordil on arvestatav globaalne haare. Vaatamata edunäitajatele müüb Põhjamaade turul üks protsent omatoodangu pealkirjadest ja nendest vaid viis protsenti omab Põhjamaisele kultuurile omaseid aspekte. Raskused tulenevad etapilistest keerukustest tarneahelas, tootjast tarbijani kulub pikk aeg, igal Põhjamaa riigil on erinev keel, turg on väike ja vaid mõned videomängud osutuvad edukateks. Probleemseks on osutunud kasvavad arenduskulud ning sellest tulenev võime toota uudseid, omapäraseid Jaapani ja Põhja-Ameerika kontseptsioonist sõltumatuid mänge. 

Rahvusvaheline videomängude turg on pidevalt tõestanud, et edukad, viimati nimetatud raskustest üle saanud, iseseisvad Põhjamaade videomängude arendajad on regiooni sisesest otsustamisprotsessist välja ostetud. Põhjamaade mänguprogramm tahab tulevikus kindlustada, et tarneahela mõnes etapis ei osteta omatootjaid välja. Niimoodi saavutataks parem Põhjamaade mängu kvaliteet ja laiem levik.

Tegevus 
Videomängu tarneahelal on neli põhilist komponenti: kontseptsiooni ja prototüübi arendus, tootmine, mitmefaasiline turundus ja promotsioon ning lõpuks levitamine. 

Põhjamaade Ministrite Nõukogu toetab selliseid kuluvaldkondi, mis kaasnevad arendajate vahelise infokeskonna loomise, arendamise ja hoidmisega. 

Kõige mahukamat toetust, ligi 70% kogu investeeringust, nõuab videomängude arendustegevus. Kindlatele kriteeriumitele toetudes valitakse välja mõned parimad mänguprojektid, mis hõlmavad üldiseid poliitilisi, kultuurilisi ja majanduslikke väärtuseid. Niimoodi investeeritakse ka Põhjamaade kaubamärki. Parim projekt saab aastati pärjatud suure summa toetusrahaga.

Lisaks toetab PMN Põhjamaade mängu konverentsi ja osalemist Põhjamaa mängu loojate globaalsetel videomängu üritustel. 

Põhjala keeltes mängude toetamine ei ole leidnud lõplikku lahendust. 

Toetussummad kuuluvad ka Põhjamaade veebipõhise müügiplatsdarmi moderniseerimisele, mis tulevikus on ka globaalsele ostjaskonnale avatud.

Fondi rahastamine
Aastal 2006 investeeriti fondi 6 miljonit Taani krooni, 2009. aasta eelarve oli juba üle 10 miljoni Taani krooni ja fond peaks kasvama veelgi. Täpset toetuste jagunemist kajastavat materjali aga ei leidu. Programmi plaanitakse investeerida 2012. aastani. Fondi doonoriks on PMN, investeerimine baseerub kaua kestnud Põhjamaade kultuuride vahelisel koostööl.

Viited 

Põhjamaade Ministrite Nõukogu
Videomängud
Paul McLaughlin

Paul McLaughlin (sündinud 5. detsembril 1974) on iiri ja Eesti filosoof.

1995. aastal kaitses McLaughlin Dublini University College'is bakalaureusekraadi filosoofias (Double Honors). 2001–2005 oli ta filosoofiadoktorantuuris Iiri Rahvusülikoolis Maynoothis. 2006 kaitses McLaughlin samas doktorikraadi filosoofias teemal "Anarchism and the Problem of Authority" (juhendaja John Cleary).

Aastatel 1999–2001 töötas McLaughlin Poolas Zielona Góra Ülikoolis assistendina, 2001 Adam Mickiewiczi Ülikoolis Poznańis külalislektorina ning 2002–2005 Mikołaj Koperniku Ülikoolis Toruńis poliitikateooria lektorina.

Aastatel 2006–2012 töötas McLaughlin Tartu Ülikoolis: algul erakorralise lektori ja erakorralise teaduri, hiljem teaduri ning alates 2010. aastast dotsendina filosoofia osakonnas. Ta andis mitmesuguseid kursusi marksismist, anarhismist, poliitilisest filosoofiast, keskkonnafilosoofiast, haridusfilosoofiast ja eetikast, samuti on juhendanud magistritöid. McLaughlini magistrantide hulka on kuulunud näiteks Mats Volberg.

