joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
ILOVEYOU

ILOVEYOU on Filipiinidel loodud arvutite ussviirus, mis ründas kümneid miljoneid Windowsi personaalarvuteid 21. sajandi alguses. Selle lõid Reonel Ramones ja Onel De Guzman. ILOVEYOU viirus oli üks esimesi, mille kahjud ulatusid mitmete miljardite dollariteni.

Tööpõhimõte 
ILOVEYOU ussi põhimõtteks oli inimestele "ILOVEYOU" pealkirjaga meilide saatmine, millega oli kaasa pandud manus "LOVE-LETTER-FOR-YOU". Sellised pealkirjad olid mõeldud inimeste mõjutamiseks seda kirja avama. Faililaiend .vbs oli nähtamatu ning ussi saajad nägid selle asemel .txt laiendit. Saadetud e-meili sisu oli "Kindly check the attached LOVELETTER coming from me". Selleks, et kasutaja arvuti ussiga nakatuks, pidi ta manuse alla laadima ja avama. Pärast faili avamist ja käivitamist kopeerib see iseennast failidena LOVE-LETTER-FOR-YOU.TXT.VBS ja MSKERNEL32.VBS Windowsi süsteemikausta ning failina WIN32DLL.VBS Windowsi kausta. Uss loob omale iseenda võtme lokaalse masina registrivõtmete alla. Seejärel muudab ILOVEYOU viirus Internet Exploreri avaakna üheks neljast suvaliselt valitud veebilehest nii, et see laeks alla faili WIN-BUGSFIX.EXE, mis on trooja viirus. Pärast selle jooksutamist kopeerib ta ennast süsteemikausta failina WinFAT32.EXE. See fail omandab süsteemi kasutajanimed, paroolid, masina nime ja IP-aadressi jpm ning saadab selle meilile mailme@super.net.ph. Enamasti kirjutab uss nakatunud arvutis faile üle ja avab Microsoft Outlooki ning saadab enda koopia edasi kasutaja kontaktidele.

Mõju maailmale 
ILOVEYOU viirus põhjustas laialt leviva pahameele meilide pärast. Üle maailma nakatusid ILOVEYOUGA üle 45 miljoni arvuti ning see mõjutas aktsiaturgusid, toiduainetööstust, ajakirjandust, auto- ja tehnoloogiatööstust, valitsusi, ülikoole ja meditsiiniasutusi. Ford Motor Company sulges oma meilisüsteemi, kuna see nakatus suuremahuliselt ILOVEYOU ussi (kogu ülejäänud General Motors pääses õnnekombel viirusega nakatumisest, kuna nad ei kasutanud Microsoft Outlooki). Suurtest organisatsioonidest nakatusid viirusega veel Silicon Graphics, Ameerika Ühendriikide kaitseministeerium (sealhulgas ka Pentagon), Daimler-Chrysler, Ameerika Ühendriikide Föderaalreserv ja Cox Cable. Viirus oli süüdi ka teenusetõkestusründes, mis tehti Valgele Majale. ILOVEYOU ussi kahjud jäävad väidetavalt 8,75 ja 10 miljardi dollari vahele.

Mõju Eestile 
Viirus mõjutas suuresti ka Eestit: paljude ettevõtete arvutid nakatusid ussviirusega ILOVEYOU. Nakatusid ka suurettevõtted, näiteks Ühispank, Helmes, Eesti Ekspress, Tallinna Soojus ja Reval Hotel Group.

Viited 

Pahavara
Rakettahi

Rakettahi (inglise rocket mass heater) on ahi, mis kütab ruumis oleva õhu kiirelt soojaks ja salvestab ka suure osa soojusenergiast oma suurde massi.

Tööpõhimõte, ehitus 
Rakettahi kasutab insuleeritud „J tüüpi“ küttepõletamise süsteemi, mis tagab näiteks puidu täieliku põlemise. Kuna „J-tüüpi“ küttekolde peal on omakorda metallist tünn, siis see tagab seal teistkordse jääkide põlemise. Edasi liigub õhk läbi torude korstnasse, torud on ümbritsetud soojustsalvestava massiga (savi, maakivid jms). Võtmesõna antud ahju kasutamisel on keskkonnasäästlikkus. Seda kahes mõttes, põletusel saadakse küttest maksimaalne väärtus (kulub vähem kütet, puitu ja korstnast läheb välja vähem mürke) ja kütte teekond on reeglina pikem (soojus salvestatakse suurde massi (lesosse) ning korstnast läheb välja palju vähem sooja. Ahju ehituse olulisim osa on mõõtude vastavus ning põletuseks võetava õhu reguleerimine. Temperatuurid tõusevad tünnis põlemisel ekstreemsetele kõrgustele ning tänu sellele saadakse materjalist maksimaalne kütteväärtus kätte, korstnast väljub puhtam ja jahedam õhk. Uuringud on kinnitanud rakettahju kriitiliste mõõtmete olulisust - alates sellest, et kõik ahju mõõdud peavad olema suhtes ning välja arvutatud vastavalt põlemistoru ja tunnelite läbimõõdule/pindalale. Menghini jt (2007) kinnitab oma uuringutes nende mõõtude olulisust lisades geomeetriliste mõõtude olulisusele õhu reguleerimise vajaduse maksimaalse efektiivsuse saavutamiseks. Samas uuringus rõhutatakse ka taastuvate materjalide (n: puit, biomass) maksimaalset kasutamist kütteks, mis tagab positiivse mõju keskkonnale (vähem CO2, happevihmasid ja ka metsade säilitamist/targemat majandamist). Lisaks saab rakettahju ehitamiseks taaskasutada materjale (kivid, vanad šamott tellised, tünn, õhutorud ja massiks veel maakive vms) ning põhimassina kasutatakse saviliiva segu (mis piirkonniti oma hoovis kättesaadav).

Ajalugu 
Rakkettahju idee tuleneb rakettpliidist, mis arendati Aprovecho Instituudis 1982 dr. Larry Winiarsky poolt (rocketheater.com). Pärast seda on hakatud tema ideed edasi arendama lisades salvestamiseks massi. Esmaselt arendas ideed edasi Ianto Evans ettevõttest Cobb Cottage Co. Oma olulise panuse andsid ka Ernie ja Erica Wisner arendades ideed laiaulatuslikumaks. Pärast seda on muutunud seda tüüpi ahjude ehitamine populaarsemaks just looduslähedaste, isemajandavate, permakultuuri arendajate jms. inimeste seas (rocketheater.com).  Viimasel aastakümnel on rakettahju populaarsus olnud tõusutrendis. Sama on märgata ka Eesti lõikes. Kasvanud on koolituste tegijate arv ning huvi antud tüüpi ahjude vastu. Järjest enam leiab rakettahju kohta ka eesti keelset kirjandust (saviehitus.ee, juured.ee).

Viited 

Ahjud
Pusku viik

Pusku viik on laht Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Pusku küla ääres. 

Lahe koordinaadid on .

Eesti lahed
Haapsalu linn
Veskiviik

Veskiviik on laht Lääne maakonnas Haapsalu ääres. Lahe ääres asub Veskiviigi sadam.

Lahe koordinaadid on .

