joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
John Entwistle

John Alec Entwistle (9. oktoober 1944 – 27. juuni 2002) oli inglise rokkbändi The Who basskitarrist. Teda on peetud üheks maailma osavamaks ja mõjukamaks basskitarristiks.

Sünd ja karjääri algusaastad
John Alec Entwistle sündis 1944. aastal Londoni äärelinnas Chiswickis ja õppis Acton County algkoolis. 

Ta liitus Middlesex Youth Orchestraga ning õppis trompetit, metsasarve ja klaverit mängima. 

1960. aastate alguses mängis ta mitmes džäss- ja diksiländansamblis. Koos oma koolivenna Pete Townshendiga tegi ta ansamblit The Confederates, koos liitusid nad ka Roger Daltrey bändiga The Detours, millest sai hiljem The Who.

The Who lood
John Entwistle on The Whole kirjutanud lugusid ja mitmes loos ka ise laulnud.

"905" – Who Are You, 1978
"Boris The Spider" – A Quick One, 1966
"Cousin Kevin" (kolmehäälne harmoonia Daltrey-Entwistle-Townshend) – Tommy, 1969
"Dangerous" (laul – Daltrey) – It's Hard, 1982
"Doctor, Doctor" – singli "Pictures of Lily" B-pool, 1967
"Dr. Jekyll and Mr. Hyde" – singli "Call Me Lightning" B-pool USA-s, 1968, ja singli "Magic Bus" B-pool Suurbritannias, 1968
"Fiddle About" – Tommy, 1969
"Had Enough" (laul – Daltrey) – Who Are You, 1978
"Heaven and Hell" – Live At Leeds, 1970 (Stuudioversioon küll lindistati kuid see ilmus vaid kogumikalbumitel ja John Entwistle'i sooloalbumil Smash Your Head Against the Wall)
"Heinz Baked Beans" – The Who Sell Out, 1967 
"In The City" (autoriteks Entwistle/Moon) – singli "I'm a Boy" B-pool, 1966
"It's Your Turn" (laul – Daltrey) – It's Hard, 1982
"I've Been Away" – singli "Happy Jack" B-pool Suurbritannias, 1966
"Medac" – The Who Sell Out, 1967
"My Wife" – Who's Next, 1971
"One At A Time" – It's Hard, 1982
"Postcard" – Odds and Sods, 1974
"Silas Stingy" – The Who Sell Out, 1967
"Someone's Coming" (laul – Daltrey) – singli "I Can See For Miles" B-pool Suurbritannias, 1967, ja singli "Magic Bus" B-pool USA-s, 1968
"Success Story" – The Who By Numbers, 1975
"The Ox" (instrumentaalpala, koos Pete Townshendi, Keith Mooni ja Nicky Hopkinsiga) – My Generation, 1965
"The Quiet One" – Face Dances, 1981
"Trick Of The Light" (laul – Daltrey) – Who Are You, 1978
"When I Was A Boy" – singli "Let's See Action"" B-pool, 1971
"Whiskey Man" – A Quick One, 1966
"You" (laul – Daltrey) – Face Dances, 1981

Sooloalbumid
Smash Your Head Against the Wall (1971) 
Whistle Rymes (1972) 
Rigor Mortis Sets In (1973) 
Mad Dog (1975) 
Too Late the Hero (1981) 
The Rock (1996) 
King Biscuit Flower Hour Presents in Concert (1996) 
Left for Live (1999)
Music From Van Pires (2000)
Left for Live Deluxe (2002)

Kogumikalbumid
 The Best Of Music And Rhythm (1983)
Songs From The Material World (2003)
So Who's The Bass Player? The Ox Anthology (2005)

Basskitarristid
Sündinud 1944
Surnud 2002
Epp Maria Kokamägi

Epp Maria Kokamägi (sündinud 28. jaanuaril 1959 Tallinnas) on Eesti maalikunstnik, elab Sepamaa talus Tõstamaa lähistel Pärnumaal.

Elukäik 
1983. aastal lõpetas ta Eesti Riikliku Kunstiinstituudi maalijana. Alates 1984. aastast kuulub ta Eesti Kunstnike Liitu. 2008. aastal avas omanimelise peregalerii Epp Maria Galerii, kus on pidevalt üleval nii ta enda kui ka teiste pereliikmete looming.

Looming 
Kokamäe loomingulised tegevusalad on õlimaal, akvarell, raamatukujundus ning teatri- ja kinokujundus. Kunstniku kodupaiga maastikud Liivi lahe ääres ning mere valguspeegeldused on ta loomingut otseselt mõjutanud ja jätnud sellesse oma kordumatu jälje. Aastatel 2009–2015 valminud maalide läbivateks teemadeks olid inglid ja karge põhjamaine loodus.

Isiklikku 
Epp Maria Kokamäe vanemad on maalikunstnikud Imbi Lind ja Luulik Kokamägi ning tema abikaasa on maalikunstnik ja laulja Jaak Arro. 

Epp Maria Kokamäe lapsed on kokk ja telesaatejuht Anni Arro, keraamik Liisu Arro ja fotokunstnik Johannes Arro. 

Tema õde metallikunstnik Ilo Kokamägi oli abielus näitleja Urmas Kibuspuuga.

Tunnustus
 1988 – Balti akvarellitriennaali medal, Riia 
 1988 – IV Balti noorte kunstnike triennaali medal, Vilnius 
 1992 – Eesti Haridusministeeriumi medal "Meie aabits ja lugemik" illustratsioonide eest 
 1992 – Eesti Kultuurifondi aastapreemia "Meie aabits ja lugemik" illustratsioonide eest 
 1992 – ajalehe Rahva Hääl aastapreemia "Meie aabits ja lugemik" illustratsioonide eest 
 1992 – Forseliuse Seltsi medal "Meie aabits ja lugemik" illustratsioonide eest
 2010 – Haapsalu vapimärk
 2017 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

Vaata ka
 Epp Maria galerii

Viited

Kirjandus 
 Margit Kilumets, Elo-Mirjam Peil. Elu. Kunst. Epp Maria monograafia. Menu Kirjastus 2009 (Raamatukoi)

Välislingid
 Epp Maria Kokamägi ametlik koduleht
 Ants Juske. Kokamägi tähistab juubelit näitusega EPL, 24. jaanuar 2009

Eesti maalikunstnikud
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Eesti Kunstiakadeemia vilistlased
Sündinud 1959
Montbrison

Montbrison (hääldus mon'brison) on linn ja vald Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas Loire'i departemangus, Montbrisoni ringkonna ja Montbrisoni kantoni keskus.

Aastatel 1795–1855 oli Montbrison Loire'i departemangu keskus.

Linna territoorium asub 370–552 meetri kõrgusel üle merepinna.

Demograafia

Kuulsaid linlasi 

 Pierre Boulez (1925–), helilooja
 Guillaume Cizeron (1994–), iluuisutaja
 Victor de Laprade (1812–1882), prantsuse poeet
 Ravachol, anarhist, hukati Montbrisonis 1892. aastal

Sõpruslinn
 Sežana, Sloveenia

Viited

Välislingid 

Linna koduleht

Prantsusmaa linnad
Loire'i departemangu vallad
Presidentaalne vabariik

Presidentaalne vabariik on riigi valitsemise vorm, kus president omab olulist rolli riigiorganite süsteemis. Ta on nii riigipea kui ka valitsusjuht. Peaminister sellises vabariigis puudub. Valitsuse nimetab president sõltumata parlamendist (Ameerika Ühendriikides senati heakskiidul).

Ministrid teostavad presidendi poolt etteantud poliitikat ning nad vastutavad presidendi, mitte parlamendi ees. Parlamendil on õigus avaldada valitsusele või selle üksikutele liikmetele umbusaldust, kuid see ei too kaasa nende tagasiastumist.

Riigipea valitakse kas erilise valijameeste koguga (Ameerika Ühendriikides) või otsestel valimistel valijate poolt (Mehhikos, Venezuelas, Colombias jne). Otsestel valimistel valitud presidendil on õigus teatud olukordades seista parlamendi vastu, näiteks võib ta panna veto parlamendis vastuvõetud seadustele.

