Kaitseväe orkester

Kaitseväe orkester oli aastatel 1993-2021 tegutsenud riiklik orkester. Orkester oli 1918. aastal asutatud Sõjaministeeriumi Orkestri õigusjärglane. Orkester oli toetuse väejuhatuse struktuuriüksus, mille ülesanne oli edendada sõjaväelist muusikakultuuri ja osaleda esindusüritustel.

2021. aasta kevadel teatas Kaitsevägi soovist orkester täies koosseisus koondada seoses riikliku kärpekavaga. Orkester koondati 30. septembril 2021 ning selle asemel alustas 1. oktoobril, rahvusvahelisel muusikapäeval Eesti Sõjamuuseumi koosseisus tööd Sõjaväeorkester.

Kaitseväe orkestri põhiülesanded olid:
 sõjaväemuusika levitamine Kaitseväes ja Eesti Vabariigi elanikkonna hulgas
 kõigi Kaitseväe struktuuriüksustes läbiviidavate muusikaürituste professionaalne juhtimine ja nõustamine
 sõjaväemuusika-alase metoodilise ja organisatoorse abi osutamine Kaitseväe ja Kaitseliidu üksustele
 esinemine riiklikel ning tsiviil- ja sõjaväelistel esindusüritustel
 koostöö teiste riikide relvajõudude vastavate üksuste ja muusikaorganisatsioonidega
 koostöö teiste Eesti Vabariigi orkestritega ning professionaalse puhkpillimuusika kultuuri edendamine

Orkester mängis muu hulgas riiklikel ja sõjaväelistel tseremooniatel, samuti mängis muusikat kõrgete riigitegelaste vastuvõtmisel või ärasaatmisel.

Orkestri peadirigent aastatel 1994–2019 oli kolonelleitnant Peeter Saan.

Orkestrisse kuulus 40 kutselist muusikut.

Traditsiooniliselt andis kaitseväe orkester igal aastal tasuta kevad- ja sügiskontserdi Estonia kontserdisaalis.

Ajalugu
Eesti Kaitseväe orkestri eelkäijaks peetakse 24. novembril 1918 loodud 1. jalaväepolgu orkestrit mille esimene ülem oli ltn Georg Reder. Aasta hiljem, 1919. aastal, nimetati orkester ümber Sõjaministeeriumi orkestriks ning 1928. aastal Kaitseministeeriumi orkestriks. 1934. aastal nimetati orkester ümber Tallinna Garnisoni orkestriks (ülem kpt Hindrek Luhari). Orkester likvideeriti 1940. aastal seoses Nõukogude Liidu okupatsiooniga. Selleks ajaks oli orkestri koosseisus 2 ohvitseri, 40 allohvitseri, 10 ajateenijat ja 15 orkestri õpilast. 

Eesti Kaitseväe orkester taasloodi 1. veebruaril 1993 ning ülemaks määrati kapten Aivar Raigla. 1996–2019 oli orkestri ülem kolonelleitnant Peeter Saan. Tema kõrval tegutses pika-ajaliselt (1996–2019) orkestri tseremooniadirigent kolonelleitnant Indrek Toompere, kes 1994–1996 oli ka orkestri ülem. Vahemikus 2019-2021 oli orkestri ülem ja Kaitseväe peadirigent kapten Simmu Vasar, dirigent nooremveebel Teet Raik ja tseremoniaaldirigent nooremleitnant Mikk Uusmäe. Orkestri likvideerimise hetkel kuulus orkestrisse kolm dirigenti, orkestriveebel Peep Geraštšenko ja 36 orkestranti.

2014-2021 kuulus orkester toetuse väejuhatuse koosseisu. Varem oli orkester Põhja kaitseringkonna alluvuses.

Eesti Kaitseväe orkestri ülemad
1993–1994 kapten Aivar Raigla                                               
1994–1996 kolonelleitnant Indrek Toompere                            
1996–2019 kolonelleitnant Peeter Saan
2019–2021 kapten Simmu Vasar

Sümboolika 
Kaitseväe orkestri tegevväelased ja ajateenijad kandsid välivormi ja orkestri sinise tavavormi paremal õlal orkestri embleemi. Kaitseväe orkestri dirigendid ja orkestrandid kandsid esinemisvormi pükstel vastavalt kulla või oranži värvi kahekordseid lampasse. Orkestrandid kandsid tavavormi kuue varrukatel küünarnukist mansetini kolme oranži põiktriipu. Orkestri tavavormi juurde kuulus ka akselbant, mis oli dirigentidel kuldset ja orkestrantidel oranži värvi. Orkestri tavavormi disain oli taastatud 1937. aastast kasutusel olnud Tallinna Garnisoni orkestri vormist. Lisaks tava- ja välivormile kandsid Kaitseväe orkestri tegevteenijad ka pidulikku musta õhtuvormi koos kuldse akselbandiga.

Ajateenijad 
Igal aastal võttis Kaitseväe orkester oma teenistusse kuni 20 ajateenijat pärast laskurikursuse (endise nimega sõduri baaskursus ehk SBK) läbimist. Ajateenijate edasine teenistuskäik koosnes rivitrummiõppest ja väiksemate koosseisudega (rokkbänd, vokaalansambel) esinemistest. Ajateenijate bändi repertuaar oli mitmekesine, tehti oma arranžeeringutes nii sõdurilaule kui ka Eesti ja välismaa artistide tuntud hitte. Viimaste aastate ajateenijate kevadine tipphetk oli esinemine Veteranirockil Tallinnas Vabaduse väljakul. Orkestri ajateenijate peamine ülesanne oli populariseerida ajateenistust Kaitseväes.

Kaitseväe orkestris ajateenistuse läbimise eelduseks oli muusikaline kõrgharidus või muusikaline keskeriharidus või nende omandamine mõnes Eesti või välismaa õppeasutuses.

Ajateenijate väljaõpe Kaitseväe orkestris:
Rivitrummi väljaõpe
Puhkpilli väljaõpe
Rock-bänd / jazz-bänd
Meeskoor / lauluansambel
Vaskpilliansambel

Kaitseväe orkestri kontserdid 
Igal aastal toimusid kevadel ja sügisel Kaitseväe orkestri kontserdid Estonia Kontserdisaalis. Kontsertidel esitatati nii spetsiaalselt puhkpilliorkestrile loodud teoseid kui ka seadeid sümfoonilisest muusikast, instrumentaalkontsertidest, ooperitest, operettidest, muusikalidest ja filmimuusikast. Lisaks eelpool mainitud kontsertidele toimus aasta jooksul ka mitmeid teisi Kaitseväe orkestri esinemisi (276 esinemist 2019. aastal) üle Eesti.

Orkestriga on teinud solistidena erinevate kontsertide raames koostööd näiteks Katrin Karisma, Tõnu Kilgas, Sirje Puura, Väino Puura, Priit Volmer, Oliver Kuusik, Elina Netšajeva, Anne Veski, Tanel Padar, Ott Lepland, Karl-Erik Taukar, Tanja Mihhailova, Hanna-Liina Võsa, Nele-Liis Vaiksoo, Laura Põldvere, Helin-Mari Arder, Pearu Paulus, Karl Madis, Toomas Vavilov jpt.

Viited

Välislingid
Kaitseväe orkester kaitseväe kodulehel

Eesti orkestrid
Orkester