Eesti lahed
Haapsalu
Halliku kihistu

Halliku kihistu (inglise keeles Halliku Formation) on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Arvo Rõõmusoks aastal 1967. Kihistu stratotüübiks on Kaagvere 1. puurauk, kus kihistu on kõige paksem (41.2 m).  Kihistu sai oma nime Halliku küla järgi.

Kihistut eristatakse Kesk-Eesti aladel, kus selle all lamab  kas Moe või Jonstorpi kihistu ja temal lasub Adila kihistu.

Kihistu moodustab hall, alumises osas ka lillakas või punaste laikudega lubjarikas mergel. Litoloogiliselt sarnasest Jonstorpi kihistust eristavad seda argilliiti sisaldava lubjakivi vahekihid, mis põhja suunas paksemaks muutuvad, ning okasnahksete jäänused.

Viited

Välislingid

Ordoviitsiumi Eesti kihistud
Erra kihistik

Erra kihistik (inglise Erra Member) on ordoviitsiumi ladestu Uhaku lademe Kõrgekalda kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Ralf Männil aastal 1966.

Kihistik on oma nime saanud Erra aleviku järgi. Kihistiku stratotüüp on Kiviõli kraav, kus paljandub 40 cm ulatuses õhukesekihilist savikat lubjakivi. Aastal 1963 paljandus seal paas poole sügavamalt, toona oli selle seintest võimalik leida ka kukersiiti.

Kihistik on Kõrgekalda kihistu ülemine kihistik, see lamab Pärtlioru kihistikul. Kihistik sisaldab kukersiiti ja võrreldes Pärtlioru kihistikuga vähem savi.

Viited

Välislingid

Eesti kihistikud
Ordoviitsium
Koljala kihistik

Koljala kihistik (inglise Koljala Member) on ordoviitsiumi ladestu Uhaku lademe Kõrgekalda kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978.

Kihistiku stratotüüp on Uhaku jõe säng. Kihistik on oma nime saanud Koljala küla järgi.

Kihistik on Kõrgekalda kihistu alumine kihistik ja sellel lasub Pärtlioru kihistik. Kihistik eristub teistest kihistu kihistikest, kuna ei sisalda kukersiiti, selle lubjakivis on õhukesed mergli kelmed.

Lasnamäe paemurrus kuulusid Koljala kihistikku järgnevad kihid (ülevalt alla):
 Hakantkirju
 Topeltkirju
 Kollane lõug
 Ratsatäkk
 Papa
 Mamma
 Tussualune
 Tõusandus
 Karvakord
 Reinukord
 Seitsmetolline
 Laksupealne
 Laksu
 Nahakord I.

Viited

Välislingid

Eesti kihistikud
Ordoviitsium
Davor Božinović

Davor Božinović (sündinud 27. detsembril 1961 Pulas) on Horvaatia poliitik ja diplomaat.

Ta on õppinud Zagrebi Ülikoolis poliitikateadusi ning saanud seal bakalaureuse-, magistri- ja doktorikraadi.

Aastatel 2002–2004 oli ta Horvaatia saadik Serbias ja Montenegros. 2004–2005 oli ta Horvaatia presidendi kantseleiülem. 2005–2008 oli ta Horvaatia esinduse juht NATO juures. 2008. aasta septembris määrati ta Euroopa integratsiooni riigisekretäriks ja 2009. aasta juulis poliitikaküsimuste riigisekretäriks.

29. detsembrist 2010 kuni 23. detsembrini 2011 oli Davor Božinović Horvaatia kaitseminister.

2011. aasta detsembris sai ta Horvaatia parlamendi liikmeks. Alates 2012. aasta märtsist oli vaatleja Euroopa Parlamendis. Alates 2016. aasta oktoobrist oli ta Horvaatia peaministri kantseleiülem.

Alates 7. juunist 2017 on Davor Božinović Horvaatia siseminister. Lisaks on ta alates 19. juulist 2019 Horvaatia asepeaminister.

Viited

Horvaatia poliitikud
Sündinud 1961
Maasi kihid

Maasi kihid (inglise keeles Maasi Beds) on siluri ajastu Jaagarahu lademe Muhu kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Ago Aaloe 1958. aastal.

Kihistiku stratotüüp on Maasi puurauk, kus selle kivimid esinevad 0,5–4,6 meetril, ja Maasi murd. Kihid on nime saanud Maasi linnuse järgi. Suures osas koosneb nende kihtide kivimitest ka Abula pank.

Kihid koosnevad lubjakivist ja dolokivist. Mõnes allikas loetakse Maasi kihid Jaagarahu kihistusse kuuluvaiks.

Viited

Välislingid

Eesti kihistikud
Silur
Vilsandi kihid

Vilsandi kihid (inglise keeles Vilsandi Beds) on siluri ajastu Jaagarahu lademe Jaagarahu kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Hendrik Bekker aastal 1925.

Kihistiku stratotüüp on Vilsandi saar, mille järgi kihid ka oma nime on saanud. Lisastratotüübiks on Jaagarahu puurauk, kus kihid esinevad 0.3..13.1 meetril.

Kihid koosnevad lubjakivist ja dolokivist. Kihtides erineb arvukalt bioherme.

Viited

Välislingid

Eesti kihistikud
Silur
Napa kihistik

Napa kihistik (inglise Napa Member) on ordoviitsiumi ajastu Darriwili lademe kihistik. Kihistikku hakkas esimesena eristama Karl Orviku aastal 1958 ja see sai oma  nime Napa vesiveski järgi. 

Kihistiku stratotüüp on Purtse jõe säng (Napa paljand).

Kihistik koosneb hallist suure savisisaldusega lubjakivist, milles sisaldub arvukalt pruunikaid suure rauasisaldusega ooide.

Viited

Välislingid

Eesti kihistikud
Ordoviitsium
Tagavere kihid

Tagavere kihid (inglise keeles Tagavere Beds) on siluri ajastu Jaagarahu lademe Muhu kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Ago Aaloe aastal 1960.

Kihtide stratotüüp on Tagavere paemurd. Kihid on oma nime saanud Tagavere küla järgi.

Osades allikates loetakse Tagavere kihid Jaagarahu kihistusse kuuluvaiks.

Tagavere kihid koosnevad lubjakivist ja dolomiidist. Tegemist on laguunset päritolu kivimitega.

Viited

Välislingid

Eesti kihistikud
Silur
59 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 59 sõidab Balti jaama ja Pikakari ranna vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel.

Marsruut Pikakari (Paljassaare) suunal: Toompuiestee, Tehnika tänav, Ristiku tänav, Erika tänav, Tööstuse tänav, Paljassaare tee.

Marsruut Balti jaama suunal: Paljassaare tee, Tööstuse tänav, Erika tänav, Ristiku tänav, Paldiski maantee, Toompuiestee, Rannamäe tee.

Välislingid 
 59. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel

Tallinna bussiliinid
57 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 57 sõidab Raudalu ja Kalevi bussipeatuse vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel.

Marsruut Kalevi suunal: Viljandi maantee, Valdeku tänav, Männiku tee, Pärnu maantee.

Marsruut Raudalu suunal: Pärnu maantee, Männiku tee, Valdeku tänav, Viljandi maantee.

Välislingid 
 57. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel

Tallinna bussiliinid
47 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 47 sõidab Väike-Õismäe ja Tallinna bussijaama vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäevil. Bussiliin on ekspressliin.