Presidendiks saab presidendivalimistel võitnud partei liider ja parlamendis võib enamus olla hoopis teisel parteil. Sarnast valitsuse ja parlamendi parteilise enamuse erinevust ei saa olla parlamentaarses vabariigis.

Presidentaalse vabariigi eritunnuseks on jäik võimude jaotus, mille puhul riigiorganitel on üksteise suhtes suhteline iseseisvus. President ei saa parlamenti ennetähtaegselt laiali saata.

Euroopas on presidentaalse vabariigi vorm vähe levinud – ainult Valgevene kasutab täispresidentaalset süsteemi, samas Prantsusmaa, Venemaa, Ukraina, Rumeenia, Portugal ja Leedu kasutavad poolpresidentaalset süsteemi.

Riik
Valitsemisvormid
Jonathan Gallant

Jonathan Gallant (sündinud 23. juulil 1976 Streetsville'is Ontario provintsis) on Kanada muusik.  

Ta on ansambli Billy Talent basskitarrist. 

Jonathan Gallant hakkas basskitarri mängima 12-aastaselt. Ta õppis oma praeguse bändikaaslase Benjamin Kowalewicziga samas klassis ja juba kooliajal mängisid nad koos bändis. Hiljem liitusid nendega trummar Aaron Solowoniuk ja kitarrist Ian D'sa. 

Pärast keskkooli lõpetamist õppis ta Humber College'is džässbasskitarri. Tal kujunes välja oma stiil. 1998 valmis tema ansamblil esimene täispikk stuudioalbum "Watoosh!".

Isiklikku
Jonathan Gallant on abielus, 5. oktoobril 2007 sündis poeg Xavier Jeffrey.

Kanada muusikud
Basskitarristid
Billy Talent
Sündinud 1976
2008. aasta Hesseni parlamendivalimised

2008. aasta Hesseni parlamendivalimised toimusid 27. jaanuaril 2008. Nende tulemusel valiti viieks aastaks Saksamaa liidumaa Hesseni parlamendi Maapäeva (Landtag) uus koosseis.

Valimissüsteem

Maapäeva kohtade minimaalne arv on 110, sellest 55 kohta valitakse lihthäälteenamuse põhimõttel. Proportsionaalselt jagatkse 45 kohta, võttes aluseks maapäeva kohtade arvu. Valimiskünnis on 5% liidumaal antud kehtivatest häältest, valemiks on Hare/Niemeyeri valem.

Valimistulemused
<table border="1">
Partei
Häälte arv
%
Kohtade arv
Kristlik Demokraatlik Liit
1 009 749
36,8%
42
Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei
1 006 154
36,7%
42
Vaba Demokraatlik Partei
258 554
9,4%
11
Liit 90/Rohelised
206 606
7,5%
9Vasakpartei
140 488
5,1%
6
</tr>Muud parteid
121 158
4,5%
-
</tr></table>
Kokku: 110 kohta 
Valimisõiguslike inimeste arv: 	4 370 403
Osavõtt: 2 810 972
Osalusprotsent: 64,3%
Kehtetuid hääli: 68 263
Kehtivaid hääli: 2 742 709

Eelmistel valimistel 2003. aastal oli CDU võitnud täpselt 1-häälelise absoluutenamuse (56 kohta). Valimistel võttis liidumaa peaminister (ministerpresident) Roland Koch karmi hoiaku vägivaldsete immigrantnoorte vastu. Vasakpartei moodustamine tähendas, et ka SPD-st vasakpoolsem partei võis esimest korda pääseda parlamenti, oli teadmata, kas partei ületab valimiskünnise.

Valimistel kaotas CDU oma enamuse, saavutades ainult napi häälteenamuse SPD ees, saades aga samapalju kohti. Vasakpartei aga pääseski parlamenti, olles nii teine endise Lääne-Saksamaa liidumaa parlamendis, peale Bremenit 2007. aastal. Ka samal päeval naaberliidumaal Alam-Saksis toimunud valimistel pääses Vasakpartei parlamenti.

Nii CDU kui ka SPD said 42 kohta, kuid FDP (CDU traditsiooniline koalitsioonipartner) sai 11 ja Rohelised (SPD traditsiooniline partner) 9, seega langes ära kumbki traditsiooniline koalitsioon.

SPD juht Andrea Ypsilanti keeldus pikka aega Vasakparteiga koalitsioonikõnelusi pidamast, kuid oktoobris 2008 alustas kõnelusi kutsumaks Vasakparteid võimaliku puna-puna-rohelise koatlitsioonikõnelustele, ta ise oleks olnud peaministrikandidaat. See osutus vastuoluliseks sammuks, tekitades SPD-s lõhe, kuna mitmed partei liikmed keeldusid võimu jagamisest Vasakparteiga. Päev enne peaministri valimisi teatasid neli SPD liiget, et nad ei hääleta Ypsilanti poolt ja tahtsid korraldada umbusaldushääletust, mis näitas, et puna-puna-roheline koalitsioon ei ole saavutatav, mis viis uute valimiste korraldamiseni 18. jaanuaril 2009, kus CDU ja FDP koalitsioon saavutas enamuse.

Välislingid
Hesseni statistikaameti lehekülg kohtade jaotusega (saksa keeles)
Hesseni statistikaameti lehekülg valimistulemusega (saksa keeles)

Saksamaa valimised
2008. aasta Alam-Saksi parlamendivalimised

2008. aasta Alam-Saksi parlamendivalimised toimusid 27. jaanuaril 2008. Nende tulemusel valiti Saksamaa liidumaa Alam-Saksi parlamendi Maapäeva (Landtag) uus koosseis järgmiseks viieks aastaks.

Valimissüsteem

Maapäevas on vähemalt 135 kohta, sellest 87 mandaati jagatakse ühe mandaadilistes ringkondades lihthäälteenamuse põhimõttel. Ülejäänud mandaadid jagatakse proportsionaalse valimissüsteemi põhjal, võttes aluseks Maapäeva kohtade koguarvu. Kasutatakse 5% valimiskünnist. Kohad jagatakse d'Hondti meetodil.

Valimistulemus

<table border="1">
Partei
Häälte arv
%
Kohtade arv
Kristlik Demokraatlik Liit
1 455 687
42,5%
68
Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei
1 035 894
30,3%
48
Vaba Demokraatlik Partei
279 557
8,2%
13
Liit 90/Rohelised
273 934
8,0%
12Vasakpartei
243 106
7,1%
11
</tr>Muud parteid
134 374
3,9%
-
</tr></table>

Kokku: 152 mandaati
Valimisõigusega inimeste koguarv: 6 088 430
Osavõtt: 3 472 945
Valimisosalus: 57,0%
Kehtetuid hääli: 50 393 
Kehtivaid hääli: 3 422 552

Välislingid
Alam-Saksi statistikaameti lehekülg valimistulemustega (saksa keeles)
Alam-Saksi statistikaameti lehekülg kohtade jaotusega (saksa keeles)

Saksamaa valimised
Alam-Saksi
Nothing to Lose

Nothing to Lose on Billy Talenti kolmas singel debüütalbumilt Billy Talent. 

Laul räägib noorukist, kes soovib sooritada enesetappu. Nimetu nooruk kannatab tõrjumise ning depressiooni all ning tema vanemad vaatavad sellest mööda: -Teacher said it's just a phase/When I grow up my children will probably do the same. Loo lõppedes võib aru saada, et ta sooritaski enesetapu.

Iga kord, kui seda lugu mängiti kindlates raadiojaamades, annetas Billy Talent 1 dollari laste abitelefoni organisatsioonile.