Isiklikku
Paul McLaughlin on jalgpallihuviline ja FC Liverpooli fänn.

Publikatsioonid
 Radicalism: A Philosophical Study. Basingstoke: Palgrave Macmillan, 2012
 Filosoofilise anarhismi kaitseks. Akadeemia, 10/2009, lk 1901–1936
 Mikhail Bakunin. Ness, I. (Toim.). International Encyclopedia of Revolution and Protest: 1500 to the Present, lk 333–337. Oxford: Blackwell Publishing, 2009
 The Ethics of Exploitation. Studia Philosophica Estonica, 1/2008, lk 5–16.
 Anarchism and Authority. Aldershot: Ashgate Publishing, 2007
 Społeczeństwo polskie a oświata: spostrzeżenia w warunkach polskich. Piotr Borowiec and Barbara Krauz-Mozer (Toim.). Czas społeczeństwa obywatelskiego: Między teorią a praktyką, lk 183–194. Krakow: Uniwersytet Jagiellonski, 2007
 The Ethics of Terrorism: A Preliminary Analysis. Lebech, M.; Kavanagh, C. (Toim.). Yearbook of the Irish Philosophical Society, pp. 124–137. Maynooth: IPS, 2004
 Mikhail Bakunin: The Philosophical Basis of His Anarchism. New York: Algora Publishing, 2002
 An Outline of Anarchism. Maynooth Philosophical Papers, pp. 78–84. National University of Ireland, Maynooth, Faculty of Philosophy, 2002
 Bakunin versus Marx: The Fate of the State, Labyrinth, III/2001 (Winter)

Viited

Välislingid
 
 Paul McLaughlini CV Tartu Ülikooli kodulehel
 McLaughlini foto Eesti filosoofia III aastakonverentsilt 2007
 Tartu iirlane: Eesti-Iirimaa kohtumised tulevad väravatevaesed. Tartu Postimees, 11. november 2011

Eesti filosoofid
Sündinud 1974
Iiri filosoofid
17 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 17 sõidab Tallinnas J. Sütiste tee ja Bussijaama vahel. 

Liin on tähtis ühendus Kesklinnaga Retke tee ja Nõmme tee elanike jaoks. Liin on käigus iga päev ning sellel sõidavad peaaegu iga kord lõõtsbussid. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS (kuni 19. juulini 2012 Tallinna Autobussikoondis). Sõiduaeg Sütistest Bussijaama on tipptunnil 36 minutit.

Peatused  
J. Sütiste tee – Bussijaam         

Bussijaam – J. Sütiste tee    

 J. Sütiste tee                                                                             

 Liivaku                                                        
 Vambola                                                      
 Tervise                                                       
 Lastehaigla                                                         
 Retke tee                                                   
 Tüve                                                                       
 Nõmme tee                                                                                     
 Räägu                                                                                       
 Koolimaja                                                                 
 Hauka                                                        
 Lilleküla jaam                                                                       
 Taksopark                                                     
 Koidu                                                           
 Vabaduse väljak                                             
 Estonia                                                          
 Hotell Olümpia
 Püssirohu               
 Bussijaam      
 Püssirohu    
 Hotell Olümpia
 Estonia    
 Vabaduse väljak    
 Tõnismägi    
 Koidu    
 Taksopark    
 Lilleküla jaam    
 Hauka    
 Koolimaja    
 Räägu    
 Nõmme tee    
 Tüve    
 Retke tee    
 Lastehaigla    
 Tervise     
 Vambola    
 Liivaku    
 J. Sütiste tee

Liini ajalugu 
Kuni 31. jaanuarini 2006 sõitis liin J. Sütiste teelt kuni Sõjamäeni, pärast seda liin suleti. 2009. aastal bussiliin avati ja bussiliin 17A, mis sõitis tema varasemal marsruudil, hakkas sõitma Juhkentalini. Bussiliin 23, mis käis Juhkentalini, hakkas käima Kaubamajani. 2009 suleti ka bussiliin 23A.

Tallinna bussiliinid
Jaan Lehepuu

Jaan Lehepuu (sündinud 14. juunil 1993) on eesti laulja. Ta oli "Eesti otsib superstaari" neljanda hooaja finalist, saavutades 10. koha.

Jaan pääses finaali 3. aprillil 2011 toimunud "noormeeste nädala" teises stuudiovoorust, kus ta esitas Jaak Joala laulu "Saatanlik naine". Jaan oli ainus, kes esitas eestikeelse loo. Kohtunik Maarja-Liis Ilus hindas noormehe esitust parimaks ning ennustas teda edasisaajaks.

