joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Paul Kard

Paul Kard (aastani 1936 Kudrävtsew, ka Kudrävtsev,, ka Pavel Kudrjavtsev, 15/2. detsember 1914 Krõmskaja staniitsa, Kubanimaa – 3. september 1985 Tartu) oli eesti füüsik.

Elulugu
Ta sündis kooliõpetaja peres, oli rahvuselt venelane. Elas aastast 1917 Eestis. Lõpetas 1933 Tartu vene gümnaasiumi, 1945 Tartu Ülikooli matemaatikaosakonna ja 1949 aspirantuuri.
 1941–1942 Punaarmees
 1942–1944 füüsikaõpetaja Omski oblastis
 1946–1985 Tartu ülikooli teoreetilise füüsika kateedris assistent, vanemõpetaja, dotsent, professor
 1967–1985 professor
 1960–1981 kateedrijuhataja

Paul Kard suri 3. septembril 1985 Tartus, on maetud Vana-Jaani kalmistule.

Teadustöö
Kandidaadiväitekirja "Vesinikusarnane aatom kvanditud ruumis" kaitses 1949 TÜ-s, doktoriväitekirja "Mitmekihiliste optiliste kilede arvutamise ja sünteesi teooria" kaitses 1965 Leningradi Täppismehaanika ja Optika Instituudis.
1961. aastal valiti ta Eesti TA korrespondentliikmeks.

Uurimused:
ruumi kvantimise idee rakendusvõimalused kvantväljateoorias; teoreetiline optika.
Esitas 1952 uue meetodi valguse täieliku peegeldumise kirjeldamiseks ja ennustas valguskiire ristnihke olemasolu. Üldise tunnustuse leidsid Kardi tööd mitmekihiliste optiliste katete teooria alal. Ta esitas mitmekihiliste interferentssüsteemide järjekindla analüütilise teooria ning avastas üldise meetodi selgendavate interferentskatete ja mitmesuguste valgusfiltrite sünteesiks. Avaldanud uurimusi ka ühedimensioonilise lainevõrrandi teooria, erirelatiivsusteooria aluste ning füüsika ajaloo, metodoloogia ja filosoofia alalt.

Luges TÜ-s kõiki teoreetilise füüsika põhikursusi. Rohketest erikursustest oli hinnatuim füüsika filosoofia ja metodoloogia kursus, mida ta luges korduvalt ka Läti Ülikoolis.

Oli ENE ja EE füüsika ühiskondliku toimetuse juht ja rohkem kui 600 artikli autor. On avaldanud üle 125 teadustrükise. Oma loengukursuste põhjal kirjutas ta 10 eestikeelset ja 3 venekeelset õppevahendit, mis avaldati ülikooli rotaprintväljaannetena.

Tunnustused
 1974 Eesti NSV teeneline teadlane
 1961 Tööpunalipu orden
 1977 orden "Austuse märk"
 1982 Lenini orden
 1985 Eesti NSV riiklik preemia

Viited

Kirjandus
 Karlov, Leo 1989. Paul Kard and Lorentz-free special relativity. Physics Education 24(3): 165.
 Kõiv, Madis 2013. Minu õpetaja Paul Kard. Akadeemia 25(8): 1347–1367.
 

Eesti füüsikud
Tartu Ülikooli professorid
Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmed
Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna vilistlased
Eestistatud nimega inimesed
Vana-Jaani kalmistule maetud
Sündinud 1914
Surnud 1985
Ljudmila Ulitskaja

Ljudmila Ulitskaja (sündinud 21. veebruaril 1943 Davlekanovos Baškortostanis) on vene kirjanik, kelle teoseid on tõlgitud 25 keelde.

Ljudmila Ulitskaja sündis Baškortostanis, kus ta vanemad olid sõja eest evakuatsioonis. Tema vanaisa oli aastatel 1931–1941 represseeritud ja oli aastast 1948 vangis. Pärast sõja lõppu asus pere Moskvasse, kus Ulitskaja lõpetas keskkooli ja aastal 1967 Moskva Riikliku Ülikooli bioloogina.