Video
Laulu video lavastajaks oli Sean Michael Turrell. Mustvalge video peategelaseks on nooruk, kelle nägu varjab terve loo vältel must kapuuts. Nooruk peab päevikut, milles ilmnevad osad laulu sõnadest ning pildid. Hiljem teda hakatakse mõnitama ning tema käest rebitkse tema päevik ära. Ta on sunnitud ära jooksma. Video lõpus nooruk läheb kooli garaaži kus on autod. Ta võtab pikemat sorti vooliku ning ühendab ühe otsa summutisse, ning teise toruotsa autosse, kuhu ta ka ise sisse istub. Seejärel ta käivitab auto ning mürgised gaasid lämmatavad ta. Sellele viitavad ka laulu sõnad: There's nothing to gain/And I just died today, mis viitab, et enesetapja oli läinud oma plaaniga lõpuni välja. Video lõpus näidatakse tema päevikut, mis on lahti leheküljelt, kus on joonistatud auto ja tema kavatsused kirjutatud. Samuti viitavad ka laulusõnad sellele: "There's nothing to gain / My notebook will explain.

Video lõpus ilmneb ka tekst:
THERE'S LIFE BEYOND THESE WALLS (tõlkes: Elu eksisteerib ka väljaspool neid seinu)

LASTE ABITELEFON
JEUNESSE, J'ÉCOUTE
1 800 668 6868
www.kidshelpphone.ca

Billy Talent
Surrender (Billy Talenti laul)

"Surrender" on Billy Talenti neljas singel albumilt "Billy Talent II". 

Singel lasti välja 2. aprillil 2007. Muusikavideo filmiti veebruaris. Muusikavideo jõudis edetabelis esikohale ja püsis seal kaks nädalat.

Muusikavideo
Bänd esineb korterelamus. Taust, varjundid ja eriefektid kulgevad aeglasemalt kui laulja ja bändikaaslased. Sellega püüti anda dramaatilist efekti. Kuid kui video edasi areneb, hakkavad korterelamus esemed (nt vaasid, taldrikud, pildiraamid, aknad jms.) plahvatama, mis sobib muusikalise tooniga ja pingelisusega. Video lõpus langeb Benjamin laastatud korterelamus põrandale. Enamik muusikakanaleid lõikas selle koha välja, sest originaalvideos lastakse talle kuul pähe, mis seletab ka eelnevaid plahvatusi.

Billy Talent
Liisi Koikson

Liisi Koikson (sündinud 4. juunil 1983 Kilingi-Nõmmes) on eesti laulja, näitleja ja lauluõpetaja. 

1993. aastal võitis ta 8–10-aastaste laste seas Eesti Televisiooni "Laulukarusselli" ning sai üle Eesti tuntuks 

Laulnud hitiks mitu noorte laulu- ja tantsupidude tunnuslugu, näiteks "Puu on puude kõrgune", "Viire takka", "Tuulevaiksel ööl" jt.

Haridus
Liisi Koikson on lõpetanud Kilingi-Nõmme Gümnaasiumi, tema esimene lauluõpetaja oli aastatel 1991–1999 Toomas Voll. 2006. aastal lõpetas ta Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli (Mare Väljataga klassis). 
Aastatel 2011–2014 õppis Tech Music Schoolis (University of West London) Londonis, kus omandas bakalaureusekraadi. Võtnud eratunde Zoja Hertzilt.

Töötanud Heino Elleri nimelise muusikakooli lauluõpetajana ning Eesti Nuku- ja Noorsooteatris.

Karjäär 
Osalenud paljudes Eestis lavastatud muusikalides, näiteks "Evita", "Aida", "Helisev muusika", "Georg" ja "Jesus Christ Superstar", ning lauluvõistlustel "Laulukarussell", "Estvokaal" ja Raimond Valgre lauluvõistlus ja "Eurolaul". Esindas 2002. aasta Eurovisioonil taustalauljana Maltat.

Mänginud naispeaosa filmis "Detsembrikuumus".

Diskograafia

Singlid
 1994 “Sõit pilvelaeval” (Zecchino d’Oro)
 2013 "Üle vee" koos Söörömööga (Imml)
 2017 "Procrastination Queen" (Lista OÜ)
 2017 "I am the only one" (Lista OÜ)
 2019 "Can't stop dancing" (Lista OÜ)
 2020 "Üksindus" (Lista OÜ)

EP-d 

 2017 "Coffee For One" (Lista OÜ)
 2019 "Bittersweet" (Lista OÜ)

Albumid

 1997 "Liisi" 
 2002 "The Gemini Diaries" (Metronom)
 2003 "Liisi Koikson" (Metronom)
 2003 "Maailma kaunimad jõululaulud" (Metronom Productions)
 2005 "Väike järv" (Forwards)
 2006 "Väike järv. Kontsert Pirgu mõisas" (Forwards)
 2007 "Väikeste asjade võlu" (Forwards)
 2010 "Ettepoole" (Haiku OÜ)
 2012 "Liisi Koikson ja Vaikne Esmaspäev" (Tonoscope Records)
 2013 "Õhtu rannal" (Eesti Rahvusringhääling)

DVD
 2006 "Väike järv" DVD / CD kontsert Pirgu mõisas, Forwards / Elwood

Kogumikel 

 2016 "Muinaslugu sinilinnust"
 2016 "Estonian Evergreens"
 2019 "Sada"
 2020 "Lastele"

Tunnustus

 2002 Aasta uus tulija (Eesti Muusikaauhinnad)
 2002 Aasta naisartist (Eesti Muusikaauhinnad)

 2003 Aasta naisartist (Kuldne Plaat)
 2003 Aasta uus tulija (Kuldne Plaat)
 2006 Aasta naisartist (Kuldne Plaat)
 2006 Aasta naisartist (Eesti Muusikaauhinnad)
 2006 Aasta jazz/bluusartist (Eesti Muusikaauhinnad)

Isiklikku
Liisi ja Christian Harryssoni peres sündis 2016. aasta detsembris tütar Ella.

Viited

Välislingid 
 Koduleht
 Liisi Koikson. CDonline.ee – muusika ja muusikauudised
 
 Soundcloud
 Verni Leivak. Vaga vesi, sügav põhi. Postimees, 11. oktoober 2008
 Betty Ester-Väljaots. Kohvikuinimene Liisi Koikson. Delfi, 27. oktoober 2010

Eesti lauljad
Sündinud 1983
SA

SA on lühend, millega tähistatakse:

Ühendusi ja ettevõtteid

S.A. – lühend ettevõtlusvormi tähistamiseks mitmetes maailma riikides
Sturmabteilung – Saksamaal NSDAP alluvuses tegutsenud poolsõjaväeline organisatsioon aastatel 1921–1945
Socialist Alliance – sotsialistlike parteide nimetus mitmetes maailma riikides
Socialist Appeal – Suurbritannias tegutsev trotskistlik poliitiline ühendus
South African Airways – SA on kasutusel selle Lõuna-Aafrika Vabariigi lennufirma IATA koodina

Riike ja haldusüksuseid

Lõuna-Aafrika Vabariik – SA on mitteametlik lühend ingliskeelsest nimest Republic of South Africa
Lõuna-Austraalia – SA on ametlik lühend ja sihtnumbri osa, mis tuleneb ingliskeelsest nimest South-Australia
Saudi Araabia – SA on ISO 3166-1 standardi kohaselt Saudi Araabia kahekohaline maakood

Muid tähendusi

Saaremaa (lühendina ka: Sa)
Statistikaamet

Vaata ka 
Sihtasutus
Lion Feuchtwanger

Lion Feuchtwanger (7. juuli 1884 München – 21. detsember 1958 Los Angeles) oli juudi päritolu saksa kirjanik.

Feuchtwanger õppis kirjandust ja filosoofiat Müncheni ja Berliini ülikoolis. Ta alustas teatrikriitikuna ja asutas 1908 kultuuriajakirja Der Spiegel. Ta töötas koos Bertolt Brechtiga ja mõjutas tema varast loomingut.