Elulugu 
Jaan Lehepuu õppis Haapsalu Gümnaasiumis.
Jaan Lehepuu õpib Tallinna Tehnikaülikoolis.

Muusikaline tegevus 
10. märtsil 2011 osutus ta Haapsalu Kultuurikeskuses 16. korda korraldatud solistide laulukonkursil publiku lemmikuks ja üheks kahest gümnaasiumiastme võitjast.

"Eesti otsib superstaari" saates esitatud laulud

Diskograafia

Singlid 
 "Üksinda" (koos DJ TT-ga) (2011)
 "Lähen Siit" (koos DJ TT-ga) (2012)
"Suveöö" (koos DJ TT-ga) (2012)
 "Ootan" (koos DJ TT-ga) (2012)
 "Vaid Meile" (koos DJ TT-ga) (2013)

Vaata ka 
Sunberryz
DJ TT

Viited

Välislingid 
 Jaan Lehepuu. Pipl

Eesti lauljad
Eesti otsib superstaari
Sündinud 1993
Berkshire Hathaway

Berkshire Hathaway Inc. on USA valdusettevõte peakorteriga Omahas. 

Ettevõtte kauaaegne tegevjuht on tuntud investor Warren Buffett, kes omandas enamusosaluse 1964. aastal. 2008. aasta seisuga oli Berkshire Hathaway aktsia 44 aasta keskmine aastane väärtuskasv 20,3%. 2018. aasta seisuga teenis Buffett ettevõtte mediaanpalgast seitse korda rohkem.

Berkshire Hathaway varaseimaks eellaseks on 1839. aastal Rhode Islandil asutatud tekstiiliettevõte Valley Falls Company, mis 1929. aastal liitus teise tekstiiliettevõtte, Berkshire Cotton Manufacturing Companyga (asutatud 1889). Ühinemise tulemusel loodud Berkshire Fine Spinning Associates ühines 1955. aastal omakorda Hathaway Manufacturing Companyga, uueks nimeks sai Berkshire Hathaway.

Buffett hakkas tekstiiliettevõtte aktsiaid ostma 1962. aastal, kui tekstiilitootmine oli juba kokku kuivama hakanud. 1967. aastal alustas ta ettevõtte viimist kindlustus- ja muudesse äridesse.

Viited

Välislingid 
 Berkshire Hathaway koduleht

Ameerika Ühendriikide ettevõtted
Konglomeraadid
Helle-Reet Helenurm

Helle-Reet Helenurm (26. jaanuar (teistel andmetel 29. jaanuar) 1944 Paide – 23. veebruar 2003) oli eesti näitleja.

Helenurm lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 1968. aastal Voldemar Panso käe all. Samas, 3. lennus olid näiteks Peeter Jakobi, Katrin Karisma, Enn Klooren, Kalju Komissarov, Mari Lill ja Jaan Tooming. Enne seda oli ta õppinud kaks aastat inglise filoloogiat Tallinna Pedagoogilises Instituudis.

Aastatel 1968–1994 töötas Helenurm näitlejana Eesti Draamateatris ja 1994–1995 Vanalinnastuudios. Samuti mängis ta Eesti Riiklikus Noorsooteatris ning oli hiljem vabakutseline. Lisaks lavarollidele mängis ta kuuldemängudes, luges raadios järjejutte, salvestas audioraamatuid, osales 9 aastat Eesti Raadio meelelahutussaates "Meelejahutaja" ning Eesti Televisiooni sketšisaadetes.

Helle-Reet Helenurme säravaimateks osatäitmisteks on nimetatud Leenat August Kitzbergi näidendis "Tuulte pöörises", nimiosa Juhan Smuuli "Leas", Krõõta Jaan Kruusvalli "Pilvede värvides" ning Jelenat Maksim Gorki "Päikese lastes". Viimastel eluaastatel mängis ta vaid teleseriaalis "Õnne 13".

"Ta oli suure koomilise andega inimene. Samas tulid tal hästi välja ka traagilised osad," iseloomustas Helenurme näitleja ja lavastaja Eino Baskin. "Kuid ta polnud nii-öelda peaosade lõhkuja. Igas tükis usaldati talle siiski küllalt tähtsad rollid." Katrin Karisma on nimetanud teda oma eeskujuks, Helenurm oli ka ta poja ristiema.