Marsruut Tallinna bussijaama suunal: Õismäe tee, Paldiski maantee, Endla tänav, Liivalaia tänav, Juhkentali tänav

Marsruut Väike-Õismäe suunal: Juhkentali tänav, Liivalaia tänav, Endla tänav, Paldiski maantee, Õismäe tee

Välislingid 
 47. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel

Tallinna bussiliinid
46 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 46 sõidab Väike-Õismäe ja Seli asumi vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäevil. Bussiliin on ekspressliin.

Marsruut Seli suunal: Õismäe tee, Paldiski maantee, Kaarli puiestee, Estonia puiestee, Gonsiori tänav Laagna tee, Raadiku tänav ja Ümera tänav

Marsruut Väike-Õismäe suunal: Ümera tänav Raadiku tänav Laagna tee Gonsiori tänav Estonia puiestee Kaarli puiestee Paldiski maantee Õismäe tee

Välislingid 
 46. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel

Tallinna bussiliinid
45 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 45 sõidab Ülemiste (Kaubajaama bussipeatuse) ja Väike-Õismäe vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub ainult tööpäevadel.

Marsruut Kaubajaama (Ülemiste) suunal: Õismäe tee, A.H. Tammsaare tee, Ehitajate tee, Pärnu maantee, Järvevana tee, Suur-Sõjamäe tänav, Ääsi tänav.

Marsruut Väike-Õismäe suunal: Ääsi Tänav, Valukoja tänav, Lõõtsa tänav, Suur-Sõjamäe tänav, Järvevana tee, Pärnu maantee, Turu plats, Ehitajate tee, Õismäe tee.

Välislingid 
 45. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel

Tallinna bussiliinid
Vesiku kihid

Vesiku kihid (inglise keeles Vesiku Beds) on siluri ajastu Rootsiküla lademe Rootsiküla kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Rein Einasto aastal 1970.

Kihistiku stratotüüp on Vesiku oja lähedal olev puurauk, kus kihid esinevad 0.0..5.9 meetril. Lisastratotüübiks on Kipi puurauk, kus kihid esinevad 42.2..53.6 meetril. Kihid on oma nime saanud Vesiku oja järgi.

Vesiku kihid algavad teralise või ooliite sisaldava lubjakiviga või nende dolomiidistunud analoogidega. Kihid lõppevad  savika mustrilise dolomiidiga. Vesiku kihtide all lamavad Kuusnõmme kihid, nendel lasuvad aga Soeginina kihid.

Viited

Välislingid

Eesti kihistikud
Silur
Lubomír Metnar

Lubomír Metnar (sündinud 6. oktoobril 1967 Olomoucis) on Tšehhi poliitik ja endine politseinik.

Ta töötas politseis 1988. aasta märtsist kuni 2011. aasta juulini. 1993. aastal lõpetas ta Tšehhi Vabariigi Siseministeeriumi Kõrgema Politseikooli ja 1998. aastal Ostrava Ülikooli majanduse erialal. 2011. aasta augustist kuni 2013. aasta juunini ja 2014. aasta augustist kuni 2017. aasta detsembrini töötas ta eraturvafirma direktorina. Juulist 2013 kuni oktoobrini 2014 oli ta Tšehhi siseministri asetäitja.

Alates 13. detsembrist 2017 kuni 27. juunini 2018 oli Lubomír Metnar Tšehhi siseminister. Alates 27. juunist 2018 kuni 17. detsembrini 2021 oli ta Tšehhi kaitseminister.

Viited

Tšehhi poliitikud
Siseministrid
Kaitseministrid
Sündinud 1967
Kohtla kaevandus

Kohtla kaevandus oli põlevkivikaevandus Viru maakonnas Kohtla-Nõmmel. Kohtla kaevandus rajati 1937 aastal New Consolidated Gold Fields Ltd. õlivabrikute juurde.

Kohtla kaevandus oli omalaadne selle poolest, et seal toimus üheaegselt nii allmaa- kui ka pealmaakaevandamine. Kaevandus eksisteeris 1937–2001. 

Kohtla kaevandus suleti 1. aprillil 2001. aastal. Eesti Põlevkivi nõukogu otsuse järgi lõppesid kaevetööd 1. aprillist Kohtla ja 2002. aasta algusest Ahtme kaevanduses. Kohtla kaevanduse sulgemine oli tingitud nõudluse vähenemisest põlevkivi järele ning vajadusest muuta kontserni tootmistegevust efektiivsemaks. Kohtla oli viimane vanal kombainilaava tehnoloogial tegutsenud kaevandus.

Mahajäetud Kohtla kaevandus kohandati Kohtla kaevanduspark-muuseumiks, mis nimetati hiljem Eesti Kaevandusmuuseumiks.

Vaata ka 
Eesti Kaevandusmuuseum
Kohtla karjäär

Välislingid 

"Kohtlas lõpeb põlevkivi kaevandamine" Delfi Ärileht, 24. märts 2001

Eesti kaevandused
Kohtla-Nõmme
Šiauliai piiskopkond

Šiauliai piiskopkond (leedu Šiaulių vyskupija, ladina Dioecesis Saulensis) on katoliku kiriku diötsees, mis allub Kaunase peapiiskopkonnale. Piiskonda jäävad Jonava, Kelmė, Radviliškise rajoon, Pakruojise ja Šiauliai rajoonid ning Šiauliai linn.

Piiskopi residents on Šiauliais ja katedraaliks on Šiauliai Peeter-Pauli katedraal. Diötsesaanpiiskop on 1997. aastast Eugenijus Bartulis.

Šiauliai piiskopkond asetseb Leedus riigi põhjaosas. Ta piirneb idas Panevėžysi piiskopkonnaga, läänes Telšiai piiskopkonnaga ja lõunas Kaunase peapiiskopile otseselt alluvate aladega.

Piiskopkonna pindala on 7 696 km². Seisuga 2004 oli piiskopkonnas 269 861 katoliiklast, kes moodustasid piiskopkonna elanikest 79,7%. Piiskopkonna territooriumil on 69 kogudust.

Šiauliai piiskopkond asutati 28. mail 1997 paavst Johannes Paulus II poolt. Esimeseks piiskopiks sai Eugenijus Bartulis, kes aasta 2018 seisuga on jätkuvalt selles ametis olnud.

Piiskopkonnas tegutseb kaks katoliku kooli (mõlemad Šiauliais); selle hallata on ka Ristimägi, mis on ühtlasi sealne peamine palverännakute sihtpaik.

Piiskopkond jaguneb viieks dekanaadiks. Joniškise dekanaadile alluvad kogudused Gasčiūnais, Joniškises, Juodeikiais, Kriukais, Rudiškiais, Skaistgirysis, Žukančiais ja kaks kihelkonnakirikut Žagarės. Kelmė dekanaadile alluvad kogudused Karklėnais, Kelmės, Kiaunoriais, Kolainiais, Kražiais, Lioliais, Maironiais, Pakražantises, Pašilės, Stulgiais, Šaukėnais, Tytuvėnais, Užventises, Vaiguvas, Vidsodises ja Žalpiais. Pakruojise dekanaadile alluvad kogudused Klovainiais, Lauksodises, Linkuvas, Lygumais, Pakruojises, Pamūšises, Pašvitinysis, Rozalimases, Stačiūnais ja Žeimelises. Radviliškise dekanaadile alluvad kogudused Baisogalas, Dambavas, Dapšioniais, Grinkiškises, Kurais (tänapäeval osa Šniūraičiaist), Palonais, Pašušvysis, Pociūnėliais, Polekėlės, Radviliškises, Sidabravases, Šaukotases, Šeduvas, Šiaulėnais ja Vadaktais. Šiauliai dekanaadile alluvad kogudused Aukštelkės, Bazilionais, Gruzdžiais, Juozapavas, Kairiais, Kuršėnais, Kurtuvėnais, Kužiais, Meškuičiais, Micaičiais, Pakapės, Raudėnais, Šakynas, Šiupyliais, Varputėnais, Žarėnais ja katedraal, Rėkyva kirik ning veel kolm kihelkonnakirikut Šiauliais.

