2008

2008. aasta (MMVIII) oli 21. sajandi 8. aasta. See oli liigaasta.

Vasted teistes kalendrites
Juudi kalender: 5768, 5769
Hinduistlik kalender: 5109, 5110 
Islami kalender: 1428, 1429, 1430
Iraani kalender: 1386, 1387
Sirvikalender: 10221

Pühendused
Eestis aasta lind: teder.
Eestis aasta puu: jugapuu.
Euroopa kultuuripealinnad on Liverpool ja Stavanger.

Teema-aastad
Rahvusvaheline planeet Maa aasta
Rahvusvaheline kartuliaasta
Rahvusvaheline keelte aasta
Arhitektuuriaasta Eestis

Sündmused maailmas

Jaanuar 
 
 
 1. jaanuar – Küprosel ja Maltal hakkas ametliku maksevahendina kehtima euro.
 1. jaanuar – Sloveeniast sai Euroopa Liidu eesistujariik.
 3. jaanuar – Ameerika Ühendriikide Iowa osariigis algasid presidendivalimiste eelvalimised.
 5. jaanuar – Gruusias toimusid presidendivalimised, mille võitis senine president Mihheil Saakašvili.
 9. jaanuar – Kosovo parlamendis toimusid presidendivalimised, mille võitis senine president Fatmir Sejdiu.
 12. jaanuar – Taiwanil toimusid parlamendivalimised, mille võitis opositsiooniline erakond Kuomintang.
 14. jaanuar – Guatemalas astus ametisse president Álvaro Colom Caballeros.
 20. jaanuar – Serbias toimus presidendivalimiste esimene voor, kus ükski kandidaat ei kogunud võiduks vajalikku häälteenamust.
 23. jaanuar – Kreeka peaminister Kóstas Karamanlís külastas esimese Kreeka valitsusjuhina pärast 50-aastast vaheaega Türgit.
 23.–27. jaanuar – Šveitsis Davosis toimus Maailma Majandusfoorumi aastakoosolek.
 24. jaanuar – Itaalia peaminister Romano Prodi kaotas parlamendis toimunud usaldushääletuse ja astus tagasi.
 27. jaanuar – Saksamaal Alam-Saksi ja Hesseni liidumaal toimusid kohaliku parlamendi valimised.
 31. jaanuar – Aafrika Liidu esimeheks valiti Tansaania president Jakaya Kikwete.

Veebruar 

 2. veebruar – Prantsusmaal Pariisis abiellusid Prantsusmaa president Nicolas Sarkozy ja tema elukaaslane Carla Bruni.
 2. veebruar – Tšaadis üritasid mässulised ebaõnnestunult kukutada president Idriss Déby valitsust.
 3. veebruar – Serbias toimus presidendivalimiste teine voor, mille võitis senine riigipea Boris Tadić.
 5. veebruar – Ameerika Ühendriikides oli presidendivalimiste "superteisipäev", mil toimusid eelvalimiskoosolekud 24 osariigis.
 6. veebruar – Itaalia president Giorgio Napolitano saatis parlamendi laiali ja kuulutas välja ennetähtaegsed parlamendivalimised.
10. veebruar – Šveitsis Zürichis pandi toime riigi ajaloo suurim kunstirööv, mille käigus rööviti 163,2 miljardi USA dollari väärtuses maale.
11. veebruar – Ida-Timoril pandi toime ebaõnnestunud riigipöördekatse, mille käigus sai raskelt vigastada riigi president José Ramos Horta.
11. veebruar – Trinidadi ja Tobago presidendiks valiti tagasi George Maxwell Richards.
15. veebruar – Tšehhi parlamendis toimunud presidendivalimistel valiti riigi presidendiks tagasi Václav Klaus.
17. veebruar – Kosovo kuulutas ennast ühepoolselt Serbiast iseseisvaks.
18. veebruar – Pakistanis toimusid parlamendivalimised, mille võitsid opositsioonilised parteid.
24. veebruar – Kuuba presidendiks valiti senise presidendi Fidel Castro noorem vend Raúl Castro.
24. veebruar – Ameerika Ühendriikides Los Angeleses toimus filmiauhindade Oscar kätteandmistseremoonia.
25. veebruar – Lõuna-Koreas astus ametisse president Lee Myung-bak.
29. veebruar – Küprosel astus ametisse president Dimítris Christófias.

