Johan Kõpp

Johan Kõpp (9. november 1874 Holdre vald – 21. oktoober 1970 Stockholm) oli eesti usuteadlane, ajaloolane ja haridustegelane. 

Tartu Ülikooli rektor (1928–1937) ning Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskop (1939–1957, alates 1944 eksiilis Rootsis) ja peapiiskop (1957–1964). Asutava Kogu ja I Riiginõukogu liige.

Haridus
1886–1890 Valga Eesti Peetri kirikukool
1890–1892 Valga linnakool
1893–1896 Tartu Hugo Treffneri eragümnaasium, 1896 sooritas gümnaasiumi eksamid Riias
1896–1906 Tartu Ülikooli usuteaduskond, teoloogia kandidaat
1906 vaimuliku eksami sooritamine

Teenistuskäik
 1907–1909 – Pärnus gümnaasiumiõpetaja
 1909–1922 – Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja
 1934–1940 – Tartu Ülikooli koguduse eesti pihtkonna õpetaja
 1939 – Tallinna Toomkoguduse ülemõpetaja
 1919–1923 – E.E.L.K. konsistooriumi assessor
 1916–1918 – Tartu Ülikooli usuteaduse erakorraline professor
 1919–1940 – Tartu Ülikooli usuteaduse korraline professor
 1923–1928 – Tartu Ülikooli prorektor
 1928–1937 – Tartu Ülikooli rektor
 1939–1957 (alates 1944 eksiilis) – Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskop (jäi ametisse pühitsemata)
 22. detsembrist 1939. aastal – I Riiginõukogu liige
16. jaanuarist 1940. aastal – rahvakasvatuse ja kultuurikomisjoni liige
 1. jaanuarist 1940. aastal – Tartu Ülikooli usuteaduskonna dekaan
 1957–1964 – Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku peapiiskop eksiilis

Ühiskondlik tegevus
Eesti Üliõpilaste Seltsi liige (coetus 1896)
Eesti Kirjanduse Seltsi liige (1910–1914 abiesimees, 1914–1921 esimees)
Ajakirja Eesti Kirjandus toimetuse liige (al. 1917)
Õpetatud Eesti Seltsi liige (1929–1934 abiesimees)
Eesti Kultuuriloolise Arhiivi kolleegiumi liige (al. 1929)
Rahvusvahelise Vaimse Koostöö Komisjoni Eesti komitee juhataja (1929–1937)
Eesti Rahva Muuseumi hoolekogu liige (1934–1936)
Akadeemilise Usuteaduste Seltsi liige
Akadeemilise Ajalooseltsi liige
Kaitseliidu vanematekogu liige (1932–1937)

Johan Kõpp ajaloolasena

Ajaloolasena kuulub Kõpp samasse põlvkonda, millele pani aluse Jakob Hurt ning kuhu kuulusid Villem Reiman, Martin Lipp, Matthias Johann Eisen, Mihkel Kampmaa (Kampmann) ja Olaf Sild. See oli kultuurilis-kirikulooline suund (samal ajal eksisteeris vähem produktiivne materialistlik suund), mida iseloomustab keskendumine rahva "sisemisele" arengule. Seda suunda esindasid tihti usuteaduskonna lõpetanud inimesed. 

Kõpu kujunemisele on ehk kõige rohkem mõju avaldanud Villem Reiman. Nende mõlema ajaloouurimuslik tegevus leidis tsaariajal raamistiku, tegutsedes kolmes seltsis – Õpetatud Eesti Selts, Eesti Üliõpilaste Selts ja Eesti Kirjanduse Selts. Esimesed Kõpu tööd valmisidki kõnede, ettekannete ja artiklitena samade seltside tegevuses kaasa lüües.

Esimene teema, millesse ta rohkem süvenes, oli Eesti Aleksandrikooli küsimus, mille käsitlus valmis Kõpul kõikide trükis avaldatud tekstide sünteesist. Järgmised teemad olid erinevateks juubeliteks valminud uurimused talurahvaseaduste kujunemisest 19. sajandil, Tartu Ülikooli ajaloost ja usuvahetusliikumisest.

Ülikooli usuteaduskonna lõpetamise järel töötas Kõpp 1906. aastast Pärnus kooliõpetajana, seejärel Palamusel ja Laiusel kirikuõpetajana.

1916. aastal sai temast esimene eesti (esialgu erakorraline) professor Tartu Ülikoolis ja 1919. aastast praktilise usuteaduse professor. Seejärel uuris ta Eesti Üliõpilaste Seltsi ajalugu, avaldades I osa 1925. aastal. Kõpp kirjutas palju ka kohalikust kiriku- ja haridusajaloost maakondade kaupa: Tartumaast, Võrumaast, Setumaast ja Pärnumaast.

1937. aastal avaldas ta ajaloolasena peateose "Laiuse kihelkonna ajalugu", mis on oma mahult siiani üks lokaalajaloo tippteoseid. Selleks oli ta varem otsinud originaalset materjali Laiuse kirikuarhiivist, kuhu Heinrich Georg von Jannau oli omal ajal kogunud informatsiooni 1830. aastate kooliolude kohta kogu Lõuna-Eestis. 

Rootsis paguluses kirjutas ta käsitluse eestlaste vaimse palge kujunemisest Liivi sõjast Põhjasõjani, leides, et rahva elu kujuneb ilmaliku ja vaimuliku võimu koosmõjust.

Johan Kõpp on maetud Stockholmi Metsakalmistule.