Feuchtwanger sai Saksamaal tuntuks juba 1925, pärast oma romaani "Juut Süss" ilmumist. 1930 avaldas ta romaani "Edu", mis kirjeldas natsipartei tõusu ja langust (romaani ilmumise ajal tundus talle, et langus on juba käes). Uus fašistlik režiim hakkas teda kohe taga kiusama. 30. jaanuaril 1933, päeval, mil Adolf Hitler määrati Saksamaa kantsleriks, oli Feuchtwanger loengureisil Washingtonis. Järgmisel päeval helistas talle Saksamaa suursaadik USA-s Friedrich Wilhelm von Prittwitz und Gaffron, soovitades talle mitte enam Saksamaale tagasi pöörduda. Samal aastal rüüstasid valitsuse käsilased tema maja ja varastasid või hävitasid suure osa tema ulatuslikust raamatukogust. 10. mail 1933 põletasid natsid tema teoseid kõikjal Saksamaal. 25. augustil 1933 avaldas Saksamaa valitsuse ajaleht Reichsanzeiger esimese nimekirja isikutest, kellelt võetakse Saksamaa kodakondsus "ebalojaalsuse eest Saksa riigile ja rahvale" ning Feuchtwanger oli samuti selles nimekirjas.

Feuchtwanger asus elama Lõuna-Prantsusmaale. 1940 vallutas Saksamaa Prantsusmaa ja Feuchtwanger vahistati. Ta põgenes oma naise abiga vanglast ja neid abistasid mitu USA diplomaati, vaimulikku ja ajakirjanikku. Lõpuks suutis Feuchtwanger Hispaania ja Portugali kaudu USA-sse põgeneda. Seal sai ta poliitilise varjupaiga ja asus elama Lõuna-Californiasse, kus elas kuni surmani.

Looming

Romaanid
"Inetu hertsoginna" (1923)
"Juut Süss" (1925)
"Juudi sõda" (1932)
"Pojad" (1935)
"Saabub päev" (1942)
"Ootesaal"
"Edu"
"Vale-Nero" (1936)
"Vennad Lautensackid" (1943)
"Simone" (1944)
"Rebased viinamäel" (1948)
"Goya" (1951)
"Narritarkus" (1952)
"Toledo juuditar" (1955)
"Jefta ja tema tütar" (1957)

Näidend
"Lesk Capet"(1956)

Feuchtwangeri ajaloolistel romaanidel on filosoofiline ja poliitiline suunitlus. 

Saksa kirjanikud
Sündinud 1884
Surnud 1958
Ganymedes (kuu)

Ganymedes on planeet Jupiteri üks kuudest. Tegemist on suurima kuuga päikesesüsteemis. Ganymedese läbimõõt (umbes 5268 km) on suurem kui Merkuuril, kuid tema mass on Merkuuri omast ligikaudu poole väiksem. 

Ganymedese avastas 1610. aastal Galileo Galilei ja sellele andis nime Simon Marius.

See on teadaolevalt ainuke magnetväljaga kuu siinses Päikesesüsteemis. Selle elektromagnetvälja on uurinud kosmosesond Juno.

Ganymedesel on selgelt eristuv tuum. Arvatakse, et sügaval jäise pealispinna all võib leiduda ka vedel ookean, mis võiks olla sobilik eluks.

Viited 

Jupiteri kuud
Põhja suusaalad 1936. aasta taliolümpiamängudel

Põhja suusaalade 1936. aasta taliolümpiamängude võistlused toimusid Garmisch-Partenkirchenis viiel alal: murdmaasuusatamises (18 km, 50 km ja esmakordselt 4×10 km teatesõidus), kahevõistluses ja suusahüpetes. Võistlused olid ka 1936. aasta maailmameistrivõistlusteks.

Tulemused

Murdmaasuusatamine

18 km 

Kuupäev: 12. veebruar

50 km 

Kuupäev: 15. veebruar

4×10 km teatesõit 

Kuupäev: 10. veebruar
Viimases vahetuses Soome eest rajale läinud Kalle Jalkanen oli norrakast Bjarne Iversenist maas 1 minut ja 23 sekundit. Kui pool 10 kilomeetrist oli sõidetud, sai Jalkanen juba Iversenin kätte. Ühel laskumisel Jalkanen sülitas ja samas ka tema kunsthambad kukkusid lumme. Ta suundus neid üles võtma ja norrakas pääses uuesti juhtima. Pool kilomeetrit enne finišit sai ta uuesti Iverseni kätte ja võitis lõpuks kuue sekundiga Soomele kuldmedali.

Kahevõistlus 

Kuupäev: 10. veebruar

Suusahüpped 

Kuupäev: 6. veebruar

Medalid 

Põhja suusaalad olümpiamängudel
1936. aasta taliolümpiamängud
Alicante provints

Alicante provints on provints Hispaanias Valencia autonoomse piirkonna lõunaosas. Provintsi keskus on Alicante linn.

Alicante provints on üks Hispaania tähtsamaid turismipiirkondi.

2007. aastal oli provintsi elanikest 21,4% välismaa kodanikud ja 2009. aastal 23,6%. Kõige rohkem oli Suurbritannia, Saksamaa, Maroko, Ecuadori ja Rumeenia kodanikke.

Kliima 

Alicante provintsi aastane keskmine temperatuur on +17,8 °C, jaanuaris +11,6 °C, augustis +25,5 °C.

Aastas sajab keskmiselt 357 mm, sealhulgas jaanuaris 20 mm ja augustis 10 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2900 tundi, sealhulgas jaanuaris 178 ja augustis 308 tundi.

Viited
Castellóni provints

Castellóni provints ehk Castelló provints on provints Hispaanias Valencia autonoomse piirkonna põhjaosas. Provintsi keskus on Castellón de la Plana.

Kliima 

Castellóni aastane keskmine temperatuur on +16,7 °C, jaanuaris +10,1 °C, augustis +24,4 °C.

Aastas sajab keskmiselt 478 mm, sealhulgas jaanuaris 36 mm ja augustis 35 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2638 tundi, sealhulgas jaanuaris 173 ja augustis 271 tundi.

Viited

Välislingid 
 http://www.dipcas.es/

Hispaania provintsid
Valencia autonoomne piirkond
Ávila provints

Ávila provints on provints Hispaanias Castilla-Leóni autonoomse piirkonna kaguosas. Provintsi keskus on Ávila linn.

Kliima 

Ávila aastane keskmine temperatuur on +10,4 °C, jaanuaris +3,2 °C, augustis +19,4 °C.

Aastas sajab keskmiselt 365 mm, sealhulgas jaanuaris 28 mm ja augustis 18 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2653 tundi, sealhulgas jaanuaris 26 ja augustis 18 tundi.

Maakonnad
El barco de Ávila
Campo de Piedrahíta
Moraña alta
Ojos albos
Sierra de Ávila
Sierra de Gredos
Tierra de Arévalo
Valle de Amblés
Valle del Alberche
Valle del Tiétar

Viited
Badajozi provints

Badajozi provints on provints Hispaanias Extremadura autonoomse piirkonna lõunaosas. Provintsi keskus ja suurim linn on Badajoz. Suuremad linnad on veel Mérida, Don Benito ja Almendralejo.

Badajozi provints on pindalalt Hispaania suurim.

Kliima 

Badajozi aastane keskmine temperatuur on +16,4 °C, jaanuaris +8,7 °C, augustis +25,0 °C.

Aastas sajab keskmiselt 486 mm, sealhulgas jaanuaris 58 mm ja augustis 6 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2829 tundi, sealhulgas jaanuaris 145 ja augustis 344 tundi.

Haldusjaotus 

Provintsis on 11 maakonda kokku 164 vallaga.
 Campiña Suri maakond
 La Serena maakond
 La Siberia maakond
 Llanos de Olivenza maakond
 Sierra Suroeste maakond
 Tentudía maakond
 Tierra de Badajozi maakond
 Tierra de Barrose maakond
 Tierra de Mérida – Vegas Bajase maakond
 Vegas Altasi maakond
 Zafra - Río Bodióni maakond

Viited

Välislingid 
 http://www.dip-badajoz.es/

Hispaania provintsid
Ciudad Reali provints

Ciudad Reali provints on provints Hispaanias Castilla–La Mancha autonoomse piirkonna lõunaosas. See piirneb lõunas Andaluusiaga. Provintsi keskus on Ciudad Reali linn.