Märts 
 

 2. märts – Venemaal toimusid presidendivalimised, mille võitis asepeaminister Dmitri Medvedev.
 8. märts – Maltal ja Malaisias toimusid parlamendivalimised.
 9. märts – Hispaanias toimusid parlamendivalimised, mille võitis valitsev Hispaania Sotsialistlik Töölispartei.
 10. märts – Serbias astus ametist tagasi peaminister Vojislav Koštunica valitsus.
 13. märts – kulla hind maailmaturul ületas esmakordselt 1000 USA dollari piiri.
 13. märts – Serbia president Boris Tadić saatis parlamendi laiali ja kuulutas välja ennetähtaegsed parlamendivalimised.
 14. märts – Iraanis toimusid parlamendivalimised.
 15. märts – Hiina parlament valis riigi presidendiks tagasi Hu Jintao.
 17. märts – Kuveidis astus tagasi peaminister Nāşir Muḩammad al-Aḩmad aş-Şabāḩi valitsus.
 19. märts – Kuveidi emiir Şabāḩ IV al-Aḩmad al-Jābir aş-Şabāḩ saatis parlamendi laiali ja kuulutas välja ennetähtaegsed parlamendivalimised.
 20. märts – Belgias vannutati ametisse peaminister Yves Leterme'i valitsus.
 24. märts – Bhutanis toimusid riigi ajaloo esimesed demokraatlikud parlamendivalimised.
 25. märts – Pakistani peaministrina astus ametisse Benazir Bhutto endine abi Yousaf Raza Gillani.
25. märts – Komooride ja Aafrika Liidu väed vabastasid separatistide kontrolli alt Ndzwani saare.
30. märts – Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel jõustus "avatud taeva leping".

Aprill 
 

1. aprill – Botswana presidendina astus ametisse senine asepresident Ian Khama.
3. aprill – Albaania ja Horvaatia said ametliku kutse NATOga liitumiseks.
6. aprill – Montenegros toimusid presidendivalimised, mille võitis senine riigipea Filip Vujanović.
9. aprill – Armeenias astus ametisse president Serž Sargsjan.
9. aprill – Kosovo parlament võttis ühehäälselt vastu riigi esimese põhiseaduse.
9. aprill – Lõuna-Koreas toimusid parlamendivalimised.
10. aprill – Nepalis toimusid parlamendivalimised.
13. aprill – Keenias loodi peaministri ametikoht. Esimeseks peaministriks sai opositsioonijuht Raila Odinga.
13.–14. aprill – Itaalias toimusid ennetähtaegsed parlamendivalimised.
14. aprill – Ameerika Ühendriikides teatasid ühinemisest lennukompaniid Delta Air Lines ja Northwestern Airlines.
15. aprill – Venemaa võimupartei Ühtne Venemaa esimeheks valiti president Vladimir Putin.
20. aprill – Paraguays toimusid presidendivalimised, mille võitis vasakpoolne kandidaat Fernando Lugo.
25. aprill – Tongal toimusid parlamendivalimised.
26. aprill – Naurul toimusid ennetähtaegsed parlamendivalimised.
27. aprill – Afganistani pealinnas Kabulis korraldati atentaat president Ḩāmid Karzayle, kes pääses siiski vigastusteta.