Ta on töötanud NSV Liidu Teaduste Akadeemia Üldise Geneetika Instituudis (в Институте общей генетики АН СССР), kust ta aastal 1970 lahkus. Seejärel on ta töötanud Juudi Muusikalises Kammerteatris kirjandusala juhatajana. Samuti on ta kirjutanud esseesid, laste- ja nukunäidendeid, raadioinstseneeringuid ning tõlkinud luuletusi mongoli keelest.

Tunnustus
 2001 Vene Booker
 2014 Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind

Ljudmila Ulitskaja teoste tõlked eesti keelde 
 "Lõbus matus". Tallinn, Tänapäev, 2006. Vene keelest tõlkinud Ilona Martson
 "Kukotski juhtum". Tallinn, Tänapäev, 2008. Vene keelest tõlkinud Jüri Ojamaa
 "Medeia ja tema lapsed". Tallinn, Tänapäev, 2009. Vene keelest tõlkinud Vilma Matsov ja Veronika Einberg
 "Imaago". Tallinn, Tänapäev, 2011. Vene keelest tõlkinud Jüri Ojamaa
 "Daniel Stein, tõlkija", Tallinn, Tänapäev, 2013. Vene keelest tõlkinud Ilona Martson
 "Siiralt teie Šurik", Tallinn, Tänapäev, 2017. Vene keelest tõlkinud Ilona Martson
 "Sonjake. Lõbus matus", Tallinn, Tänapäev, 2019. Vene keelest tõlkinud Ilona Martson

Isiklikku 
Ljudmila Ulitskaja on kolmandat korda abielus, tema kolmas abikaasa on skulptor Andrei Krassulin; teisest abielust on tal kaks poega, kellest üks on džässmuusik, aga praegu töötab sünkroontõlgina; teine poeg tegeleb äriga.

Vene kirjanikud
Sündinud 1943
Italo Calvino

Italo Calvino (15. oktoober 1923 Santiago de Las Vegas, Kuuba – 19. september 1985 Siena) oli itaalia kirjanik ja ajakirjanik.

Ta sündis Havanna eeslinnas Santiago de Las Vegases. Tema isa Mario Calvino oli troopiliste viljade agronoom ja botaanik, kes ka õpetas põllumajandust ja lillekasvatust; ema Eva Calvino (neiuna Eva Mameli) oli botaanik ja ülikooli professor (abiellumise ajal ülikooli nooremõppejõud). Õige pea pöördusid vanemad tagasi Itaaliasse ning Italo Calvino veetis lapsepõlve Sanremos, kus ta lõpetas ka keskkooli.

Teise maailmasõja alguses katkestas ta õpingud ülikooli põllumajandusteaduskonnas ning 1943. aastast võttis osa partisaniliikumisest (Garibaldi brigaadide koosseisus). 1945. aastal suundus ta Torinosse, kus tegi kaastööd mitmele ajalehele ning astus Itaalia Kommunistliku Partei liikmeks. Ta pöördus ka tagasi ülikooli, kuid põllumajandusteaduskonna asemel filoloogiateaduskonda, mille lõpetas aastal 1947, kaitstes diplomitöö Joseph Conradi loomingust. Pärast ülikooli lõpetamist asus ta tööle kommunistliku ajalehe L'Unità toimetusse.

Teosed eesti keeles
 "Kui rändaja talvisel ööl". (Tõlkinud Eva Ingerpuu-Rümmel, sari "Ajavaim".) Tallinn: Koolibri 2012.
 "Palomar". (Tõlkinud Tiina Laats, sari "Punane raamat".) Tallinn: Tänapäev 2000.
 "Nähtamatud linnad". (Tõlkinud Tiina Laats, Mart Aru, Anne Kalling.) Tallinn: Tallinna Raamatutrükikoda 1972.
 "Parun puu otsas". (Tõlkinud Aleksander Kurtna.) Tallinn: Eesti Raamat 1971.

