Kurt Meyer

Kurt Meyer (23. detsember 1910 Jerxheim – 23. detsember 1961 Hagen), Saksa Relva-SS ohvitser II maailmasõjas. Osales lahingutes nii ida- (1. SS-Soomusdiviis) kui läänerindel (SS-Soomusdiviis Hitlerjugend). Autasud: Raudrist (II, I), Rüütlirist tammelehtede ja mõõkadega, Saksa Rist kullas. 

Kurt Meyer oli pärit lihtsast töölisklassi perekonnast. Tema isa oli vabrikutööline.

Mõistetud Kanada kohtu poolt 1945. a surma relvastamata sõjavangide hukkamise eest Normandias 1944. aasta suvel (Ardenne Abbey massimõrv jt), asendatud eluaegse vangistusega. Kurt Meyeri surmaotsuse tühistas Christopher Vokes. Põhjus oli Vokesi arvamus, et ka lääneliitlased polnud rasketes oludes võtnud sõjavange. Kurt Meyer oli algselt vangis Dorchesteri vanglas Kanadas ning hiljem Werli vanglas Saksamaal. Meyer eitas oma süüd. Meyeri suured sõjalised võimed tekitasid tema endistes vaenlastes Kanadas uudishimu ja austust.

Meyerit on süüdistatud sõjakuritegude toimepanekus ka Venemaal, Ukrainas ja Poolas, kuid kohut selle üle pole mõistetud. Mingeid tõendeid nende sõjakuritegude kohta ei ole.

1943. aasta alguses osales Kurt Meyeri juhitud luurepataljon kolmandas Harkovi lahingus. Väidetakse, et selle lahingu käigus käskis Meyer hävitada Jefremovka küla ja tappa kõik külaelanikud. [1] 

Pärast sõda kirjeldas Obersturmführer Erich Rumpf sündmusi, mis väidetavalt toimusid Meyeri käsul Jefremovka külas Harkivist lõunas 1943. aasta alguses. Hommikul kell 10.30 kuulis ta maja ees, kuhu oli majutatud, püstolilasku. Rumpf jooksis välja ja nägi üht Hauptsturmführerit (kapten), kes vihaselt nõudis, et kutsutaks kompanii ülem. Varsti saabus Hauptsturmführer Nueske ja SS-kapten röökis veel korra: "Meyeri käsul tuleb see küla maa pealt pühkida, sest täna hommikul ründasid seda piirkonna relvastatud tsiviilisikud." Rumpfi sõnul laskis SS-kapten seejärel maha 25-aastase naise, kes oli neile lõunasööki valmistamas ning  Waffen-SS mehed tapsid kõik küla elanikud ja põletasid nende kodud maha. [7]

SS-Sturmbannfuhreri Jacobi Hanreichi poolt 1944. a peale vangistamist Prantsusmaal lääneliitlastele antud eraldiseisev tunnistus väidab [8]:
Leibstandarte SS Adolf Hitler (LSSAH) luurepataljon edenes lahingutegevuses 1943. a veebruari lõpus ida suunas ja jõudis Jefremovka küla juurde. Nad olid Vene vägede poolt ümber piiratud. Kütuse ja lahingumoon olid otsakorral ja pataljoni varustati õhu kaudu, kuni neile kästi läände läbi murda. Enne seda tapeti kogu küla elanikud ja küla põletati maatasa. Pataljoni juhtis sel ajal Kurt Meyer.

Ukraina allikad, sealhulgas sündmised üleelanud tunnistaja Ivan Kiselev, kes oli veresauna ajal 14-aastane, väidavad, et tapmised toimusid 17. veebruaril 1943. a: "12. veebruaril hõivasid LSSAH üksused kaks küla: Jefremovka ja Semjonovka. Nõukogude väed olid küladest taganemise käigus haavanud kahte SS-ohvitseri. Vastuseks tapsid LSSAH üksused viis päeva hiljem 872 meest, naist ja last. Umbes 240 neist põletati elusalt Jefremovka kirikus."  Vene allikad väidavad, et massimõrva korraldas Jochen Peiperi juhitud "Lötlampe Abteilung". [9] Meyer jätkas teenistust LSSAH-s kuni 1943. aasta suveni, mil ta määrati rügemendiülemaks Prantsusmaal asuvasse äsjaloodud formeeritavasse SS-i diviisi Hitlerjugend. [3]

Viited 

Saksamaa sõjaväelased
Saksamaa sõjaväelased Teises maailmasõjas
Sündinud 1910
Surnud 1961