Mittesteroidsed põletikuvastased ravimid

Mittesteroidsed põletikuvastased ravimid ehk mittesteroidsed põletikuvastased valuvaigistid ehk mittesteroidsed põletikuvastased ained (lüh MSPVA) (inglise non-steroidal anti-inflammatory drugs, lüd NSAIDs) on ravimpreparaatide rühm, mida kasutatakse nii humaanmeditsiinis kui ka veterinaarias.

Farmakoterapeutiline rühm: mittesteroidne põletikuvastane ravim.

Mittesteroidsed põletikuvastased ained on enim kasutatavad ravimid – iga päev tarvitab neid 30 miljonit inimest  valu, põletiku ja palaviku korral. Nende hulka kuulub nii käsimüügi- kui ka retseptiravimeid.

Toimemehhanismid
MSPVA-de toime arvatakse saabuvat ensüümi tsüklooksügenaasi (COX) vormide: COX-1 (enamikus kudedes) ja COX-2 (aktiivne neerukoes ja kesknärvisüsteemis) aktiivsuse mõjutamise (inhibeerimise) kaudu, takistamaks prostaglandiinide ja tromboksaanide komplekteerimist. COX-3 avaldub ajukoores ja südames.

MSPVA-d on lipofiilsed, haakuvad rakumembraaniga ja plasma valkudega ning mõjutavad ka neutrofiile ja T-lümfotsüütide talitlust. MSPVA-de kasutamisskeem ja ravimi valik sõltuvad iga patsiendi konkreetsest seisundist. Farmakogeneetilised uuringud näitavad, et MSPVA-de põletikuvastane toime sõltub tsütokroom P450 ensüümide osalemisest nimetatud ravimite metabolismis ja on seega indiviiditi erinev.

Liigitus
COX-1 ja COX-2 inhibeerimise suhte alusel liigitatakse MSPVA-d:
COX – mitteselektiivsed MSPVA-d inhibeerivad COX-1 ja COX-2: ibuprofeen, diklofenak, indometatsiin, ketoprofeen, naprokseen jt
COX-2 – selektiivsed MSPVA-d: etorikoksiib, tselekoksiib, valdekoksiib jt.

Levinumad MSPVA-d
 (humaan-ATC süsteemi kood M01AG) fenamaadid – tolfenaamhape
 (M01AH) koksiibid – tselekoksiib, etorikoksiib, nabumetoon, nimesuliid
 (M01AC) oksikaamid – püroksikaam, lornoksikaam, meloksikaam
 (M01AE) propioonhappe derivaadid – ibuprofeen, naprokseen, ketoprofeen
 (N02BB) pürasolooni derivaadid
 (N02BA) salitsülaadid – atsetüülsalitsülaat
 (M01AB) äädikhappe derivaadid – indometatsiin, diklofenak
 
Veterinaar-ATC süsteemi koodidele lisatakse ette Q-täht, näiteks ATCvet kood oksikaamide rühma kuuluval meloksikaamil on QM01AC06.

Kõrvaltoimed ja ohud inimestel
MSPVA-sid tuleks võimlause korral vältida tursesündroomiga patsientidel, näit südame paispuudulikkus, nefrootiline sündroom, maksatsirroos, arteriaalne hüpertensioon, suhkurtõbi, antifofolipiidantikeha sündroom, sümptomaatiline ateroskleroos.

Kõrvaltoimed olenevad nii indiviidist, tema tervislikust seisukorrast kui ka tarvitavast ravimpreparaadist, levinumad soovimatud kõrvatoimed on toimed 
seedetraktile – isutus, kõhuvalu, iiveldus, mao limaskesta erosioonid, peptiline haavand, perforatsioon, seedetrakti verejooks, aneemia, kõhulahtisus;
südame-veresoonkonnale – arütmia, hoiatatakse müokardiinfarkti ja tromboosriski eest;
neerudele – tursed, vedelikupeetus, hüpertensioon, vererõhku alandavate ravimite toime alanemine, hüperkaleemia, neerupuudulikkus, glomerulonefriit;
kesknärvisüsteemile – segasusseisund, peavalu, pearinglus, depressioon, krambiläve alanemine, aseptiline meningiit, fataalne koljusisene verejooks;
kesknärvisüsteemile – gestatsiooniaja pikenemine, sünnitegevuse aeglustumine;
ülitundlikkus – vasomotoorne riniit, bronhospasm, urtikaaria, hüpotensioon, šokk
surm (Ameerika Ühendriikides on hinnanguline surmade arv igal aastal 16 000 ringis).