Mai 
 

 2. mai – Birma rannikualasid tabas orkaan Nargis, mille laastamistöö tulemusel hukkus ligi 78 000 inimest.
 7. mai – Venemaal astus ametisse president Dmitri Medvedev.
 7. mai – Iirimaa parlament kinnitas riigi uueks peaministriks Brian Coweni.
 8. mai – Itaalias astus ametisse peaminister Silvio Berlusconi valitsus.
 8. mai – Venemaa peaministriks kinnitati riigi endine president Vladimir Putin.
 11. mai – Serbias toimusid ennetähtaegsed parlamendivalimised, mille võitis president Boris Tadići läänemeelne valimisliit.
 12. mai – Hiina Sichuani provintsi tabas 7,9-palline maavärin, mis koos järeltõugetega tõi kaasa enam kui 69 000 inimese hukkumise.
 16. mai – Dominikaani Vabariigis toimusid presidendivalimised, mille võitis senine riigipea Leonel Fernández Reyna.
 17. mai – Kuveidis toimusid ennetähtaegsed parlamendivalimised.
 18. mai – Avastati gammasähvatus GRB 080319B, mis toimus Maast 7,5 miljardi valgusaasta kaugusel.
 20. mai – Taiwanil astus presidendi ametisse Ma Yingjiu.
 21. mai – Gruusias toimusid parlamendivalimised, mille võitis valimisliit Ühinenud Rahvuslik Liikumine.
 24. mai – Serbia pealinnas Belgradis toimus Eurovisiooni lauluvõistluse finaal, mille võitis Venemaa Dima Bilani esitatud lauluga "Believe".
 25. mai – Liibanoni parlament valis riigi presidendiks Michel Sleimani.
 25. mai – Marsil maandus NASA missioon Phoenix.
 28. mai – Nepali parlament kuulutas välja vabariigi ja tagandas ametist kuningas Gyanendra.

Juuni 
 

 1. juuni – Makedoonias toimusid ennetähtaegsed parlamendivalimised.
 3. juuni – Venemaa kindralstaabi ülemaks nimetati Juri Balujevski asemel Nikolai Makarov.
 6. juuni – Columbia ja Ecuador taastasid märtsis katkenud diplomaatilised suhted.
 7.–29. juuni – Austrias ja Šveitsis toimusid 2008. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis. Euroopa meistriks tuli Hispaania.
 12. juuni – Iirimaal toimus rahvahääletus Lissaboni lepingu ratifitseerimiseks. 53,4 protsendi vastuhäältega lükati leping tagasi.
 13. juuni – Hiina ja Taiwani esindajad leppisid kokku regulaarse lennuliikluse ja turismi taastamises kahe riigi vahel.
 15. juuni – Kosovos hakkas kehtima riigi esimene põhiseadus.
 17. juuni – Leedu parlament keelustas Nõukogude Liidu ja Kolmanda Riigi sümboolika avaliku kasutamise.
 27. juuni – Zimbabwes toimus presidendivalimiste teine voor, mille võitis ametisolev president Robert Mugabe.
 29. juuni – Mongoolias toimusid parlamendivalimised.

Juuli 

 1. juuli – Prantsusmaal astus tagasi kindralstaabi ülem Bruno Cuche.
 7. juuli – Serbias vannutati ametisse peaminister Mirko Cvetkovići uus valitsus.
 8. juuli – Grenadal toimusid parlamendivalimised.
 14. juuli – Belgias esitas lahkumisavalduse peaminister Yves Leterme, kuid kuningas lükkas selle kolm päeva hiljem tagasi.
 21. juuli – Venemaa ja Hiina allkirjastasid piirilepingu.
 21. juuli – Nepali parlament valis riigi esimeseks presidendiks Rāmvaraṇ Yādavi.
 21. juuli – Serbias vahistati sõjakurjategijana aastaid taga otsitud Radovan Karadžić.
 30. juuli – Türgi konstitutsioonikohus ei rahuldanud riigiprokuröri taotlust keelustada islamismi propageerimise tõttu valitsev Õigluse ja Arengu Partei.