Kliima 
Ciudad Reali aastane keskmine temperatuur on +14,3 °C, jaanuaris +5,7 °C, augustis +24,5 °C.
Aastas sajab keskmiselt 450 mm, sealhulgas jaanuaris 47 mm ja augustis 8 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2722 tundi, sealhulgas jaanuaris 133 ja augustis 342 tundi.

Vaata ka
 Ciudad Reali Kesklennujaam

Viited 

Castilla–La Mancha
Hispaania provintsid
Huelva provints

Huelva provints on provints Hispaanias Andaluusia autonoomse piirkonna lõunaosas. Provintsi keskus on Huelva linn.

Kliima 

Huelva provintsi aastane keskmine temperatuur on +18,3 °C, jaanuaris +12,1 °C, augustis +25,6 °C.

Aastas sajab keskmiselt 516 mm, sealhulgas jaanuaris 78 mm ja augustis 3 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2982 tundi, sealhulgas jaanuaris 161 ja augustis 353 tundi.

Viited
Silmalääts

Silmalääts (ladina keeles lens chrystalline) on paljude loomade silmamunas paiknev kude. Silmalääts on kaksikkumer ning asub silmamuna eesosas, silmaava taga vikerkesta ja klaaskeha vahel.

Silmaläätse areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Roomajatel

Madude silmalääts
Madude silmalääts erineb teiste roomajate omast.
Fookuskaugus ehk akommodatsioon toimub maosilmas mitte silmaläätse kuju muutmise teel, mis on ümmargune, vaid silmaläätse liikumise teel võrkkestast kaugemale.

Inimese silmalääts

Väljastpoolt katab teda läbipaistev kihn (kapsel).

Silmaläätsel pole veresooni ega närve.

Selle eesmisel pinnal paikneb epiteel, mis produtseerib läätserakke. Olemasolevad rakud tihenevad ja umbes 40a. vanuses moodustub läätse keskele läätse tuum (nucelus lentis).

Silmaläätse valgustmurdev võime on 13 dioptrit. Silma võime näha selgesti erineval kaugusel asuvaid esemeid põhineb läätse omadusel muuta fookuskaugust – see on akommodatsioon.

Patoloogia
Inimese silmaläätse patoloogia võib kummalgi silma erineda ja olla kas kaasasündinud või kujuneda elu jooksul – levinumad on katarakt ja afaakia.

Läätse koostis
Silmalääts sisaldab umbes 63% vett, 35% globuliine ja 2% mineraalsooli.

Viited

Silm
Imre Leibold

Imre Leibold (sündinud 6. november 1975) on Eesti pokkerimängija.

Imre Leibold jõudis esimese eestlasena maailma meistrivõistluste WSOP osaturniiri finaallauda. Ta on kirjutanud internetis pokkeriteemalisi artikleid ning osalenud esimese eestikeelse ja eesti autorite kirjutatud pokkeriõpiku koostamisel. 

Ta on abielus pokkerimängija ja endise prokuröri Kairit Leiboldiga.

Saavutused pokkeris
 250 $ No Limit Hold'em Baltic Heads Up Championship – 1. koht (2005, Tallinn)
 10 000 $ WSOP Circuit Championship Event – No Limit Hold'em – 7. koht (2005, New Orleans)
 Tournament of Champions 2005 – No Limit Hold'em – 15. koht (2005, Las Vegas)
 1500 $ 38th WSOP Event Pot Limit Omaha Hi/Lo Split 8 or Better – 20. koht (2007, Las Vegas)
 1000 $ 38th WSOP S.H.O.E – 5. koht (2007, Las Vegas)
 1000 $ H.O.R.S.E PokerNews Cup – 7. koht (2007, Melbourne)
 1000 € No Limit Holdem Olympic Open põhiturniir – 1. koht (2009, Tallinn)
 1500 € No Limit Hold'em Unibet Open Prague – 8. koht (2009, Praha)
 500 AS$ PokerNews Cup Australia Six Handed No Limit Hold'em – 1. koht (2009 Melbourne)
 1000 € No Limit Holdem PokerStars Baltic Festival põhiturniir – 16. koht (2009, Tallinn)
 1500 € No Limit Hold'em Unibet Open Warsaw – 5. koht (2009, Varssavi)
 5000 EEK No Limit Holdem Eesti meistrivõistluste põhiturniir – 3. koht (2010, Tallinn)
 2000 € No Limit Holdem EPT San Remo – 8. koht (2010, Sanremo)
 10 000 € No Limit Holdem EPT Monte Carlo põhiturniir – 76. koht (2010, Monte Carlo)
 1000 € No Limit Holdem EPT Barcelona – 1. koht (2010, Barcelona)
 Estonian Teampoker Series 2010 – võistkondlik 1. koht PokerNewsi meeskonnas (2010, Tallinn)
 30 € No Limit Holdem Eesti meistrivõistluste rahvaturniir – 1. koht (2011, Tallinn)
 350 € No Limit Holdem PokerStars.ee Eesti pokkerikarikas – 1. koht (2011, Pärnu)
 1000 € No Limit Holdem EPT Grand Final – 9. koht (2011, Madrid)
 Estonian Teampoker Series 2011 – võistkondlik 1. koht PokerNewsi meeskonnas (2011, Tallinn)

Välislingid
Imre ja Kairit Leiboldi sait

Sündinud 1975
Eesti pokkerimängijad
Ganglion

Ganglion ehk närvisõlm ehk närvitänk ehk tänk on  närvirakkude sõlmjas kogum. Nad koosnevad närvirakkude kehadest ja on ümbritsetud sidekoelise kihnuga. Talitluselt ja ehituselt jagunevad ganglionid sensoorseteks ehk spinaalseteks ja vegetatiivseteks.

Spinaalganglionid
Asuvad toomanärvi juurel kesknärvisüsteemi lähedal. Ganglionis leiduvad neuronid toovad perifeerse jätkega ärrituse närvi kaudu ganglioni, tsentraalse jätkega viivad kesknärvisüsteemi.

Vegetatiivsed ganglionid
Asetsevad siseelundite talitlusi reguleerivate eferentsete närvide teedel või siseelundi seinas. Neis toimub ümberlülitus ehk  sünaps kesknärvisüsteemist tulenevatelt närvikiududelt elundisse kulgevale närvikiule.

Vaata ka
aju

Närvisüsteem
Neurobioloogia
Neuroloogia
Vingugaas

Vingugaas ehk süsinikmonooksiid  ehk süsinikmonoksiid ehk süsinikoksiid (CO) on süsivesinike mittetäieliku põlemise käigus tekkiv lõhnatu ja värvitu mürgine gaas, mis põhjustab aeroobse hingamisega organismidel vingumürgitust. Tavatingimustes on vingugaas õhust pisut kergem. Vingugaasi molaarmass on 28,0 grammi mooli kohta (õhu molaarmass on 28,8).

Vingugaas tekib eelkõige põlemisel hapnikuvaeses keskkonnas. Sel juhul ei ole piisavalt hapnikumolekule, et saaks tekkida süsinikdioksiid (CO2) ja nii tekibki rohkesti vingugaasi, mille molekuli tekkeks on vaja hapnikku kaks korda vähem. Ühe sigaretiga satub inimorganismi 2…20 mg vingugaasi.

Vingugaasi molekulis on hapniku ja süsiniku aatomid seotud kolmiksidemega. Need kolm sidet ühendavad süsinikku ja hapnikku väga tugevasti. Selleks, et sellist kolmiksidet lõhkuda on vaja energiat 1072 kJ mooli kohta. Vingugaasi molekuli kooshoidev keemiline side on tugevam kui lämmastiku molekulil, mille sideme lõhkumiseks on tarvis energiat 942 kJ mooli kohta. Vingugaasi molekuli aatomite vahel on tugevaim teadaolev keemiline side.

Vingugaas on imetajatele mürgine, kuna selle sissehingamisel seonduvad vingugaasi molekulid veres hemoglobiini molekuliga, täpsemalt raua aatomitega hemoglobiinis, tehes võimatuks hapniku ühinemise nendesamade raua aatomitega. Selle tagajärjel ei saa rakud vere kaudu hapnikku ja elusorganism võib hapnikupuuduse tõttu lämbuda ja surra.