Tunnustus
 1976 Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind

Itaalia kirjanikud
Sündinud 1923
Surnud 1985
Uuesalu

Uuesalu on küla Eestis Harju maakonnas Rae vallas.

Küla eraldati 2013. aastal Järvekülast ja Kurnast. Ta piirneb põhjas Järveküla ja Assaku alevikuga, läänes Lehmja külaga ning lõunas Kurna küla ja Kiili valla Kangru alevikuga.

Küla tuumikala on tiheda asustusega elamupiirkond, mis asub küla lõunaosas Kurna oja lähistel. Selle on välja arendanud 2003. aastal Eestis tegevust alustanud Soome ettevõtte kohalik tütarettevõte. Samas kõrval oja ääres asub ka üks talukoht, mis oli vahetult enne uuselamute rajamist ainus eluase praeguse küla maa-alal.

Külaseltsi moodustasid elamupiirkonna elanikud 2010. aastal veel enne naaberküladest eraldumist. 2012. aastal esitasid nad taotluse külastaatuse saamiseks, mille vallavolikogu tagasi lükkas. Küla sooviti moodustada eeskätt asukoha tõttu Järveküla ja Kurna lahkmealal, mis on eraldatud kummagi varasema küla keskusalast. Otsuse Uuesalu küla moodustamise kohta võttis vallavolikogu vastu järgmisel aastal.

Küla arendaja kavatseb Uuesallu rajada kokku 390 elamispinda.

Viited 

Harju maakonna külad
Rae vald
Eau Claire'i maakond

Eau Claire'i maakond (Eau Claire County) on maakond USA-s Wisconsini osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus on Eau Claire.

Maakonna pindala on 1671 km², millest 21 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 98 736. Aastal 2000 oli elanikke 93 142.

Naabermaakonnad 
 Chippewa maakond (põhjas)
 Clarki maakond (idas)
 Jacksoni maakond (kagus)
 Trempealeau maakond (lõunas)
 Buffalo maakond (edelas)
 Pepini maakond (läänes)
 Dunni maakond (läänes)

Ajalugu 
Eau Claire'i maakond moodustati 6. oktoobril 1856 Chippewa maakonna osast. Eau Claire tähendab prantsuse keeles "selge vesi").

Välislingid

 Eau Claire'i maakonna koduleht (inglise keeles)

Wisconsini maakonnad
Browni maakond (Wisconsin)

Browni maakond (Brown County) on maakond USA-s Wisconsini osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus on Green Bay.

Maakonna pindala on 1593 km², millest 225 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 248 007. Aastal 2000 oli elanike arv 226 778.

Naabermaakonnad 
 Oconto maakond (põhjas)
 Kewaunee maakond (idas)
 Manitowoci maakond (kagus)
 Calumeti maakond (edelas)
 Outagamie maakond (läänes)
 Shawano maakond (loodes)

Ajalugu 
Browni maakond moodustati 26. oktoobril 1818. aastal Michigani territooriumi osast. Maakond sai nime kindral Jacob Browni järgi.

Välislingid

 Browni maakonna koduleht (inglise keeles)

Wisconsini maakonnad
Dane'i maakond

Dane'i maakond (Dane County) on maakond USA-s Wisconsini osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Madison.

Maakonna pindala on 3206 km², millest 93 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 488 073. Aastal 2000 oli elanike arv 426 526.

Naabermaakonnad 
 Columbia maakond (põhjas)
 Dodge'i maakond (kirdes)
 Jeffersoni maakond (idas)
 Rocki maakond (kagus)
 Greeni maakond (lõunas)
 Iowa maakond (läänes)
 Sauki maakond (loodes)

Ajalugu 
Dane'i maakond moodustati 7. detsembril 1836. aastal. Maakond sai nime juristi ja riigimehe Nathan Dane'i järgi.

Välislingid

 Dane'i maakonna koduleht (inglise keeles)

Wisconsini maakonnad
Oneida maakond (Wisconsin)

Oneida maakond (Oneida County) on maakond USA-s Wisconsini osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Rhinelander.

Maakonna pindala on 3201 km², millest 288 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 35 998. Aastal 2000 oli elanike arv 36 776.