August 
 

 1. august – Gruusia ja Lõuna-Osseetia vahel algas viimaste aastate veriseim relvakonflikt, mis kasvas üle sõjaks.
 1. august – Tongal krooniti kuningaks George Tupou V.
 2. august – Lätis toimus rahvahääletus põhiseaduse muutmiseks, mis kukkus osavõtjate vähesuse tõttu läbi.
 3.–8. august – Mehhiko pealinnas Méxicos toimus XVII rahvusvaheline AIDSi konverents.
 6. august – Mauritaanias kukutati sõjaväelise riigipöördega president Sidi Ould Cheikh Abdallahi ja võimu haaras kindral Mohamed Ould Abdel Azizi juhitav kõrgem riiginõukogu.
 8.–24. august – Hiina pealinnas Pekingis toimusid 2008. aasta suveolümpiamängud.
 8. august – Lõuna-Osseetia sõtta sekkusid Venemaa väed.
 12. august – Venemaa president Dmitri Medvedev teatas sõjalise operatsiooni lõpetamisest Gruusias.
 14. august – Mauritaania uueks peaministriks nimetati Moulaye Ould Mohamed Laghdaf.
 15. august – Paraguays astus ametisse president Fernando Lugo.
 18. august – Pakistanis astus ametist tagasi president Pervez Musharraf.
 19. august – Prantsusmaal suri Sambia president Levy Mwanawasa.
 20. august – Hispaanias Madridis kukkus Spanairi lennuk kohe pärast õhkutõusu alla. Hukkus 154 inimest ja ellu jäi 18.
 21. august – Venemaa teavitas NATO liikmesriike sõjalise koostöö lõpetamisest.
 24. august – Biškeki lähistel Kõrgõstanis kukkus Itek Airile kuulunud lennuk alla. 90 pardal olnud inimesest 65 said surma.
 26. august – Venemaa tunnustas Abhaasia ja Lõuna-Osseetia iseseisvust.
 27. august – Ameerika Ühendriikides kinnitati ametlikult Demokraatliku Partei presidendikandidaadiks Barack Obama ja asepresidendikandidaadiks Joseph Biden.
 29. august – Gruusia katkestas diplomaatilised suhted Venemaaga.

September 
 

 1. september – Jaapanis astus tagasi peaminister Yasuo Fukuda.
 2. september – Nicaragua tunnustas teise riigina maailmas Abhaasia ja Lõuna-Osseetia iseseisvust.
 3. september – Ameerika Ühendriikides kinnitati ametlikult Vabariikliku Partei presidendikandidaadiks John McCain.
 5.–6. september – Angolas toimusid parlamendivalimised.
 5. september – Austraalias astus ametisse riigi ajaloo esimene naiskindralkuberner Quentin Bryce.
 6. september – Pakistanis toimusid presidendivalimised, mille võitis Asif Ali Zardari.
 9. september – Pakistani president Asif Ali Zardari andis ametivande.
 9. september – Tais tagandas konstitutsioonikohus ametist peaminister Samak Sundaravej.
 10. september – käivitati Šveitsi ja Prantsusmaa piiril paiknev Suur Hadronite Põrguti.
 14. september – Venemaal kukkus alla Aeroflot-Nordi Boeing 737–505. Kõik pardal olnud 88 inimest said surma.
 15. september – Ameerika Ühendriikides pankrotistus investeerimispank Lehman Brothers.
 15. september – Rwandas toimusid parlamendivalimised.
 17. september – Tai parlament valis riigi uueks peaministriks Somchai Wongsawati.
 19. september – Svaasimaal toimusid parlamendivalimised.
 21. september – Sloveenias toimusid parlamendivalimised, mille võitsid opositsioonilised Sotsiaaldemokraadid.
 21. september – Iisraelis astus tagasi peaminister Ehud Olmert.
 22. september – Vanuatu peaministrina astus ametisse Edward Natapei.
 23. september – Soomes Kauhajoki linnas toimus koolitulistamine, kus hukkus koos tulistaja endaga 11 inimest.
 24. september – Jaapanis astus ametisse peaminister Tarō Asō valitsus.
 25. september – Hiina saatis Jiuquani kosmosekeskusest missioonile oma ajaloo kolmanda mehitatud kosmoselaeva Shenzhou 7.
 25. september – Lõuna-Aafrika Vabariigis astus tagasi president Thabo Mbeki. Presidendi kohusetäitjaks valiti Kgalema Motlanthe.
 28. september – Austrias toimusid ennetähtaegsed parlamendivalimised.
 28. september – Valgevenes toimusid parlamendivalimised.
 30. september – Angola peaministriks nimetati Paulo Kassoma.