Isiklikku 
1967–1971 oli Helle-Reet Helenurm abielus Kalju Komissaroviga.

Pearu Helenurm on tema poeg.

2003. aastal suri ta vähki.

Tunnustus
1986 – Eesti NSV teeneline kunstnik

Viited

Välislingid
 Katrin Pauts "Ta jagas meiega arstidelt saadud lootust." Õhtuleht, 26. veebruar 2003
 Verni Leivak "Kõik oli nii, et küll me veel kohtume..." Õhtuleht, 28. veebruar 2003
 Helle-Reet Helenurme lühibiograafia portaalis Kino-Teatr.ru

Eesti näitlejad
Eesti filminäitlejad
Eesti NSV teenelised kunstnikud
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia vilistlased
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1944
Surnud 2003
Iirlased

Iirlased (iiri keeles Muintir na hÉireann, na hÉireannaigh) on keldi rahvas, kes pärineb Iirimaalt, saarelt Loode-Euroopas. Ajalooliselt on iirlased kõnelnud iiri keelt, kuid tänapäeval on selle kõnelejate arv järsult vähenenud ning suurem osa iirlastest kõneleb emakeelena inglise keelt.

Iirimaa on olnud asustatud umbes 9000 aastat. Legendide järgi põlvnevad iirlased sellistest müütilistest esivanematest nagu nemeedlased, fomoorid, Fir Bolg, Tuatha Dé Danann ja mileeslased.

Keskajal suhtlesid iirlastega peamiselt šotlased ja viikingid. Nende kontaktide tõttu on oluline hulk islandlasi iiri päritolu. Kõrgkeskajal toimunud anglonormanni sissetung ning sellele järgnenud Inglise asunike immigratsioon ja Inglise ülemvõim tõid Iirimaale hulgaliselt normanne ja flaame. Märksa varem jõudsid saarele kõmrid, piktid, bretoonid ning väiksemad gallide ja anglosakside rühmad.

Ajaloos on olnud arvukalt silmapaistvaid iirlasi. 6. sajandi iiri munka ja misjonäri Columbanust on nimetatud üheks "Euroopa isadest"; talle järgnesid Würzburgi Kilian ja Salzburgi Vergilius. Teadlane Robert Boyle kannab hüüdnime "keemia isa", Johannes Scotus Eriugena ja George Berkeley olid mõjukad filosoofid. Kuulsate maadeavastajate hulka kuuluvad Brendan Meresõitja, Ernest Shackleton ja Tom Crean. Iirlaste seas on olnud palju kirjanikke, näiteks Jonathan Swift, George Bernard Shaw ja Oscar Wilde, nobelistid William Butler Yeats ja Seamus Heaney. Mõningatel andmetel pärines esimene Põhja-Ameerikas sündinud eurooplasest laps mõlema vanema poolest iirlastest. Iirlane oli legendi järgi ka esimene eurooplane, kes astus Ameerika pinnale Christoph Kolumbuse ekspeditsiooni käigus 1492. aastal.

Paljud iirlased elavad Lääne riikides, eriti ingliskeelsetes maades. Ajalooliselt on väljarännet põhjustanud poliitilised ja majanduslikud põhjused ning näljahäda. Tänapäeval elab diasporaas hinnanguliselt 50 kuni 80 miljonit iirlast. Suurimad iiri kogukonnad on Suurbritannias, Ameerika Ühendriikides, Austraalias, Kanadas, Argentinas, Tšiilis, Jamaical, Trinidadil, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Uus-Meremaal, Mehhikos, Prantsusmaal, Saksamaal ja Brasiilias. Kõige enam iiri päritolu inimesi elab USA-s – umbes kümme korda rohkem kui Iirimaal. 

Samas võivad hinnangud olla ülimalt ebatäpsed, sealhulgas ka USA-s ja Kanadas rahvaloendusel saadud päritoluandmed. Enamik immigrante (nt Austraalias, USA-s ja Kanadas) on segapäritolu ning nende valik suguvõsaliinide vahel põhineb sageli mitte faktidel, vaid isiklikul eelistusel või perekonnalegendidel. Jim Webbi arvamust mööda põlvnevad ligi pooled väidetavad iiri päritolu ameeriklased, eriti protestandid, tegelikult Ulsteri šotlastest (šotlastest, kes elasid Põhja-Iirimaal, mitte Šotimaal).