Teoseid 
1925 – "Eesti Üliõpilaste Seltsi ajalugu I". 1870–1905. Tartu: Eesti Üliõpilaste Selts
1937 – "Laiuse kihelkonna ajalugu". Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 2. trükk 2009
1940 – "Eesti ajalugu III, Rootsi ja Poola aeg". Tartu (kaasautor)
1949 – "Väike palveraamat: igapäevaseid palvusi ja palveid". Stockholm: EELK Komitee
1953, 1954, 1969, 1987 – "Mälestuste radadel (I–IV)". Lund: Eesti Kirjanike Kooperatiiv, uustrükk: I–IV, Eesti Raamat, Tallinn 1991 (I köites lk 5–9 Rein Ruutsoo saatesõna "Johan Kõpuga mälestuste radadel")
1959 – "Kirik ja rahvas: sugemeid eesti rahva vaimse palge kujunemise teelt". [Stockholm]: Eesti Vaimulik Raamat.
2009 – "Vaimu valgusel" (artiklite kogumik). Koostanud Andres Andresen. Sari Eesti mõttelugu, Ilmamaa, Tartu, 592 lk

Bibliograafia trükiväljaanded
1954 – "Elencus bibliographichus Johannis Kõpp" (Charasteria Johanni Kõpp octogenario oblata) (Papers of the Estonian theologcal society in exil 7.) Holmiæ & Uppsala, s. 297–304.

Tunnustus

Teenetemärgid
1930 Kotkaristi II klassi teenetemärk
1934 kuldrist (annetaja Laiuse kogudus)
1935 Noorte Kotkaste Ustava Sõpruse märk 
1938 Valgetähe II klassi teenetemärk
1965 Püha Piiskop Platoni orden

Aunimetused
1929 – Läti Ülikooli audoktor
1929 – Prantsuse Teadusliku Instituudi auliige
1932 – Eesti Kirjanduse Seltsi auliige
1932 – Szegedy Ülikooli audoktor
1934 – Tartu Ülikooli audoktor
1934 – Akadeemilise Ajaloo Seltsi auliige
1934 – Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane
1938 – Õpetatud Eesti Seltsi auliige 
1938 – Debreceni Ülikooli teoloogiakolleegiumi auprofessor
1939 – Akadeemilise Usuteadlaste Seltsi auliige
Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis aupresident

Isiklikku 
Johann Kõpu poeg oli eesti vaimulik Endel Kõpp. Tema onupoeg oli põllumajandusteadlane Peeter Kõpp.

Vaata ka 
Johan Kõpu nimeline Eesti Kapital

Viited

Kirjandus 
 Jumala abiga edasi. Piiskop dr. Johan Kõpp'u 75. sünnipäevaks (koguteos: artikleid, mälestusi, ka J. Kõpu trükitud tööde nimestik). Toimetaja Jakob Aunver, EELK Konsistoorium Eksiilis, Stockholm 1949, 248 lk
 Charisteria Iohanni Kõpp octogenario oblata (artiklite kogumik). Estonian Theological Society in Exile, Stockholm 1954, 304 lk
 Jakob Aunver, Johan Kõpp. Eesti Vaimulik Raamat, Stockholm 1969, 104 lk
 Priit Rohtmets, Rektor Johan Kõpp. Aasta Raamat OÜ 2007, 144 lk, ISBN 9789985983317
 Peeter Järvelaid. Juhan Kõpp ja Eesti ajaloo uurimine. // Juhan Kõpp. Laiuse kihelkonna ajalugu (2. trükk). Tartu, 1937/2009, lk 714–718.
 Peeter Järvelaid. Johan Kõpust ja kihelkonnaidentiteedist. Eesti Elu (Toronto), 4. september 2009.
Johan Kõpp. Vaimu valgusel. Eesti mõttelugu 87. Koostaja ja saatesõna autor Andres Andresen. Tartu 2009

Välislingid
 
Johan Kõpp (Eesti Entsüklopeedia)
Vaimulike elulood: Johan Kõpp (Eelk.ee)
Johan Kõpp ja Jüri Uluots – õpetaja ja õpilane (Vooremaa 2009)
Eesti Mälu: Johan Kõpp "Mälestuste radadel I-IV" (EPL 2010)
Ajalik ja ajatu: Johan Kõpp – video (ERR 2005)
Ajavaod. Teaduse mehed: Johan Kõpp – video (ERR 2018)

Eesti teoloogid
Laiuse Püha Jüri koguduse vaimulikud
Liivimaa vaimulikud
Asutava Kogu liikmed
I Riiginõukogu liikmed
Kristliku Rahvaerakonna poliitikud
Tartu linnavolikogu liikmed
Seltskondlike komiteede poliitikud
Eesti õpetajad
Kaitseliidu Vanematekogu liikmed
Luteriusu piiskopid
Eesti ajaloolased
Eesti karskustegelased
Tartu Ülikooli rektorid
Tartu Ülikooli usuteaduskonna dekaanid
Tartu Ülikooli usuteaduskonna professorid
Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis liikmed
Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlased
Kotkaristi II klassi teenetemärgi kavalerid
Valgetähe II klassi teenetemärgi kavalerid
Püha Piiskop Platoni ordeni kavalerid
Tartu ülikooli audoktorid
Õpetatud Eesti Seltsi auliikmed
Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Eestlased Rootsis
Stockholmi Metsakalmistule maetud
Sündinud 1874
Surnud 1970