November 
 

 4. november – Ameerika Ühendriikides toimusid presidendivalimised

Sündmused Eestis

Jaanuar 
 

 1. jaanuar – Eesti Maaülikooli rektoriks sai Mait Klaassen.
 7. jaanuar – Tallinnas aadressil Pikk 73 avati Eesti Lastekirjanduse Keskuse uus hoone.
 8. jaanuar – Eesti Filmiajakirjanike Ühingu 2007. aasta parima filmi auhinna Neitsi Maali võitsid filmid "Sügisball" ja "Jonathan Austraaliast".
 11. jaanuar – Tallinna Sadam allkirjastas koostöölepingu Hiina suurimate hulka kuuluva Ningbo sadamaga.
 14. jaanuar – XI Riigikogu alustas 2008. aasta esimest istungjärku.
 16. jaanuar – Vene Teatri direktorina alustas tööd Jaanus Kukk.
 17. jaanuar – Tartus avati skulptuur Pronkssiga.
 20. jaanuar – Isamaa ja Res Publica Liidu volikogu kutsus ametist tagasi regionaalminister Vallo Reimaa.
21. jaanuar – avati Tehvandi K-90 suusahüppemägi.
 23. jaanuar – Andrus Ansipi teise valitsuse uus regionaalminister Siim-Valmar Kiisler andis ametivande.
 28. jaanuar – jõustus uus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadus.
 31. jaanuar – tegevteenistusest lahkus endine kaitseväe juhataja kindralleitnant Johannes Kert.

Veebruar 
 

 2. veebruar – Tallinnas toimus konkurss Eurolaul 2008, mille võitis Kreisiraadio esitatud lugu "Leto svet".
 7. veebruar – Eestit külastas Monaco vürst Albert II.
 8. veebruar – Tallinna Keskraamatukogu võttis kasutusele Tallinna esimese raamatukogubussi.
 12. veebruar – Riigikogu kinnitas uueks õiguskantsleriks Indrek Tederi.
 14. veebruar – Eesti Arhitektide Liidu esimeheks valiti Ike Volkov.
 18. veebruar – Lääne maavanemana alustas tööd Neeme Suur.
 18. veebruar – kaitseväe juhatajale Ants Laaneotsale anti kindralleitnandi auaste.
 21. veebruar – Eesti valitsus tunnustas Kosovo iseseisvust.
24. veebruar -- Eesti vabariigi 90. aastapäev.
 26. veebruar – XI Riigikogu kinnitas teiseks ametiajaks riigikontrolöriks Mihkel Oviiri.

Märts 
 

 3. märts – kaitseväe operatiivülema ja maaväe ülema kohusetäitjana alustas tööd brigaadikindral Alar Laneman.
 6. märts – ametlikule visiidile saabusid Läti peaminister Ivars Godmanis ja kaitsejõudude staabi ülem Andis Dilans.
 7. märts – ametist lahkus õiguskantsler Allar Jõks.
 7. märts – Tallinnas toimunud Kuldnõela moegaalal valiti 2007. aasta parimaks moekunstnikuks Riina Põldroos.
 7. märts – SEB Eesti Ühispanga uueks ärinimeks sai SEB Pank.
10. märts – XI Riigikogu ees andis ametivande uus õiguskantsler Indrek Teder.
12. märts – siseminister Jüri Pihl ja Ameerika Ühendriikide sisejulgeoleku minister Michael Chertoff allkirjastasid vastastikuse mõistmise memorandumi, mis on kahe riigi vahelise viisavabaduse kehtestamise eeltingimuseks.
14. märts – Tallinnas avas esimese Leedu pangana Eestis oma kontori Bankas Snoras.
16. märts – Eesti saatkonna initsiatiivil toimus Türgi ajaloo esimene suusamaraton, millest võttis osa ka Eesti peaminister Andrus Ansip.
18. märts – ametliku lühivisiidi raames külastas Pärnut Poola president Lech Kaczyński.
20. märts – XI Riigikogu kiitis heaks pistisevõtmises kahtlustatud Villu Reiljanilt saadikupuutumatuse äravõtmise.
24. märts – tuli eetrisse TV3 digitaalne sõsarkanal TV6.
27. märts – Tallinnas teatris NO99 toimus 2007. aasta teatriauhindade kätteandmise tseremoonia. Parimaks lavastajaks tunnistati Tiit Ojasoo, parima näitleja preemiad said Üllar Saaremäe ja Piret Laurimaa.
28.–30. märts – Tallinnas toimus teine Lennart Meri mälestuskonverents, "Tabamata Euroopa".
31. märts – Estonian Business Schooli rektorina alustas tööd Peeter Kross.