Viited

Välislingid
Koduleht

Leedu piiskopkonnad
Burõn

Burõn (ukraina keeles Буринь, vene keeles Бурынь) on linn Ukrainas Sumõ oblastis, Burõni rajooni keskus. Burõn asub Sumõst umbes 77 km lääneloodes.

Linna läbib Vorožba–Bahmatši raudteeliin.

Asulat on kirjalikes allikates esmakordselt mainitud 1392. aastal. Linnaõigused sai 31. juulil 1964.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Burõni elanikest ukrainlasi 94,68%, venelasi 4,17%, valgevenelasi 0,40%, mustlasi 0,28% ja armeenlasi 0,09%.

Viited

Ukraina linnad
Sumõ oblast
Apuolė

Apuolė (žemaidi Apoulė või Apūlė, läti Apūle või Apole) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Külas asuvad Apuolė linnamägi, muinaskalmed ja lohukivi.

Külas peetakse aastast 2004 muinasfestivali „Apuolė 854“, kus tutvustatakse muistseid ameteid ja peetakse vanaaegsete sõjariistadega lahinguid.

Ajalugu

Sealne 10 meetri kõrgune linnamägi (mõõtmed 80x80) võeti kasutusele I sajandil. Selle juurde kujunes ka suur muinasasula, mida võis praktiliselt linnaks pidada.

Asulat mainiti kirjalikes allikates esmakordselt Rimberti kroonikas Vita Ansgari. Ühtlasi on see esimene kord, kus mõnd Leedu asulat kirjalikes allikates on kajastatud. Aastal 854 tõstsid kuralased Rootsi ülemvõimu vastu mässu. Algselt ründasid neid taanlased, lootes mässulised alad oma võimule alistada, ent ülestõusnute vägi suutis nad purustada. Olof I Trätälja kogus kokku suure sõjaväe ja maabus Läänemere idakaldal. Algul vallutas ta Grobiņa, seejärel suundus aga Apuolė (Apulia) peale, mida kaitsesid 15 000 meest. Lahing linnuse pärast kestis 8 päeva, mille järel kindluse kaitsjad tunnistasid Rootsi kuninga ülemvõimu ja maksid iga kaitsja kohta ühe hõbemündi lunaraha.

Küla kuulus hiljem kuralaste Ceklise muinasmaakonda ja seda mainiti kirjalikult taas aastal 1253 kui mahajäetud paika. XVI sajandil on mainitud samanimelist parunivaldust. Küla ennast mainitakse taas XVII sajandil.

Sealse linnamäe seostas kroonikate Apuliaga esimest korda läti arheoloog Eduards Volters aastal 1887. Esimesed väljakaevamised linnamäel tehti aastail 1928–1932 (Birger Nerman, Eduards Volters). Rootsi arheoloogide  Birger Nermani, Karl-Alfred Gustawssoni ja Hans Hanssoni väljakaevamised kinnitavad kroonikate tõepärasust. Hiljem toimusid sealses piirkonnas väljakaevamised veel aastail 1986 (tuvastati 30 cm paksuse kultuurikihiga laialdane ala linnamäe ümbruses) ja 1996 (keskenduti muinasasulale). Arheoloogiliste leidude põhjal oli Apuolė muinasajal üks suuremaid kurši keskusi.

Viited

Välislingid 

Küla portaalis vietoves.Lt

Leedu külad
Skuodase rajoon
Melmoth

Melmoth on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis King Cetshwayo ringkonnas, Mthonjaneni valla halduskeskus.

Linn on asutatud 1888. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Melmothi elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,00%, valgeid 2,64%, värvilisi 1,43%, India või Aasia päritolu inimesi 0,82% ja teisi 0,12%. Suulu keelt pidas emakeeleks 87,46% inimestest, inglise keelt 4,51%, ndebele keelt 2,70%, afrikaani keelt 2,27% ja tsvana keelt 0,85%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Nongoma

Nongoma on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas, Nongoma valla halduskeskus.

Linn on asutatud 1887. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nongoma elanikest mustanahalisi aafriklasi 96,99%, valgeid 0,93%, värvilisi 0,76%, India või Aasia päritolu inimesi 0,69% ja teisi 0,64%. Suulu keelt pidas emakeeleks 92,71% inimestest, inglise keelt 2,30%, ndebele keelt 1,24%, afrikaani keelt 0,54% ja tsvana keelt 0,50%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Brixlegg

Brixlegg on linn (1927) ja vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 534 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 9,1 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2900 inimest. Linn asub Alam-Inntalis ja Alpbachtali suudmes.

Naabervallad 

Alpbach, Kramsach, Radfeld, Rattenberg, Reith im Alpbachtal, Wildschönau

Ajalugu 

Linna on esmakordselt mainitud kui Prisslech 788. aastal, kuigi asustust peetakse palju vanemaks.

Vaatamisväärsused 

 Kihelkonnakirik "Unsere Liebe Frau"
 Mühlbichli kabel ja sõjamälestusmärk
 Laneggi tornimaja
 Aidahoone Inni jõe kaldal
 Kaevandus- ja metallurgiamuseum

Inimesed 

 Stephan Eberharter, mäesuusataja ja olümpiavõitja
 Mathias Rebitsch, alpinist
 Karlheinz Töchterle, liidumaa teadusminister
 Karl Pearson külastas paika pühapäeval, 2. septembril 1883 ja kirjutas passioonist

Majandus 

Montanwerke Brixlegg AG on ainus vasetootja Austrias ning tegeleb vase ja teiste väärismetallide tagasisaamisega vaseutiilist ja muudest vasesisaldusega sekundaarmaterjalidest. Esimesed ülestähendused vase ja hõbeda rafineerimistehasest Brixleggis pärinevad aastast 1463. 20. sajandi alguses, maagi kaevandamise vähenemise järel Tiroolis, muutus toodang vase tagasisaamiseks vanametalli sulamitest.

Muud tööandjad on tekstiilitööstus (1954. aastal asutatud Giessweini firma), pudeldatud mineraalvee ja mittealkohoolsete jookide tootja (Silberquelle) ja turism (rõhuasetusega taliturismile).

Sport 

Paigas on suur väline rulaväljak, mis korraldab ka rahvusvahelisi võistlusi.

Sõpruslinnad 

 Aichach (Saksamaa)

Viited

Välislingid 

 www.brixlegg.tirol.gv.at

Tirooli liidumaa vallad
Vryheid

Vryheid on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas, AbaQulusi valla halduskeskus.