MSPVA-haavand
Maoerosioonid tekivad umbes pooltel MSPVA kasutajatest ning 10–30% pikema aja vältel MSPVA rühma ravimeid tarvitanutel tekib peptiline haavand. MSPVA-haavandit peetakse ohtlikuks, kuna haavandi esmaseks sümptomiks võib olla eluohtlik tüsistus verejooksu või perforatsiooni näol.

Reumatoidartriiti põdevatel inimestel 
Reumatoidartriiti põdevatel inimestel on MSPVA-de ja kortikosteroidide kasutamise järgselt 3–5 korda suurem risk peptilisse haavandisse haigestuda kui üldrahvastikul. Lisaks võib nimetatud ravimite kasutamine põhjustada surma ligi 10%-l reumatoidartriiti põdevatel inimestel.

Surm MSPVA-de kõrvaltoimena

Täpsed MSPVA-de tarvitamisega seotud surma põhjused pole selged, surmasid seostatakse kardiovaskulaarsüsteemi talitlusega ja surmasid ei võimalda mitte kõik MSPVA-d ühesuguselt, on neid, mille arvel suurem kogus surmasid ja teistel vähem. Selliste populaarsete valuvaigistite, nagu aspiriin, ibuprofeen, diklofenak ja naprokseen jt kõrvaltoimete tõttu sureb uuringute põhjal Suurbritannias 2000 inimest aastas ja USA-s isegi 16 500 patsienti aastas.

Ameerika Ühendriikides on hinnanguline surmade arv igal aastal 16 000 ringis.

Osteoartroosiravim Vioxx (toimeainega rofekoksiib) oli üsna lühikest aega populaarne ravim (Eesti Ravimiamet registreeris rofekoksiibi osteoartroosi raviks 1999. aasta oktoobri lõpus ja ravim jõudis Eesti apteekidesse detsembris) ja selle tarvitajate hulk tõusis ruttu 80 miljonini, kuid nüüdseks on see erinevatel põhjustel, nagu seotus 38 000 tarvitaja surmaga, müügilt eemaldatud.

Viited

Kirjandus
 Ravimiinfo bülletään, Morfiin ja teised opiaadid vähivalu ravis, oktoober 1995, nr 4 (sõltumatu väljaanne)
 John L. Wallace, Prostaglandins, NSAIDs, and Gastric Mucosal Protection: Why Doesn't the Stomach Digest Itself?, Physiological ReviewsPublished 1 October 2008Vol. 88no. 1547-1565DOI: 10.1152/physrev.00004.2008, veebiversioon (vaadatud 04.07.2014) (inglise keeles)
Alar Irs, Riina Salupere, Väino Sinisalu, Mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite ohutu kasutamine, Eesti Arst 2010; 89(6):417–422, veebiversioon (vaadatud 12.05.2014)
 Marina Lohk, Uuring: valuvaigistid võimendavad suurenenud eesnäärme sümptomeid, avaldatud: 24. september 2007, veebiversioon (vaadatud 12.05.2014)
 "Reumatoloogia", Reinhold Birkenfeldt, Tiit Haviko, Riina Kallikorm, Mart Kull, Reet Kuuse, Chris Pruunsild, Ann Tamm ja Mare Tender, toimetanud Reinhold Birkenfeldt, lk 68–75, 2012, ISBN 9789949919413
 Alar Irs, Mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite kasutamine südame-veresoonkonnahaiguse riskiga patsientidel, Eesti Arst 2013; 92(5):287–289 287, veebiversioon (vaadatud 12.05.2014)

Ravimid