Vaata ka

 Iirimaa
 Iiri Vabariik
 Iiri keel
 Iirikeelne kirjandus
 Iiri mütoloogia

Iirimaa
Rahvad
Kuningas Oidipus

"Kuningas Oidipus" (vanakreeka keeles "Οἰδίπους Τύραννος" ("Oidipous Tyrannos"), ladina keeles "Oedipus Tyrannus" või "Oedipus Rex") on Ateena näitekirjaniku Sophoklese värsstragöödia, mis esietendus umbes 429 eKr. See on teine Sophoklese kolmest Teeba-ainelisest tragöödiast (Teeba triloogia), kuid on ajalises järgnevuses esimene; sellele järgnevad "Oidipus Kolonoses" ja "Antigone". Sajandite jooksul on seda hakatud pidama üheks parimaist Kreeka tragöödiaist.

Sisukokkuvõte
Tragöödia süžee põhineb Antiik-Kreeka legendil Teeba kuninga Laiose pojast Oidipusest, kelle isale oli ennustatud, et tema poeg tapab ta ning abiellub tema naisega. Püüdes ennustatut vältida, andis Laios karjasele käsu poeg tappa, karjane aga halastas lapsele ning jättis ta ellu.

Suureks kasvanuna naasis Oidipus kodumaile. Teel juhuslikult Laiosega kohtudes ei tundnud nad teineteist ning neil tekkis tüli, mille tulemusel Oidipus Laiose tappis. Seejärel jõudis ta Teebasse, mis oma surnud kuningat leinas. Ta abiellus kuninganna Lokastega, kes oli tema ema, ning sai ise Teeba kuningaks.

Kui Teebat tabas katk, ütles Delfi oraakel Oidipusele, et Teebas elab Laiose tapja ning kui too välja saadetakse, lõpeb ka katk. Pooleldi juhuse läbi sai Oidipus oma abikaasalt ja emalt teada Laiose surma asjaoludest ning karjaselt oma päritolust. Seepeale torkas ta endal silmad välja ning lahkus maalt. Meeleheites poos Lokaste end üles.

Teemad
"Kuningas Oidipust" on aastatuhandete vältel kommenteeritud ja tõlgendatud vägagi erinevatest vaatenurkadest. Teose põhiteemade hulka on arvatud saatuse vältimatus, paradoksaalsus ja traagiline iroonia, vaba tahte küsitavus, inimliku ülbuse hukatuslikkus ning teadmiste küündimatus jumaliku kõigeteadmise ees. Samas kuuluvad oluliste motiivide hulka ka eneseohverdus, südametunnistus, tõe ohtlikkus, valitseja vastutus rahva ees ning inimese vastutus ka oma tahtmatute tegude pärast, nägemine ja pimedus.

Töötlused
"Kuningas Oidipusest" on tehtud mitut laadi töötlusi pea kõigis kunstižanrides. 1679. aastal avaldas John Dryden tragöödia töötluse värssdraamana, mida saatis suur lavaline edu. 1927. aastal lavastas Igor Stravinski sellest ooper-oratooriumi "Oedipus rex", 1936. aastal esietendus George Enescu ooper "Œdipe" ning 1990 P. D. Q. Bachi vesterniteemaline satiiriline oratoorium "Oedipus Tex". Esimene filmiversioon sündis 1957 (režissöör Tyrone Guthrie, peaosas Douglas Campbell), teise tegi Philip Saville (Oidipust mängis Christopher Plummer). 1967. aastal lavastas tugevalt moderniseeritud filmi Pier Paolo Pasolini.

Eesti keeles ilmus "Kuningas  Oidipus" 1977. aastal Ain Kaalepi ja Ülo Torpatsi tõlkes, 2006. aasta väljaande on kommenteerinud Anne Lill. Sellest inspireeritud teoste hulka kuuluvad eesti kirjanduses näiteks Mart Kivastiku "Kuningas Oidipus" (2004), Mati Undi näidend "Vend Antigone, ema Oidipus" (2006), Arne Merilai romaan "Türann Oidipus" (2009) ning Mats Traadi luulekogu "Oidipus läheb Toompeale" (2010).

Vaata ka
 Oidipuse kompleks
 Isatapp
 Intsest

Vana-Kreeka kirjandus
Talupoeg

Talupoeg on põllumajandustööline, kellele kuulub või kes rendib vaid väikest maatükki.