Vryheid asutati 1884. aastal. Linn oli 1884–1888 eksisteerinud buuride Uue Vabariigi (Nieuwe Republiek) pealinn. 'Vryheid' tähendab Afrikaani keeles 'vabadus'.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vryheidi elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 84,51%, valgeid 12,14%, värvilisi 1,74%, India või Aasia päritolu inimesi oli 1,32% ja teisi 0,28%. Suulu keelt pidas emakeeleks 79,84% elanikest, afrikaani keelt 10,21%, inglise keelt 6,20%, ndebele keelt 0,94% ja tsvana keelt 0,57%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Eshowe

Eshowe on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis King Cetshwayo ringkonnas.

Eshowe on asutatud 1880. aastal, linnaõigused sai 1891. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Eshowe elanikest mustanahalisi aafriklasi 82,67%, valgeid 7,41%, värvilisi 4,99%, India või Aasia päritolu inimesi 4,56% ja teisi 0,35%. Suulu keelt pidas emakeeleks 75,82% inimestest, inglise keelt 17,50%, afrikaani keelt 2,89%, ndebele keelt 1,21% ja tsvana keelt 0,52%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Empangeni

Empangeni on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis King Cetshwayo ringkonnas.

Misjonijaam avati piirkonnas 1851. aastal. Linnaõigused sai Empangeni 1931. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Empangeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 91,32%, valgeid 5,91%, India või Aasia päritolu inimesi 1,73%, värvilisi 0,81% ja teisi 0,24%. Suulu keelt pidas emakeeleks 84,52% inimestest, inglise keelt 7,86%, afrikaani keelt 3,59%, ndebele keelt 1,33% ja tsvana keelt 0,56%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
KwaDukuza

KwaDukuza (varem Stanger) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis iLembe ringkonnas. 2006. aastal muudeti linna senine nimi Stanger KwaDukuzaks. Paljud valged lõunaaafriklased kutsuvad linna jätkuvalt Stangeriks.

Suulud rajasid oma asula praeguse KwaDukuza asupaika 1825. aastal. Eurooplastest asunikud asutasid Stangeri 1872. aastal endise suulude asula kohale. Linn sai nime Natali asumaa kindral-inspektori William Stangeri järgi. Linnaõigused sai Stanger 1949. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli KwaDukuza elanikest mustanahalisi aafriklasi 53,01%, India või Aasia päritolu inimesi 43,73%, värvilisi 1,89%, valgeid 0,70% ja teisi 0,68%. Inglise keelt pidas emakeeleks 47,72% inimestest, suulu keelt 46,05%, koosa keelt 1,42%, afrikaani keelt 0,90% ja ndebele keelt 0,83%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Ladysmith

Ladysmith on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis.

Asula rajati 1850. aastal. Ladysmith sai nime Kapi koloonia kuberneri Harry Smith naise Juana María de los Dolores de León Smith'i järgi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ladysmithi elanikest mustanahalisi aafriklasi 73,34%, India või Aasia päritolu inimesi 15,00%, valgeid 8,26%, värvilisi 2,94% ja teisi 0,45%. Suulu keelt pidas emakeeleks 64,25% inimesi, inglise keelt 22,77%, afrikaani keelt 6,27%, sotho keelt 2,21% ja ndebele keelt 1,04%.

Galerii

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Tongaat

Tongaat on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis eThekwini linnaringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul.

Linn on asutatud 1945. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tongaati elanikest India või Aasia päritolu inimesi 56,75%, mustanahalisi aafriklasi 41,07%, värvilisi 1,20%, valgeid 0,44% ja teisi 0,55%. Inglise keelt pidas emakeeleks 59,33% inimesi, suulu keelt 32,27%, koosa keelt 3,62%, ndebele keelt 1,01% ja afrikaani keelt 0,87%.

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Ballito

Ballito on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis iLembe ringkonnas KwaDukuza vallas. Linn asub India ookeani rannikul.

Linn on asutatud 1954. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ballito elanikest mustanahalisi aafriklasi 50,64%, valgeid 42,05%, India või Aasia päritolu inimesi 5,72%, värvilisi 1,22% ja teisi 0,37%. Inglise keelt pidas emakeeleks 42,66% inimesi, suulu keelt 27,05%, koosa keelt 14.95%, afrikaani keelt 9,34%, sotho keelt 0,85%, tsonga keelt 0,65% ja ndebele keelt 0,59%.

Galerii

Viited

KwaZulu-Natali provintsi linnad
Bhisho

Bhisho (kuni 2004. aastani Bisho) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, Ida-Kapimaa provintsi halduskeskus.

1981–1994 oli linn Ciskei bantustani pealinn.

1994. aastal sai Bisho Ida-Kapimaa provintsi halduskeskuseks.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bhisho elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,31%, värvilisi 1,05%, valgeid 0,24%, India või Aasia päritolu inimesi 0,17% ja teisi 0,22%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,98%, inglise keelt 3,95%, sotho keelt 0,63%, afrikaani keelt 0,60% ja suulu keelt 0,47%.

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Kundl

Kundl on linn ja vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 526 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 21,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 4202 inimest.

Asend 

Kundl paikneb 7,70 km Wörglist läänes ja 18,30 km Kufsteinist edelas, Innist lõunas ja koosneb 4 osast, nimeliselt Kundl, Liesfeld (põhjas), Saulueg (lõunas) ja St. Leonhard (läänes).

Naabervallad 

Breitenbach am Inn, Radfeld, Wörgl, Wildschönau

Ajalugu 

Kundlist idas on leitud mõned põletusmatused koos muude jäänustega, mis pärinevad La Tène kultuurist, ja on nüüd avalikult eksponeeritud Landesmuseum Ferdinandeumis Innsbruckis.

Kundlit on esmakordselt maininud kataloogis piiskop Arn Salzburgist 788. aastal nimega ad Quantalas, mis tähendab 'valge jõe ääres'. See peaks olema ka linna praeguse nime algupära. 1213. aastal asus Kundli kindluses aadliliin Kummersbrucker, kindlusest on vaid varemed järgi. 15. ja 16. sajandil omandas kaevandamine tähtsust ja mõned praegused tänavanimed (näiteks Hüttstraße, Schieferrollstraße) tõendavad seda veel.

1658. aastal asutas Bartlmä Plank pruulikoja, mis tootis Kundler Bier. See pruulikoda muudeti 1946. aastal farmaatsiaettevõtteks Biochemie Kundl, tänapäeval Sandoz.

Teise maailmasõja ajal hoiti Kundli koopas keiser Maximilian I pronkskuju, mida nüüd näidatakse Hofkirches.

Tänapäev 

Mitmete firmade ümberasumise tõttu 1950. aastatel muutus küla pendeldajate kogukonnaks. Kundli tuntumad ettevõtted on arvatavasti farmaatsiaettevõte Sandoz (endine: Biochemie), traktoritehas Lindner ja puidutehas Pfeifer.

Suviti külastab Kundlit palju turiste, kes jalutavad läbi maalilise Kundli kuristiku (saksa keeles Kundler Klamm), mis ühendab Kundlit Wildschönau oruga.

Viited

Välislingid 
 Kundli veebileht
 Kundli turismiinfo

Tirooli liidumaa vallad
Burgersdorp

Burgersdorp (varem Burghersdorp) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas, Walter Sisulu valla halduskeskus.