Välislingid 
http://www.ethk.ee/

https://tamrex.eu/ee/et/blog/kaks-olulist-elupaastjat-sinu-kodus-n18

Keemilised ained
Anorgaaniline keemia
Gaasid
CITES

CITESi ehk Washingtoni konventsioon (akronüüm ingliskeelsest nimetusest Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora – 'Loodusliku loomastiku ja taimestiku ohustatud liikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon') on rahvusvaheline valitsustevaheline leping, mis reguleerib ülemaailmse kaubitsemise tagajärjel ohtu sattunud liikide riikidevahelist importi ja eksporti. CITESi poolt määratud liike (nn CITESi liigid) on umbes 33 000. 

Eestis reguleerib CITES-i konventsiooni täitmist Keskkonnaministeeriumi looduskaitse osakond ja vastavat järelevalvet teeb Keskkonnainspektsiooni looduskaitse osakond.

CITES-i lisad
Konventsiooni lisades on välja toodud kolm kategooriat:

I kategooria – otseses väljasuremisohus liigid, kelle eksisteerimist ülemaailmne kaubandus otseselt või kaudselt (nahk, luud) mõjutab. 

Ühtekokku kuulub I kategooriasse umbes 800 liiki, Eestis merikotkas, rabapistrik, atlandi tuur ja euroopa saarmas.

II kategooria – liigid, mis pole otseses väljasuremisohus, kuid kes võivad selleks kontrollimatu kaubitsemise käigus saada. 

II kategooriass kuulub umbes 32 500 liiki, Eestis näiteks hunt, must-toonekurg, sookurg, apteegikaan ja orhideed.

III kategooria – liigid, millega kauplemise kvoodid sätestab konkreetne riik ise.

III kategooriasse kuulub umbes 170 liiki, Eestis pole sellesse kategooriasse kantud ühtki liiki.

Välislingid 
CITESi ametlik koduleht

Rahvusvahelised keskkonnakaitselepingud
Kaupo Kikkas

Kaupo Kikkas (sündinud 14. veebruaril 1983 Tallinnas) on eesti fotograaf ja fotograafiaõpetaja.

Haridus 
Kaupo Kikkas on lõpetanud Tallinna Muusikakeskkooli ja õppinud Eesti Muusikaakadeemias, mis jäi lõpetamata. Samuti on Kikkal Master of Photography tunnistus Soomest Institute of Visual Communicationsist.

Töö ja looming 
Kikkas tegutseb fotograafi ja õpetajana Eestifoto Stuudios, põhilisteks valdkondadeks reklaami- ja portreefotod. Ta on Eesti Vabariigi Valitsuse ja Kaitseministeeriumi fotograaf ning on teinud kaastööd mitmele Eesti meediaväljaandele (sealhulgas Eesti Ekspressile, Avenüüle, Cosmopolitanile, Playboyle, Just!-ile jt). Ta on osalenud ka kümnete fotovõistluste žüriides.

Kikkas juhendab Eestifoto Stuudios kursusi, on olnud külalisõppejõud ka teistes fotokoolides, viib läbi kursusi ja eri teemadel töötubasid stuudio-, portree- ja loodusfotost.
 
Fine Art fotodega on ta kujundanud ruumiinterjööre nii eraisikutele kui ka ettevõtete büroodele.

Kikkas on kirjutanud ka fotograafiateemalisi artikleid ja reisikirju, mis on ilmunud Äripäevas, ajakirjas Kodu ja Aed, fotoajakirjas Cheese, meelelahutusajakirjas Just! ja mujal.

Näitused 

2003 – "Koola veemaastikud" 
2004 – "London, London"
2005 – "All that Jazz"
2007 – "Kahtlased pinnad"
2009 – "Backstage"
2009 – "Kaevur"
2010 – "Sugar Town"
2011 – "Sammas"
2014 – "Treescape"

Raamatud 
 2013 – "Amazonas. Elu ainus foto" ISBN 9789949941858
 2020 – "Kuidas pildistada inimesi" ISBN 9789985350478

Loomingu näited 
Kaupo Kikkas on enim tunnustust pälvinud oma kultuuritegelasi ja poliitikuid kujutavate portreefotodega, mille seas on nii emotsionaalseid hetke- kui ka hoolikalt komponeeritud stuudio- ja keskkonnaportreid.

Vaata ka 
Eesti fotograafide loend

Viited

Välislingid 

Koduleht
Kaupo Kikkast eestifoto.ee lehel
Kaupo Kikkas: Lugude jutustamisest TEDxTallinn, 2014

Meedias:
Marilin Vikat: "Kaupo Kikkas julgustab kliente ja teeb neid arvutis ilusamaks" Õhtuleht, 17. november 2005
"Fotograaf Kaupo Kikkas avab näituse jazz-muusikutest" Delfi Kroonika, 7. oktoober 2009
"Fotograaf Kaupo Kikkas sai rahvusvahelisel konkursil kolmikvõidu" Elu24, 28. jaanuar 2010
"Fotograaf Kaupo Kikkas sattus pealuude koopasse" ERR menu, 2. mai 2014
"Kaupo Kikkas: professionaal ei tohi kunagi lugeda midagi ebaõnnestunuks" ERR kultuur, 24. oktoober 2019

Intervjuud:
"Kaupo Kikkas: muusikafanaatikust fotograaf" Jazzkaare intervjuu
"Intervjuu: portreefotograaf Kaupo Kikkas" Photopoint, 15. november 2010
"Fotograaf Kaupo Kikkas: tee, mida armastad, ja kõik ülejäänu järgneb iseenesest" Linnaleht, 27. september 2013
Kirke Ert: "Kaupo Kikkas – muusika portreteerija" MuusikaElu, 18. detsember 2019
Peeter Sauter: "Kaupo Kikkas: algul pildistasin kõike peale matuste" ERR kultuur, 28. september 2021
"Persona Grata Kaupo Kikkas" Teater.Muusika.Kino, november 2021

Kikkas Vikerraadios:
 Fotokool. Las Vegas. Kaupo Kikkas 4.04.2012
 Fotokool. Amazonase fauna. Kaupo Kikkas 23.05.2012
 Fotokool. 2012 tagasivaade. Kaupo Kikkas 27.12.2012
 Fotokool. Ameerika loodus. Kaupo Kikkas 8.05.2013
 Fotokool. Amazonas. Elu külas. Kaupo Kikkas 12.06.2013

Eesti fotograafid
Sündinud 1983
Klamüüdia

Klamüüdia (Chlamydia) on väikeste obligatoorselt intratsellulaarsete mikroobide perekond, mis ühendab kolme inimpatogeenset liiki: Chlamydia trachomatis, Chlamydia pneumoniae ja Chlamydia psittaci.

Klamüüdiate ajalugu 
Esmakordselt kirjeldati klamüüdiaid 1907. aastal trahhoomihaige pisaratega nakatatud orangutani sidekesta rakkudes. Kirjelduses märgiti nende mantlitaolist paksendit ümber rakutuuma ja sellest sai ka alguse tekitaja nimetus (kreeka keeles chlamys 'mantel'). Esmakordselt isoleeriti klamüüdiad 1957. aastal kanaembrüotes Tang Feifani poolt.

Chlamydia trachomatis 
Chlamydia trachomatis on nägemiskaotust põhjustava trahhoomi tekitaja, samuti sugulisel teel ülekantavate haiguste tekitaja, mille kaugtagajärjeks võivad olla ektoopiline rasedus ja sigimatus.

Chlamydia pneumoniae 
Chlamydia pneumoniae on olmekopsupõletiku tekitaja ning tema esinemist seostatakse ka ägeda ja kroonilise südame isheemiatõvega.

Chlamydia psittaci 
Chlamydia psitacci on mitteühtlane klamüüdiate grupp, mis tekitab zoonoose ja põhjustab hingamisteede infektsioone inimestel. Tegelikult põhjustavadki kõik kolm klamüüdialiiki hingamisteede infektsioone ja kõiki neid seostatakse ka südamehaigustega.