Eesti sõnale talupoeg vastab inglise peasant, mis tuleneb 15. sajandi prantsuse terminist païsant (keegi kes on pärit maalt - pays). Selle aluseks on omakorda ladina pagus ehk 'ääremaa' (kuna need ristiti viimastena ja sellest tuleneb ka sõna pagan).

Tööstusrevolutsiooni eelses agraarühiskonnas moodustasid talupojad tavaliselt suurema osa põllumajanduslikust tööjõust, sõltuvalt kultivatsioonisüsteemist: ilma toidutagavarata pidid nad elama või nälgima, sõltuvalt viimasest saagist. Seepärast olid külakogukondades levinud sotsiaalsed tugivõrgustikud. Eriti karmima kliimaga maades toetas kogukond neid, kelle saak ikaldus või keda tabasid muud laadi õnnetused. Talupoegadel oli sageli vaid üks komplekt rõivaid, paremal juhul kaks. Samuti pidi talupoeg andma oma maaisandale 20% teenistusest. Preestrile või piiskopile pidid nad maksma 10% kümnist. Ka rüütlitel oli õigus ning enamasti ka tava nõuda maksudeks oma osa. Kokkuvõttes jäi talupojale tihti vaid 10-20% nende sissetulekust.

Keskajal oli enamik inimestest talupojad. Globaliseerumise mõjul on agraarühiskonnad Maal järsult kahanenud ning seepärast on kogu maailmas ka aina vähem talupoegi. Eestis kaotati talupoegade seisus koos teiste seisustega 1920. aastal.

Saksamaal oli talupoeg 2. oktoobril 1933 Adolf Hitleri poolt allakirjutatud seaduse alusel vere- ja tõupuhas võõrandamatu pärustalu pidaja. Muud talundite omanikud olid põllumehed ja neile ei laienenud talupoegadele ettenähtud soodustused.

Viited 

 
Ühiskond

nl:Boer
sk:Sedliak
Jaan Koha

Jaan Koha (17. detsember 1929 Tartu – 15. november 1993 Tallinn) oli eesti helilooja ja muusikapedagoog. 

Ta õppis 1942–1949 Tartu Muusikakoolis klaverit ja paistis juba tollal silma esimeste loomingukatsetustega. 1949–1954 õppis Tallinna Riiklikus Konservatooriumis kompositsiooni, algul Mart Saare, hiljem Heino Elleri klassis. Samaaegselt töötas Eesti Raadios toonmeistrina. Konservatooriumi diplomitöö oli sümfooniline muistend Fr. R. Kreutzwaldi ainetel.

Pärast konservatooriumi lõpetamist suunati ta Tartu Muusikakooli teoreetiliste ainete õpetajaks, kus töötas 1958. aastani. 1958–1966 töötas taas Tallinnas Eesti Raadios, kuni valiti Heliloojate Liidu vastutavaks sekretäriks. 1979. aastast oli Jaan Koha ka Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõud ja 1980. aastast kuni surmani kateedrijuhataja.

Looming
Kirjutas põhiliselt vokaal- ja koorimuusikat, kuid ka klaveri- ja sümfoonilist muusikat. Mitmed tema loomingupärandi suurvormid lähtuvad eesti kirjanduspärandist või -luulest. Kolme sümfoonia, kahe klaverikontserdi, paljude üheosaliste orkestriteoste ja instrumentaalpalade kõrval said populaarseks ka tema lastelaulud: “Buratino laul”, “Aatomiku laul”, “Enteltentel”, “Pardi laul”, “Sünnipäeva laul” jt.

Viited

Eesti heliloojad
Eesti muusikapedagoogid
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1929
Surnud 1993
Mariam Kaïdama Sidibé Cissé

Mariam Kaïdama Sidibé Cissé (sündinud 4. jaanuaril 1948 Tombouctous - 6. november 2021) on Mali poliitik.

Ta oli 3. aprillist 2011 kuni 22. märtsini 2012 Mali peaminister.

Ta oli Mali esimene naispeaminister.

Varem oli ta muu hulgas põllumajandus-, keskkonna- ja maaeluminister ning presidendi nõunik.

Mali peaministrid
Sündinud 1948
Timbuktu

Timbuktu on linn Malis, Timbuktu piirkonna keskus.

Linn asub Nigeri jõe ääres Sahara kõrbe lõunaosas.