Burgersdorp on asutatud 1846. aastal. Burgersdorp on minevikus olnud afrikandrite ühiskonnaelu, kultuuri ja kirikuelu oluline keskus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Burgersdorpi elanikest mustanahalisi aafriklasi 78,1%, värvilisi 12,0%, valgeid 9,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 2,8%. Koosa keelt pidas emakeeleks 71,6% inimestest, afrikaani keelt 20,8%, sotho keelt 3,4%, inglise keelt 1,4% ja teisi keeli 2,8%.

Galerii

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Niederndorf

Niederndorf on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 500 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 7,2 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2657 inimest. Vald paikneb 7 km Kufsteinist põhjas ja 2 km Ebbsist põhjas piiri ääres Baieriga Saksamaal. Peamine sissetulekuallikas on põllumajandus. Küla on esmakordselt mainitud aastal 1230.

Viited

Välislingid 

 www.niederndorf.tirol.gv.at

Tirooli liidumaa vallad
Indwe

Indwe on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Emalahleni vallas.

Asula on rajatud 1896. aastal ja sai linnaõigused 1898. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Indwe elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,7%, värvilisi 3,0%, valgeid 0,8%, India või Aasia päritolu inimesi 0,2% ja teisi 2,8%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,8% inimesi, afrikaani keelt 3,6%, inglise keelt 1,8% ja teisi keeli 2,8%.

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Merimetsa roheala kaitseala

Merimetsa roheala kaitseala (ka Merimetsa kaitseala) on kaitseala Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta sealset väärtuslikku maastikku, kaitsealuseid liike ja nende elupaikasid ning säilitada ja parandada virgestusvõimalusi. Kaitseala pindala on 47,8 ha.

Kaitseala moodustati 2017.

Viited

Välislingid

Eesti kaitsealad
Tallinna geograafia
Reith im Alpbachtal

Reith im Alpbachtal on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 637 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 27,41 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2702 inimest. Vald paikneb Alpbachtalis, 28,55 km Kufsteinist edelas, 17 km Wörglist läänes ja 8 km Jenbachist idas, Innist lõuna pool.

Küla on väga vana asula, mida on esmakordselt mainitud 976. aasta paiku. 15. kuni 19. sajandini kaevandati hõbedat ja vaske. Tänapäeval on peamised sissetuleku allikad põllumajandus ja turism.

Viited

Välislingid 

 www.reithimalpbachtal.tirol.gv.at

Tirooli liidumaa vallad
Schwoich

Schwoich on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 583 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 18,77 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2421 inimest. Vald paikneb 5,50 km Kufsteinist lõunas Innist lõuna pool. Külas on 9 asundust. Piirkonna asustamine algas 6. sajandil, kuid kogukonda on esmakordselt mainitud kui Swiuch / Schweng aastal 1280.

Piirkond sai kuulsaks suurte mustikavälude tõttu. Muud olulised sissetulekuallikad on tsemenditööstus ja turism (eriti sporditegevusega seotud).

Viited

Välislingid 

 www.schwoich.tirol.gv.at

Tirooli liidumaa vallad
Thiersee

Thiersee on suur vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 678 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 108,61 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2888 inimest. Vald paikneb 5 km Kufsteinist läänes, piirnedes põhjas Baieriga Saksamaal.

Küla on esmakordselt mainitud aastal 1224 ja see kuulus aastani 1504 Baierile. 20. sajandi alguses oli Thiersee talupojakogukond ilma liikluskorralduseta. Tänav Kufsteinist Thierseesse ehitati Esimese maailmasõja ajal.

Aastatel 1946 kuni 1952 oli küla Austria filmitööstuse keskus. Praegu on peamised sissetulekuallikad põllumajandus, passioon ja turism.

Viited

Välislingid 

 www.thiersee.tirol.gv.at

Tirooli liidumaa vallad
Walchsee

Walchsee on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 658 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 39,24 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1868 inimest. Vald paikneb Alam-Inntalis ning kuulub Kaiserwinklisse ja Untere Schrannesse.

Walchsee koosneb viiest osast: Durchholzen, Schwaigs, Oed, Winkl ja Walchsee ise.

Asend 

Walchsee paikneb 18 km Kufsteinist kirdes, Walchsee järve ja Kaiseri mäestiku jalami vahel. Naabervallad on Aschau im Chiemgau (Saksamaal), Ebbs, Kirchdorf in Tyrol, Kössen, Rettenschöss ja Schwendt.

Loodus 
Siin on Põhja-Tirooli suurim kaitsealune raba Schwemm. Walchsee järve pindala on umbes 2,5 km² ja selle keskmine suvetemperatuur on 21°.

Majandus

Turism 

Kuurordirajatised: 40 km talviseid matkaradu, 25 km mäesuusaradu, 140 km murdmasuusaradu, kaarikud, uisutamine jne.

Viited

Välislingid 

 www.walchsee.tirol.gv.at
 Walchsee vee kvaliteet
 Statistik Austria

Tirooli liidumaa vallad
Rõuge põlispuud

Rõuge põlispuud on kaitsealused põlispuud Võru maakonnas Rõuge vallas Rõuge asulas. Puud võeti kaitse alla 1985.

Puid oli algul 5 tükki: 3 tamme (Rõuge tammed) ja 2 pärna. 1980. aastate lõpus pärnad hävisid. Suurema tamme ümbermõõt on 615 cm (mõõdetuna 0,6 m kõrguselt) ja kõrgus 26 m.

Viited

Välislingid

Eesti puud
Rõuge vald
Paraksiaalsete kiirte kimbud

Paraksiaalne kiirtekimp on geomeetrilises optikas niisugune valguskiirte kimp, mis on optikasüsteemi teljele väga lähedal. Sel juhul on kiirte ja optikasüsteemi telje vaheline nurk  sedavõrd väike, et saadava kujutise võib lugeda aberratsioonivabaks. 

Põhilised seosed, mis kirjeldavad optilise kujutise teket telgsümmeetrilises optilises seadmes (nt l((ääts]]e valem), kehtivad rangelt võttes vaid paraksiaalse kiirtekimbu piirjuhul, kui nurk  ja kiirtekimbu läbimõõt kahanevad lõpmatu väikeseks. Ainult sellistes kujutistes puuduvad geomeetrilised aberratsioonid. Praktikas võib kiirtekimpu käsitleda paraksiaalsena, kui kiired moodustavad optilise teljega nurki, mille korral nende siinused ja tangensid või lugeda võrdseks nurkade suurusega radiaanides:
.

Arvutustes tehtav viga on seda väiksem, mida väiksem on . Näiteks kui  rad, siis siinuse ja tangensi väärtused erinevad nurkadest vähem kui . Arvutustes tehtav viga jääb selles lähenduses väiksemaks kui 1 ‰.

Snelli valem  lihtsustub paraksiaalse lähenduse korral järgmiselt:  ( on murdumisnäitaja).

Vaata ka
Paraksiaalne lähendus

Viited 

 Geomeetriline optika
Draft

Draft on termin, mida kasutatakse teatud spordiliigades kirjeldamaks mängijate värbamist klubidesse.

Draft toimub näiteks USA tippliigades NBA, NFL, NHL.

Vaata ka
NBA drafti esimeste valikute loend

Sport
Rick Astley

Richard Paul Astley (sündinud 6. veebruaril 1966) on inglise laulja, laulukirjutaja ja raadioesineja. 