Klamüüdiate üldiseloomustus 
Klamüüdiad on liikumatud, ilma fimbriateta moodustised. Klamüüdiad esinevad kahe vormina, mis üksteisest morfoloogiliselt erinevad: väike (250–300 nm) ja rigiidne kondenseeritud moodustis ehk elementaarkehake (elementary body; EB), mis umbes 6–8 tunni jooksul organiseerub ümber suureks (800–1200 nm) retikulaarkehakeseks (reticulate body; RB), millel puudub elektrontihe nukleoid.

Klamüüdia elementaarkehake on metaboolselt inaktiivne ega pooldu kunagi. Ta sisaldab rohkesti lipiide, rakuseinas ka penitsilliini siduvaid proteiine, kuid viimased ei suuda rakuseina läbida ja samuti ei jõua ka intratsellulaarselt asuvasse parasiiti.

Klamüüdia retikulaarkehake on metaboolselt aktiivne. Rakuseinas on välismembraani proteiinid, mis võimaldavad ainete transporti, tsütoplasmas on prokarüootsed ribosoomid. Retikulaarkehakesed omavad ensüüme, nad sünteesivad endale oma DNA ja RNA, ja omavad ka proteiine ja lipiide. Neil puudub aga võime sünteesida energiarikkaid adenosiintrifosfaate (ATP-d). Seetõttu nimetatakse neid "energiaparasiitideks" ja sellepärast elutsevad nad raku sees. Bakteritega sarnaselt pärsivad mitmed antibakteriaalsed preparaadid nende kasvu.

Viited

Välislingid
Kehamassiindeks

Kehamassiindeks (lühend KMI; inglise keeles body mass index, lühend BMI) on suurus, mis väljendab inimese kehakaalu ja pikkuse suhet. Kehamassiindeksi leidmiseks jagatakse kehakaal kilogrammides pikkuse ruuduga meetrites. Näiteks 170 cm pika ja 65 kilo kaaluva inimese kehamassiindeks on 65 : (1,7 × 1,7) = 22,5 (kg/m2).

Inimese kehakaalu/kehamassi loetakse tema pikkuse kohta normaalseks, kui kehamassiindeks on vahemikus 19–25. Kehamassiindeks alla 17,5 võib viidata anoreksiale. Kehamassiindeks üle 25 tähistab ülekaalu, üle 40 aga tervisele ohtlikku ülekaalu. KMI üle 25 ehk ülekaal võib viidata rasvumusele või suurele lihasmassile; kummaga tegu, seda aitab selgitada organismi rasvaprotsent.

Kehamassiindeksi arvutamine ei sobi laste, rasedate ega tegevsportlaste seisundi hindamiseks, kuna rasvaprotsendi norm on nende puhul suhteline või ei ole teada.

Välislingid 
Kehamassiindeks. Põhjalik ülevaade koos kalkulaatori ja tabeliga
Kehamassiindeks – mida see näitab ja mida see ei näita? Tabel, kalkulaator
Kehamassiindeksi kalkulaator
Androidi KMI kalkulaator
WHO KMI klassifikatsioon

Meditsiin
Gruusia sõjatee

Gruusia sõjatee (gruusia keeles საქართველოს სამხედრო გზა Sakharthvelos samhedro gza; vene keeles Военно-Грузинская дорога Vojenno-Gruzinskaja doroga) on peamine ajalooline tee Gruusiast läbi Kaukasuse Venemaale. Teised kaks on Osseetia sõjatee ja Transkam.

Gruusia sõjateed on teadaolevalt esimest korda kirjalikult mainitud Straboni "Geograafias". Tänapäevasel kujul hakkas 208 kilomeetri pikkust Gruusia sõjateed ehitama Vene armee 1799. aastal, Aleksei Jermolov teatas ehituse valmimisest 1817. aastal. Sõjatee ühendab Venemaal asuvat Vladikavkazi Thbilisiga. Tereki orgu Aragvi oruga ühendav tee on väga maaliline, tõuseb kuni 2379 meetri kõrgusele ning ületab oma teel mitmeid mäekurusid ja kuristikke.

Gruusia
Shenay Perry

Shenay Perry (sündinud 6. juulil 1984 Washingtonis) on Ameerika Ühendriikide elukutseline naistennisist. Ta resideerib Florida osariigis Coral Springsis. 

Shenay suurimateks eelisteks tennises peetakse tema tugevat ja kiiret servi. Ta eelistab mängida kõva kattega väljakutel. 

Shenay isa Ronald oli ametis tuletõrjujana, kuid kui tütrel avaldus 4-aastaselt huvi tennise vastu, pühendus ta täielikult oma tütre treenimisele. Isa oligi Shenay esimene treener. Kui Shenay oli 11-aastane, siirdus perekond Floridasse, et tütar saaks treenida tuntumates tenniseakadeemiates. 

Shenayl on vend Ronald juunior. Tema nõbu on Timothy Perry, keda peetakse meeste profitennise tõusvaks täheks.

Shenay alustas WTA karjääri 2004. aastal Aucklandi turniiril, kus ta jõudis veerandfinaali võiduga hispaanlanna Virginia Ruano Pascuali üle. 2006. aasta Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel jõudis Perry kolmandasse ringi.

Shenay Perry oli ainus Ameerika naistennisist, kes jõudis 2006. aasta Wimbledoni turniiril 16 parema hulka.

Välislingid
WTA andmed Shenay Perry kohta 

Ameerika Ühendriikide tennisistid
Sündinud 1984
Reet Montonen

Reet Montonen (neiuna Reet Talussaar; 25. detsember 1959 – 27. jaanuar 2008) oli eesti psühholoog.

Lõpetas 1978. aastal Tartu 5. Keskkooli bioloogia-geograafia eriklassi. Pärast Tartu Ülikooli lõpetamist asus Reet Montonen tööle Tartu Psühhiaatriakliinikusse. Reet Montoneni kitsamad erialad olid lastepsühholoogia, psühhoanalüüs ja pereteraapia. Magistrikraadi kaitses Reet Montonen eripedagoogika erialal.

Eesti psühholoogid
Eesti eripedagoogid
Vana-Jaani kalmistule maetud
Sündinud 1959
Surnud 2008
Karl Selter

Karl Selter (24. juuni 1898 Puhmu küla, Kapu vald – 31. jaanuar 1958 Genf) oli Eesti jurist, diplomaat ja poliitik. Ta  oli 1938–1939 Eesti Vabariigi välisminister. Karl Selter on läinud ajalukku sellega, et just temal tuli 1939. aastal Moskvas kirjutada alla nn baaside lepingule.

Elulugu 
Aastal 1914 lõpetas Westholmi eraprogümnaasiumi, 1916 Peetri Reaalkooli ja 1921 Tallinna Õhtugümnaasiumi.
Osales õppursõdurina Vabadussõjas ja sai seal haavata.
1919–1921 osales vabakuulajana Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas.
1921–1925 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas ja astus korporatsioon Vironiasse. 
Töötas mitmel ametikohal sõja- ja kohtuministeeriumis ja vandeadvokaadina.
20. oktoobrist 1933 kuni 9. maini 1938 oli majandusminister ja 9. maist 1938 kuni 12. oktoobrini 1939 välisminister. 
Aastal 1939 määrati Eesti esindajaks Rahvasteliidu juurde Genfis. Ta oli ühtlasi aastatel 1939–1940 saadikuks Vatikanis ja 1940 Šveitsis Bernis.
1936 Eesti Olümpiakomitee liige, Eesti Aeroklubi president. 1937 aastal Rahvuskogu liige, 1938 asutatud Loodusvarade Instituudi auliige.

Konstantin Päts ütles tema kohta: "Selter pole minu valitsuses mitte ainult kasvult kõige pikem, vaid ka vaimuannetelt ja võimetelt" (Minister Karl Selter †. Võitleja, veebruar 1958, nr. 2, lk. 5).

Kuni 29. novembrini 1939 I Riigivolikogu liige 74. valimisringkonnast.