Aprill 

1. aprill – jõustusid pensionikindlustuse seaduse muudatused, mis tõid kaasa keskmiselt 21,6-protsendilise pensionitõusu.
2. aprill – Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu uus hoone sai omale nurgakivi.
4. aprill – Eesti Reklaamiagentuuride Liit tegi teatavaks ja andis kätte 2007. aasta reklaamiauhinnad "Kuldmuna".
5. aprill – Pirita jõel toimunud kanuuõnnetuses hukkus kaks inimest.
7. aprill – ametivande andmisega XI Riigikogu ees alustas uut ametiaega riigikontrolör Mihkel Oviir.
9. aprill – president Toomas Hendrik Ilves nimetas maaväe ülemaks kolonel Indrek Sireli.
9. aprill – ettevõte Copterline taastas regulaarsed helikopterilennud Tallinna ja Helsingi vahel.
11. aprill – Eestis viibis ametlikul visiidil Taani peaminister Anders Fogh Rasmussen.
15. aprill – Eesti Pangaliidu juhatuse esimeheks valiti Aivar Rehe.
21. aprill – Tallinna–Helsingi liinil hakkas sõitma uus kiirlaev Superstar.
25. aprill – rahvusliku lennukompanii Estonian Air presidendiks ja juhatuse esimeheks nimetati Andrus Aljas.
26. aprill – gümnaasiumide lõpuklasside õpilased kirjutasid küpsuskirjandit.
28. aprill – Tallinna–Helsingi liinil hakkas sõitma uus kiirlaev Viking XPRS.
29.–30. aprill – Eestis viibis ametlikul visiidil Leedu president Valdas Adamkus.

Mai 
 

 4. mai – Tallinnas pühitses EELK peapiiskop Andres Põder sisse Nõmme Lunastaja kiriku.
 6. mai – Eestit külastas Tšehhi peaminister Mirek Topolánek.
 8.–9. mai – Eestis viibis eravisiidil Läti president Valdis Zatlers.
 12. mai – Eesti Vasakpartei ja Konstitutsioonierakond allkirjastasid ühinemislepingu.
 14.–16. mai – Eestis viibis ametlikul visiidil Madalmaade kuninganna Beatrix.
 20. mai – Kärdlas algas kohtuprotsess genotsiidis süüdistatava Arnold Meri üle.
 21. mai – Hansapank teatas järkjärgulisest üleminekust emapanga ärinimele Swedbank.
 27. mai – Tallinnas pandi nurgakivi lammutatud Sakala keskuse asemele rajatavale meelelahutuskompleksile Solaris.
 29. mai – Eesti valitsus kinnitas Kaitsepolitsei peadirektoriks Raivo Aegi ja Politseiameti peadirektoriks Raivo Küüdi.
 30. mai – Eestis viibis ühepäevasel ametlikul visiidil Prantsusmaa peaminister François Fillon.

Juuni 
 

 3. juuni – siseminister Jüri Pihl nimetas Keskkriminaalpolitsei uueks peadirektoriks Erik Heldna.
 7. juuni – Rakveres toimus punklaulupidu.
 10.–12. juuni – Eestis viibis ametlikul visiidil Belgia kuningas Albert II koos abikaasaga.
 11. juuni – XI Riigikogu ratifitseeris häältega 91:1 Lissaboni lepingu.
 12. juuni – Tallinnas toimunud Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku täiskogul valiti piiskoppideks Eelija (Ojaperv) ja Aleksander Hopjorski.
 13. juuni – Eesti Panga nõukogu esimehena astus ametisse Jaan Sven Männik.

Juuli 

12. juuli – Eesti kodanikele jõustus viisavabadus Türki reisimisel.
20. juuli – 57 Eesti alpinistist koosnev rühm vallutas Elbruse mäetipu.
29. juuli – Jõhvis avati ametlikult Viru vangla.