Tema 1987. aasta laul "Never Gonna Give You Up" oli edetabelite tipus 25 riigis ja võitis 1988. aastal Brit Awardi auhinnakonkursil parima briti singli tiitli. Selleks ajaks, kui ta 1993. aastal laulmises pausi tegi, oli Astley müünud umbes 40 miljonit plaati üle maailma.

Astley tegi comeback'i 2007. aastal, kui tema laul "Never Gonna Give You Up" sai ülemaailmseks meemiks nimetusega "rickrolling". Astley sai ka "Best Act Ever" auhinna internetihääletuses MTV Europe Music Awards 2008. aasta galal, ja tema 2016. aasta album "50" debüteeris Suurbritannias esikohal.

Lapsepõlv 
Astley on sündinud Inglismaal Newton-le-Paju linnas Lancashire'i krahvkonnas pere neljanda lapsena. Tema muusikaline karjäär algas siis, kui ta oli 10-aastane. Astley tuli koolist ära juba, kui ta oli 16 – olles päeval isa firmas autojuht ja õhtuti bändiliige mitmes kohalikus bändis.

Edu 
Tema esimene singel oli vähe tuntud "Kui sa lähed". Selle looga ta edetabeleid ei purustanud. Tema järgmine lugu "Never Gonna Give You Up", mis tuli välja 1987. aastal, tegi seda aga üle maailma. See oli ka tema esimene soolosingel. "Never Gonna Give You Up" sai ka parimaks Briti singliks aastal 1988.

Ka tema edasised lood, näiteks "Whenever You Need Somebody" ja "Together Forever", olid väga populaarsed.

Erruminek 
Rick Astley otsustas 27-aastasena (1994. aastal) laulmisesse pausi teha, et keskenduda rohkem perele. Ta kasvatas üles tütar Emilie.

Tagasitulek 
Rick Astley naasis laulmise juurde 2001. aastal oma uue singliga "Keep It Turned On", millest sai väike hitt ööklubides. Pärast seda on ilmunud veel album "Portrait", singel "Keep Singing" ja album "50".

Rickroll 
2007. aastal sai Rick Astley laul "Never Gonna Give You Up" jälle populaarseks, kuna see muutus ülemaailmseks internetimeemiks "Rickrolling". Rickrolling'u põhimõte on trikitada veebikasutajad vaatama Rick Astley laulu "Never Gonna Give You Up", kui nad avavad lingi, mis tundub olevat midagi muud.

Rickrolling muutus lausa nii populaarseks, et YouTube muutis oma iga video oma esilehel rickroll'iks ja MTV 2008. aastal andis Rick Astleyle parima internetiteo auhinna.

Isiklik elu 
Rick Astley on abielus Lene Bausageriga, kellega tal on tütar Emilie (s 1992). Astley kohtas Lenet, kui ta töötas RCAs 1988. aastal. Pere elab Londonis.

Viited 

Suurbritannia lauljad
Sündinud 1966
Milorad Pavić

Milorad Pavić (serbia kirillitsas Милорад Павић; 15. oktoober 1929 Belgrad – 30. november 2009 Belgrad) oli serbia kirjanik, kirjandusloolane ja tõlkija.

Tema tuntuim teos on 1984. aastal ilmunud romaan-leksikon "Хазарски речник" (eesti keeles "Kasaari sõnastik", tõlkinud Jüri Ojamaa, Tallinn: Varrak, 2005). Eesti keeles on ilmunud veel tema romaan "Tuule sisemine pool ehk romaan Herost ja Leandrosest" ("Унутрашња страна ветра или Роман о Хери и Леандру", tõlkinud Maiga Varik, Loomingu Raamatukogu 37–39, 2008).

Välislingid
 Ametlik sait

Serbia kirjanikud
Sündinud 1929
Surnud 2009
Ahsan Iqbal

Ahsan Iqbal Chaudhary (urdu keeles احسن اقبال چوہدری‬; sündinud 28. märtsil 1959 Lahores) on Pakistani poliitik. Ta on 4. augustist 2017 Pakistani siseminister.

Ta on lõpetanud Lahores asuva University of Engineering and Technology.

Pakistani poliitikud
Sündinud 1959
Eesti kirikud

"Eesti kirikud" on Muinsuskaitseameti poolt alates aastast 2003 välja antav raamatusari.

"Eesti kirikute" sari on üks kahest Muinsuskaitseameti poolt pühakodade programmi raames publitseeritavast raamatusarjast (teine on "Eesti kirikute sisustus").

Sarjas ilmunud köited (sisuliselt monograafiad) annavad süstemaatilise ülevaate kirikutest ja neis olevatest kunstivaradest. Raamatud on sarnase ülesehitusega: algavad kiriku kihelkonna ja lähima ümbruse ning hoonete ülevaatega; edasi järgneb kirikuhoone põhjalik kirjeldus ja arhitektuuri analüüs. Sellele järgneb kiriku sisustust ja vallasvara tutvustav osa. Eraldi peatutakse kiriku restaureerimisel.

Sarja on kujundanud Ulla Säre.

Ilmumas 
Sarja neljanda köitena on ilmumas Kaire Toominga, Anu Männa ja Ants Heina sulest "Eesti kirikud IV. Tallinna Oleviste kirik".

Viited

Välislingid
Sarja "Eesti kirikud" raamatud Muinsuskaitseameti kodulehel. muinsuskaitseamet.ee
Sarja raamatuid raamatukoi.ee andmebaasis. raamatukoi.ee

Eesti raamatusarjad
Muinsuskaitseamet
Aleksander Käo

Aleksander Käo (7. september 1964 Tallinn – 5. august 2017) oli eesti autosportlane ja rallisõitja.

Ta õppis 1972–1983 Tallinna 21. Keskkoolis ja lõpetas aastal 1990 Tallinna Tehnikaülikooli.

Ta hakkas autosporti harrastama aastal 1977, treenides aastatel 1977–1983 Indrek Vanaselja ja aastatel 1987–1991 Jüri Kuuse juhendamisel. Ta võitis aastal 1980 Nõukogude Liidu meistrivõistlustel kardis klassis Pioneer kulla.
Tuli 1980 ja 1983 kardis ning 1993 autorallis N, A ja E üle 1600 cm3 klassis Eesti meistriks, võitis autorallis mv-tel 1982, 1992, 1999 ja 2000 hõbeda ning 1989, 1995 ja 1998 pronksi. Kuulus 1980–84 Eesti koondisse. Msp (1980). 

Oli 2008–12 SHV Arendused OÜ ja a-st 2010 Nordtenwest OÜ juhatuse liige.

Isiklikku 
Tema isa oli Vladimir Käo, vend tootmisjuht Jüri Käo.

Viited 

Eesti autorallisõitjad
Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1964
Surnud 2018
Davith Haruthjunjan

Davith Haruthjunjan (armeenia keeles Դավիթ Էդոնիսի Հարությունյան; sündinud 5. märtsil 1963 Jerevanis) on Armeenia poliitik, ta kuulub Armeenia Vabariikliku Partei ridadesse. Ta oli aastatel 1998–2007 ja on uuesti 25. maist 2017 Armeenia justiitsminister.