Jäi elama Šveitsi ja oli Eesti mitteametlik esindaja Saksamaa LV valitsuse juures Bonnis ning Euroopa Ikestatud Rahvaste Esinduskogu Eesti delegatsiooni liige.

Tema isa oli Joosep Selter (28. oktoober 1871 Koeru, Järvamaa – 13. jaanuar 1940 Tallinn).

Tunnustus
Kotkaristi I klassi teenetemärk (20. veebruar 1935)
Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk 
Pälvis ka Soome, Hollandi, Belgia, Läti ja Saksamaa aumärke.

Artikleid 
 "Kas olite silmakirjalikult truud K. Pätsile?" Stockholms-Tidningen Eestlastele, 20. veebruar 1953, nr. 41, lk. 2.

Viited

Kirjandus 
EE 14.kd. ja "Eesti majandustegelased" (1938).
Minister Karl Selter †. Võitleja, veebruar 1958, nr. 2, lk. 5.

Välislingid 

Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944

Audiovisuaalsed allikad

Videod
Ajavaod. Riigi mehed: Karl Selter (ERR 2016)

Eesti välisministrid
Eesti juristid
Rahvuskogu liikmed
I Riigivolikogu liikmed
Riigikaitse Nõukogu liikmed
Sõjaministeeriumi koosseis
8. Üksiku Jalaväepataljoni koosseis
Eesti saadikud
Eesti advokaadid
Eesti Olümpiakomitee liikmed
Vabadussõja veteranid
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Vironia liikmed
Kotkaristi I klassi teenetemärgi kavalerid
Eesti Punase Risti mälestusmärgi I järgu II astme kavalerid
Eestlased Šveitsis
Sündinud 1898
Surnud 1958
Opava

Opava (saksa keeles Troppau) on linn Tšehhis  Morava-Sileesia maakonnas, Opava ringkonna halduskeskus. Linn asub Odra lisajõe Opava ääres. 

Opava sai linnaõigused aastal 1224, Tšehhi kuningriigis, esmakordselt on linna mainitud aastal 1185. 

Opava on oluline liiklussõlm. Aastal 1820 toimus Opavas Püha Liidu II kongress.

Viited

Välislingid 
Opava koduleht

Tšehhi linnad
Morava-Sileesia maakond
Pektiin

Pektiin on keemiliselt polü-D-galakturoonhape. See on taimne polüsahhariid, mis kuulub lahustumatu liitpolüsahhariidi pektoosi koostisossa. Pektoosi koostisosana kuulub ta pea kõigi taimede rakukesta koostisse.

Ained, mis sisaldavad pektiine, nimetatakse pektiinaineteks.

Pektiini kasutatakse moosi tegemisel moosipaksendajana.

Biokeemia
Taimefüsioloogia
Polüsahhariidid
Orgaanilised happed
Roger Penrose

Roger Penrose (sündinud 8. augustil 1931) on inglise füüsikateoreetik. Ta pälvis 2020. aastal Nobeli füüsikaauhinna.

Roger Penrose rajas aegruumilisi singulaarsusi käsitlevate uurimustega üldrelatiivsusteoorias rakendatavate globaalmeetodite aluse. Lisaks sellele on Penrose arendanud ka nullmassiga väljade üldteooriat.

Tunnustus
1972 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
1975 – Eddingtoni medal
1988 – Wolfi auhind (koos Stephen Hawkingiga)
1990 – Kuningliku seltsi teadusraamatu auhind ("The Emperor's New Mind")
1990 – Albert Einsteini medal
2000 – Karl Schwarzschildi medal
2004 – Amaldi medal
2011 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
2020 – Nobeli füüsikaauhind (koos Reinhard Genzeli ja Andrea Gheziga)
on valitud ka Füüsikainstituudi auliikmeks

Inglise füüsikud
Suurbritannia kosmoloogid
Nobeli füüsikaauhinna laureaadid
Sündinud 1931
Mulli saar

Mull (gaeli Muile) on saar Atlandi ookeanis, üks Sise-Hebriididest. Pindala 875 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 966 meetrit. Kuulub Suurbritanniale.

Atlandi ookeani saared
Sise-Hebriidide saared
Šotimaa saared
Laugas

Laugas on väike huumustoiteline, tavaliselt pruuniveeline sooveekogu, mis on tekkinud nõgusal või lamedal rabapinnal älvest, kui pinnavee äravoolamine on peatunud. Lauka põhjas on turbamuda. Laukad on iseloomulikud rabadele. Laugaste kogumit nimetatakse laugastikuks.

Tavaliselt on lauka servad toitaineterikkamad kui keskkoht. Seda põhjustab lainetuse ja tuule pikaajalisel mõjul toimunud mineraliseerumine.

Toitainete kogunemine võib viia õõtsiku kujunemiseni laukale.

Laukavesi on tavaliselt pruunikas, toitainetevaene, huumusaineterikas ja düstroofne.

Eesti rabades on loendatud umbes 20 000 rabalaugast. Eesti suurimaks laukaks võib pidada Väikest Loosalu järve Raplamaal (3,4 hektarit).

Vaata ka

Viited

Telmatoloogia
Veekogud
Pehmed ja karvased

"Pehmed ja karvased" oli pikaaegne nukusari, kus kajastati humoorikalt päevapoliitikat ja poliitikute elu.

Pehmed ja karvased olid aastatel 2001–2009 eetris Eesti Televisioonis. Alates 2010. aastast kolis sari Kanal 2 ekraanile. Alates 2012. aasta septembrist kuni 2013. aasta lõpuni oli sari taas ETV ekraanil.

Sarja stsenaristid olid Toomas Kall ja Gert Kiiler, kunstnik ja lavastaja Hardi Volmer.

Sarjas mängisid teiste seas Piret Kalda, Rasmus Kaljujärv, Anu Lamp, Laine Mägi, Tõnu Oja, Merle Palmiste, Mirtel Pohla, Indrek Sammul, Tiit Sukk, Taavi Teplenkov, Sulev Teppart, Jan Uuspõld.

Välislingid 
 "Pehmed ja karvased" ETV arhiivis
 Erika Klaats: "Pehmed ja karvased üksteise kukil". Maaleht, 22. jaanuar 2004.
 Ando Leps: "Kes on pehmed ja karvased?". Õhtuleht, 14. veebruar 2008.
 Kristin Aasma. Pehmed ja karvased kolivad Kanal 2 ekraanile. Õhtuleht, 17. detsember 2009 

Eesti komöödiasarjad
Poliitilised telesarjad
Eesti Televisiooni telesaated
Kanal 2 telesaated
Bakterioplankton

Bakterioplankton ehk pisikhõljum (ka bakterhõljum ja bakterplankton ) on veesambas hõljuvad bakterid. Bakterplanktoni leidub nii mage- kui merevees.

Sõna "bakterplankton" kasutas esmakordselt 19. sajandil Christian Gottfried Ehrenberg. 

Bakterplanktoni kuuluvad näiteks sinivetikate rühmad Prochlorococcus ja Synechococcus.

Bakterplankton mängib olulist rolli mitmetes olulistes ökoloogilistes protsessides: lämmastiku fikseerimine, nitrifikatsioon, denitrifikatsoon, remineralisatsioon ja metanogenees.

Fotosünteesi teostav bakter Proclorococcus arvatakse olevat üks oluline hapniku taastootja biosfääris. See bakter on väga väike (0.6 µm) ja väga arvukas organism.

Vaata ka 
fütoplankton
plankton
zooplankton
 
Ökoloogia
Hüdrobioloogia
August Lääne

August Lääne (29. juuni 1899 Piira – 16. august 1976 Rakvere) oli eesti näitleja ning lavastaja.  

Ta oli enne Teist maailmasõda Narva teatri "Võitleja" näitleja ja lavastaja. Kui Narva teater kolis sõja tõttu Paidesse, tegutses Lääne mõnda aega seal. Hiljem kuni pensionini (1944–1960) oli ta Rakvere Teatris nii näitleja kui ka lavastajana.

Välislingid
Foto

Eesti näitlejad
Eesti lavastajad
Sündinud 1899
Surnud 1976