August 

4. august – Viimsi vallavanem Urmas Arumäe esitas lahkumisavalduse.
6. august – Tallinna Jüriöö pargis avati iga-aastane Erna retk.
16. august – sõudjad Jüri Jaanson ja Tõnu Endrekson võitsid paarisaerulisel kahepaadil Pekingi olümpiamängudel hõbemedali.
19. august – Tallinnas toimus öölaulupidu "Märkamisaeg".
19. august – kettaheitja Gerd Kanter võitis Pekingi olümpiamängudel kuldmedali.
26. august – Eestis viibis ühepäevasel ametlikul visiidil Saksamaa liidukantsler Angela Merkel.
27.–28. august – Eestis viibis ametlikul visiidil Euroopa Komisjoni tarbijakaitse volinik Meglena Kuneva.
28. august – Eestit külastasid Läti president Valdis Zatlers, Leedu president Valdas Adamkus ja Poola president Lech Kaczyński.
31. august – Läänemaal maeti Kirbla kalmistule ümber Jüri Uluotsa ja tema perekonna säilmed.

September 

 3. september – president Toomas Hendrik Ilves vabastas ametist Harju Maakohtu kohtuniku Merike Allikmäe.
 8. september – XI Riigikogu kogunes 2008. aasta sügisistungjärgule.
 10. september – ilmus TEA entsüklopeedia 1. köide.
 12. september – allkirjastati sõprusleping Rakvere ja Ungari linna Szolnoki vahel.
 15. september – Hansapank alustas üleminekut ärinimele Swedbank.
 15. september – Turule tulid Nordea pensionifondid, mis tegutsevad tänapäeval Luminori kaubamärgi all.
 16. september – Eesti Rahvusraamatukogu peadirektorina astus ametisse Janne Andresoo.
 17. september – katoliku preester ja ajaloolane Vello Salo võttis vastu apostelliku protonotaari tiitli.
 19. september – peaminister Andrus Ansip avas Tallinna lennujaama reisijateterminali juurdeehitise.
 20. september – Tallinnas pandi nurgakivi Vabadussõja võidusambale.
 20. september – poliitilised noorteorganisatsioonid Noor-Isamaa ja Noored Konservatiivid ühinesid Isamaa ja Res Publica Liidu noorteühenduseks.
 21. september – riigireetmise kahtlustuse alusel vahistati endine kõrge riigiametnik Herman Simm.
 25. september – valitsus kiitis heaks 2009. aasta riigieelarve seaduse eelnõu.
 27. september – Tallinnas toimus Erakonna Eestimaa Rohelised volikogu esimene istung.
 29. september – Washingtonis allkirjastati Eesti ja Ameerika Ühendriikide vaheline raskete kuritegude vastu võitlemise ja ennetamise koostöö kokkulepe.