Ta lõpetas aastal 1980 Jerevani Polütehnilise Instituudi arvutustehnika teaduskonna.

Isiklikku 
Ta on abielus ja kolme lapse isa.

Välislingid 
 Davith Haruthjunjan Armeenia parlamendi kodulehel (vene keeles)

Armeenia poliitikud
Sündinud 1963
Twitch

Twitch on otseülekande platvorm, mis kuulub Amazoni tütarfirmale Twitch Interactive. Keskkonnas tehakse enamasti otseülekandeid videomängude mängimisest ja elektroonilise spordi võistlustest.
Ülekandeid saab vaadata reaalajas ja järelvaatamisega.

Twitchi populaarsus hakkas suuresti kasvama 2013. aasta oktoobris, kui  lehekülge külastas 45 miljonit uut kasutajat. 
2014. aasta veebruaris oli lehekülje internetiliikluse tipphetk ning see oli suuruselt neljas veebikeskkond Ameerika Ühendriikides. 

Keskkond sai alguse Justin.tv veebilehest, mis muutis nime Twitch Interactive'iks, et näidata firma sihi muutumist.
Justin.tv pandi kinni 2014. aasta augustis ning samal kuul müüdi firma Amazonile 970 miljoni dollari eest. Hiljem seoti Twitchiga Amazon Prime, et võimaldada leheküljel tellimused (subscriptions).
Twitch ostis firma Curse, mis tegeles interneti videomängude kogukondade haldamisega. Twitch tutvustas võimalust osta mänge läbi voogedastustes olevate linkide. 
See oli lisatulu voogedastuste tegijatele, kes teenisid iga mängitud videomängu ostu pealt raha.

2015. aastal oli Twitchis 1,5 miljonit levisaadete loojat ja 100 miljonit vaatajat kuus. 2017. aasta kolmandaks kvartaliks oli Twitch suurim videomängude otseülekande platvorm, olles populaarsem kui YouTube Gaming.
2018 veebruaris oli levisaadete loojaid 2 miljonit ja püsikasutajaid 15 miljonit.

Ajalugu 

Aastal 2007 asutasid Justin Kan ja Emmett Shear Justin.tv. Lehekülje sisu oli jagatud mitmesse gruppi. Mängude kategooria oli palju edukam kui ülejäänud ning tõusis kõige populaarsemaks.
2011. aasta juunis otsustas ettevõtte mängude kategooria ümber nimetada, uueks nimeks sai Twitch.tv. 6. juunil 2011. aastal avalikustati beetaversioon.

Investeeringud 
Twitchi ettevõttesse on mitu korda investeeritud riskikapitali: 2012. aastal 15 miljonit dollarit ja aasta hiljem 20 miljonit dollarit.

Konkurents 
Pärast Own3d.tv kinnipanemist 2013. aasta alguses on muutunud Twitch kõige populaarsemaks elektroonilise spordi ülekandjaks. Pärast seda on konkurentsi pakkunud YouTube ja Dailymotion, suurendades mängudega seotud sisu osakaalu, kuid need ei ole olnud nii edukad kui Twitch.

Partnerlus 

2011. aasta juulis käivitas Twitch partnerluse programmi (Partner Program), millega sõlmiti leping 11 000 sisuloojaga.

Partnerlus võimaldab sisuloojatel teenida raha reklaamidega, mida näidati nende kanalil. Partnerlusega tekkis vaatajatel ka võimalus maksta sisuloojatele 4,99 dollarit kuus, mille eest saab ta kasutada unikaalseid emotikone ja vestluse privileege.
Twitch saab endale 2,50 dollarit iga 4,99-dollarise tellimuse pealt ja partnerlusega sisuloojad saavad ülejäänud 2,49 dollarit.
2017.aasta aprillis avalikustas Twitch liikmeprogrammi (Affiliate Program), mis võimaldab ka väiksematel kanalitel raha teenida. Enne seda pidi kanalil olema vähemalt 500 püsivat vaatajat ja järjepidev graafik.

Heategevus 

Twitchi sisuloojad kannavad tihti üle heategevusele suunatud rahakogumisüritusi. 2013. aastal kandis lehekülg üle üritust, mis kogus annetustena heategevusele üle 8 miljoni dollari. Aastaks 2017 on lehekülg aidanud heategevusele koguda üle 75 miljonit dollari.

Viited 

Video
Veebisaidid
Ground Master 400

Ground Master 400 on digitaalne AESA-tüüpi õhuseireks kasutatav radarisüsteem, mille on tootjaks on ThalesRaytheonSystems.

Lisaks muudele õhusõidukitele, suudab süsteem jälgida ka mehitamata õhusõidukeid (UAV-sid) ja tiibrakette.

Süsteemi üleseadmine neljaliikmelise meeskonna poolt võtab aega 30 minutit ja seda on võimalik kaugjuhtida. Süsteem sobib 20 jala suurusesse merekonteinerisse ja kaalub vähem kui kümme tonni. Süsteemi saab kiiresti paigaldada 6x6 või 8x8 taktikalisele veoautole ja see on transporditav C-130 lennuki või transpordihelikopteriga.

Peamised omadused 
 Meeskond: 4
 Tüüp: S-band, AESA-tüüpi 3D-radar
 Katteulatus:
 Horisontaalselt: 360°
 Vertikaalselt: 20°-40°
 Nägemiskaugus:
 Hävituslennukid: 450 km
 Tiibraketid: 250 km
 Maksimaalne nägemiskaugus: 470 km
 Maksimaalne nägemiskõrgus: 30,5 km

Kasutajad 
 : 2 Ground Master 403 süsteemi
 : 12 Ground Master 403 süsteemi. Süsteemide kohalik tähistus on Keva 2010.
 : 2 GM 406 süsteemi (2017). 2019. aastaks on plaanitud soetada veel üks GM 406 ja 2022. aastaks täiendavalt veel 12 GM 403'e.
 : Teadmata arv GM 403 ja GM 200 süsteeme
 : 6 süsteemi
 : 1 süsteem
 : 2 Ground Master 403 süsteemi
 : 4 süsteemi
 : 3 süsteemi
 : 6 süsteemi

Endised 
  2 süsteemi, projekt tühistatud 7/2015.

Vaata 
 GIRAFFE Radar
 TAFLIR
 AN/TPS-43
 AN/TPS-75
 Muhumaa radaripost

Viited

Välislingid 

Radar
Ralf Krivain

Ralf Krivain (Kriivan) (8. november 1918  Väätsa – 19. august 1941  Varbola ) oli eesti sõjaväelane ja luuraja

Ralt Krivain oli üks  Erna salga  liikmetest.  Ralf sai koos 14 mehega radisti erikoolituse Soomes Sökös Staffani saarel. Ralf langes luureopratsioonil Varbolas . Maetud Juuru uuele kalmistule.

Viited 

Eesti sõjaväelased
Eesti luurajad
Sündinud 1918
Surnud 1941
Kuusalu kiriku põlispuud

Kuusalu kiriku põlispuud on neli kaitsealust põlispuud Harju maakonnas Kuusalu vallas Kuusalu asulas Kuusalu kiriku ees. Puud võeti kaitse alla 1960.

Ühe tähelepanuväärsema hariliku pärna ümbermõõt on 457 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 22 m.

Viited

Välislingid

 

Eesti puud
Kuusalu vald