Timbuktu rajati 11.–12. sajandil. See on ajalooliselt Põhja-Aafrika tähtsamaid kaubalinnu ja kultuurikeskusi. Linnas asub Sankoré ülikool.

Timbuktu kuulub alates 1988. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Aastal 2009 elas linnas 54 453 inimest.

Mali linnad
UNESCO maailmapärandi nimistu objektid Malis
Hans Kink

Hans Kink VR II/3 (25. detsember 1894 Puhu talu, Sürgavere vald, Suure-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 16. november 1968 Paide) oli Eesti endine sõjaväelane (nooremseersant).

Ta lõpetas Suure-Jaani kihelkonnakooli 1910. aastal.

Ta võttis osa Esimesest maailmasõjast Riia rindel ning sai 1916. aastal lahingus põrutada. Teenis 2. Eesti Polgus aastatel 1917–1918.

Ta võttis osa Vabadussõjast ja teenis 3. jalaväepolgus. 

1940. aastal ülendati ta nooremseersandiks.

Ta vangistati 1945. aastal ning saadeti 1946. aastal Siberi vangilaagritesse. 1953. aastal tuli ta Siberist tagasi ning elas kuni 1968. aastani Kabalas.

Liikmesus
VRVÜ Viljandi osakond
Kaitseliidu Sakalamaa Maleva Pilistvere malevkond
1925–1944 Kabala Vabatahtlik Tuletõrje Ühing 
1936–1944 Kabala-Kurla Piimaühingu juhatuse liige

Tunnustused
1920 Vabadusristi II liigi 3. järk (vapruse eest 17. aprillil 1919 Egle kõrtsi juures toimunud lahingus) 
10 000 marka ja tasuta maa normaaltalu suuruses (hilisem Saeveski talu Kabala vallas)
Eesti Vabadussõja mälestusmärk
Läti iseseisvuse 10. aastapäeva mälestusmedal

Isiklikku
Tema isa oli Vene erusoldat.

Ta suri Paide haiglas südamepuudulikkuse ja kopsuskleroosi tõttu. Maetud Pilistvere kalmistule. 

Tal oli tütar Elvi (1925–1990). Tütrepoeg Ants elab Saeveski talus.

Viited

Välislingid
Suure-Jaani kihelkond ja Vabaduse Risti vennad

3. Üksiku Jalaväepataljoni koosseis
Kaitseliidu Sakala maleva liikmed
Eesti tuletõrjujad
1. Eesti jalaväediviisi koosseis
Vabadusristi II liigi 3. järgu kavalerid
Vabaduse Risti Vendade Ühenduse liikmed
Esimese maailmasõja veteranid Eestis
Vabadussõja veteranid
Eesti represseeritud isikud
Pilistvere kalmistule maetud
Sündinud 1894
Surnud 1968
Liborius Gustav Wilhelm Krüger

Liborius Gustav Wilhelm Krüger (31. oktoober / 12. november 1825 Riia – 22. veebruar / 5. märts 1892 Viljandi) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1839–1845 Riia Kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1845–1850 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Aastatel 1852–1853 oli ta koduõpetaja Ruhja koguduse õpetaja Richard Bergmanni juures, olles samal ajal ka prooviaastal. Ordineeriti 23. mail / 4. juunil 1854 Riias õpetajaks.

Ta oli aastatel 1854–1861 (introdutseeriti 27. juunil / 9. juulil 1854) Pärnu Nikolai koguduse abiõpetaja. 1858. aastal hakkas (introdutseeriti ametisse 20. aprillil / 2. mail 1858) pidama samas ka lätikeelseid jumalateenistusi. Aastatel 1861–1892 oli ta (introdutseeriti 9.aprillil / 21. aprillil 1861) Viljandi Jaani koguduse õpetaja. Lisaks sellele oli ta õpetaja Gustav Max Schmidti Eragümnaasiumis. Aastatel 1876–1883 oli ta veel Viljandi praostkonna praost.

Isiklikku 
Tema poeg Leopold Liborius Johann Krüger oli pastor Cesvaines, Vecpiebalgas ja Valmiera-Veides, hiljem tegutses Danzigis, Potsdamis ja Neuruppinis (Brandenburgi liidumaal).

Tunnustus 
1892 – kullatud rinnarist

Viited 

Pärnu Nikolai koguduse vaimulikud
Viljandi Jaani koguduse vaimulikud
Viljandi praostid
Liivimaa vaimulikud
Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Sündinud 1825
Surnud 1892