Sündinud

Surnud 

2. jaanuar – Simon Levin, Eesti advokaat
11. jaanuar – Edmund Hillary, Uus-Meremaa alpinist
15. jaanuar – Artjom Sergejev, NSV Liidu sõjaväelane, Jossif Stalini kasupoeg
15. jaanuar – Brad Renfro, USA filminäitleja
17. jaanuar – Robert Fischer, 11. malemaailmameister
17. jaanuar – Herta Laipaik, eesti kirjanik
22. jaanuar – Heath Ledger, Austraalia filminäitleja
26. jaanuar – George Habash, Palestiina poliitik
27. jaanuar – Suharto, Indoneesia poliitik
5. veebruar – Maharishi Mahesh Yogi, transtsendentaalse meditatsiooni guru
7. veebruar – Ralf R. Parve, Eesti ajakirjanik ja poliitik
10. veebruar – Roy Scheider, USA filminäitleja
12. veebruar – Badri Patarkatsišvili, juudi päritolu Gruusia ettevõtja ja poliitik
15. veebruar – Mihhail Solomentsev, NSV Liidu poliitik
18. veebruar – Alain Robbe-Grillet, prantsuse kirjanik 
20. veebruar – Mari Must, eesti keeleteadlane 
23. veebruar – Janez Drnovšek, Sloveenia poliitik
4. märts – Meinhard Laks, eesti õpetaja, aktivist ja luuletaja 
11. märts – Nils Otto Taube, eesti päritolu Suurbritannia fondihaldur
14. märts – Merike Pau, eesti tõlkija 
18. märts – Anthony Minghella, Briti filmilavastaja
19. märts – Sir Arthur C. Clarke, Briti ulmekirjanik
22. märts – Enn Sarv, eesti vabadusvõitleja
22. märts – Ants Vähejaus, eesti tantsija ja koreograaf
23. märts – Vaino Vahing, eesti kirjanik ja psühhiaater
29. märts – Ando Keskküla, eesti kunstnik 
31. märts – Nikolai Baibakov, NSV Liidu poliitik
19. aprill – Maila Rästas, eesti näitleja
22. aprill – Eduard Raska, eesti õigusteadlane
28. aprill – Eenok Kornel, eesti jurist ja riigiametnik
12. mai – Nikolai Guli, ingeri päritolu Eesti maalikunstnik 
12. mai – Robert Rauschenberg, USA maalikunstnik
14. mai – Juri Rõtheu, tšuktši päritolu Venemaa kirjanik
19. mai – Rimma Kazakova, vene luuletaja
26. mai – Sydney Pollack, USA filmilavastaja ja -produtsent
1. juuni – Yves Saint Laurent, prantsuse moekunstnik 
3. juuni – Grigori Romanov, NSV Liidu poliitik
4. juuni – Koit Lääts, eesti keemik  
10. juuni – Tšõngõz Ajtmatov, kirgiisi kirjanik 
11. juuni – Kalev Katus, eesti demograaf 
17. juuni – Jüri Stepanov, eesti vaimulik
4. juuli – Jesse Helms, USA poliitik 
6. juuli – Nonna Mordjukova, vene näitleja 
11. juuli – Anatoli Pristavkin, vene kirjanik 
13. juuli – Bronisław Geremek, Poola sotsiaalajaloolane ja poliitik
25. juuli – Mihhail Pugovkin, vene filminäitleja
27. juuli – Peeter Palu, eesti majandustegelane
28. juuli – Reet Neimar, eesti teatriuurija 
3. august – Aleksandr Solženitsõn, vene kirjanik
20. august – Hua Guofeng, Hiina Rahvavabariigi partei- ja riigitegelane
2. september – Paula Padrik, eesti ooperilaulja 
4. september – Eduard Paukson, eesti astroloog
14. september – Arno Joala, eesti sensitiiv
16. september – Andrei Volkonski, vene helilooja
18. september – Mauricio Kagel, Argentina helilooja 
24. september – Uno Laht, eesti kirjanik 
26. september – Paul Newman, USA näitleja ja filmilavastaja
30. september – Endel Lippus, eesti viiuliõppejõud 
1. oktoober – Boriss Jefimov, Venemaa graafik ja karikaturist 
6. oktoober – Paavo Haavikko, soome kirjanik
10. oktoober – Aleksei Prokurorov, Venemaa suusataja
11. oktoober – Vija Artmane, läti näitleja 
11. oktoober – Jörg Haider, Austria poliitik
13. oktoober – Hendrik Toompere, eesti näitleja ja lavastaja
16. oktoober – Dagmar Normet, eesti kirjanik ja tõlkija
17. oktoober – Urmas Ott, eesti tele- ja raadioajakirjanik 
20. oktoober – Kustas Kikerpuu, eesti muusik
21. oktoober – Lembit Valt, eesti filosoof
25. oktoober – Muslim Magomajev, aserbaidžaani laulja
1. november – Yma Sumac, Peruu laulja
10. november – Miriam Makeba, Lõuna-Aafrika Vabariigi laulja
18. november – Paul Alvre, eesti keeleteadlane 
29. november – Jørn Utzon, taani arhitekt 
5. detsember – Aleksius II, Vene Õigeusu Kiriku Moskva ja kogu Venemaa patriarh
12. detsember – Tássos Papadópoulos, Küprose poliitik
15. detsember – Peeter Ulas, eesti graafik
 22. detsember – Hillar Nahkmann, eesti ajakirjanik
 22. detsember – Lansana Conté, Guinea poliitik
 24. detsember – Samuel Huntington, USA politoloog
 24. detsember – Harold Pinter, Briti näitekirjanik

Nobeli auhinnad 
füüsika – Yōichirō Nambu, Makoto Kobayashi ja Toshihide Maskawa
keemia – Osamu Shimomura, Martin Chalfie, Roger Y. Tsien
meditsiin – Harald zur Hausen, Françoise Barré-Sinoussi, Luc Montagnier
kirjandus – Jean-Marie Gustave Le Clézio
rahu – Martti Ahtisaari
majandus – Paul Krugman

Viited 

 2008