Naabermaakonnad 
 Vilasi maakond (põhjas)
 Foresti maakond (idas)
 Langlade'i maakond (kagus)
 Lincolni maakond (lõunas)
 Price'i maakond (läänes)

Ajalugu 
Oneida maakond moodustati 1885. aastal Lincolni maakonna osast. Maakond sai nime onaida (oneida) indiaani hõimu järgi.

Kaitsealad 
 Nicoleti metsakaitseala (osa)

Välislingid

 Dane'i maakonna koduleht (inglise keeles)

Wisconsini maakonnad
Leo Kaagjärv

Leo Kaagjärv (aastani 1956 ja aastatel 1965–1989 Leo Karlov, sündinud 1. juunil 1934 Tallinnas) on eesti füüsik.

Ta lahkus aastal 1944 vanematega Saksamaale. Aastal 1949 lahkusid nad Saksamaalt Austraaliasse.

Ta elas pikka aega Austraalias Sydneys. Alates 1990. aastatest elab Tartus. 

Tema abikaasa on Kaarin Riives-Kaagjärv. 

Ta on avaldanud ajakirjanduses rea artikleid eesti keele ja keelekasutuse kohta.

Välislingid
 Leo Kaagjärve Fond
 http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1478

Eesti füüsikud
Eestlased Austraalias
Sündinud 1934
Laramie maakond

Laramie maakond (Laramie County) on maakond USA-s Wyomingi osariigi kaguosas. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Cheyenne.

Maakonna pindala on 6962 km², millest 5 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 91 738. Aastal 2000 oli elanike arv 81 607.

Laramie maakond on elanike arvult Wyomingi suurim maakond.

Naabermaakonnad 
 Gosheni maakond (põhjas ja kirdes)
 Banneri maakond (kirdes)
 Kimballi maakond (idas)
 Weldi maakond (lõunas)
 Larimeri maakond (edelas)
 Albany maakond (läänes)
 Platte'i maakond (põhjas ja loodes)

Ajalugu 
Laramie maakond moodustati 1867. aastal. Maakond sai nime Prantsuse-Kanada karusnaha turustaja Jacques La Ramee järgi.

Välislingid

 Laramie maakonna koduleht (inglise keeles)

Wyomingi maakonnad
Lincolni maakond (Wyoming)

Lincolni maakond (Lincoln County) on maakond USA-s Wyomingi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Kemmerer.

Maakonna pindala on 10 590 km², millest 52 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 18 106. Aastal 2000 oli elanike arv 14 573.

Naabermaakonnad 
 Tetoni maakond (põhjas)
 Sublette'i maakond (kirdes)
 Sweetwateri maakond (idas)
 Uinta maakond (lõunas)
 Richi maakond (edelas)
 Bear Lake'i maakond (läänes)
 Caribou maakond (loodes)
 Bonneville'i maakond (loodes)

Ajalugu 
Lincolni maakond moodustati 1911. aastal Uinta maakonna osast. Maakond sai nime 16. Ameerika Ühendriikide presidendi Abraham Lincolni järgi.

Kaitsealad 
 Bridger-Tetoni metsakaitseala (osa)
 Caribou-Targhee metsakaitseala (osa)
 Cokeville Meadows National Wildlife Refuge
 Fossil Butte'i rahvusmonument

Välislingid

 Lincolni maakonna koduleht (inglise keeles)

Wyomingi maakonnad
Tetoni maakond (Wyoming)

Tetoni maakond (Teton County) on maakond USA-s Wyomingi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Jackson.

Maakonna pindala on 10 935 km², millest 554 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 21 294. Aastal 2000 oli elanikke 18 251.

Maakonnas asuvad Jackson Hole'i suusakuurort ning ligi 40% Yellowstone'i rahvuspargist. 

Maakond on üks suurima sissetulekuga maakondadest nii osariigis kui ka riiklikult. 2010. aasta rahvaloenduse järgi oli maakonnas personaalne sissetulek inimese kohta 94 672 dollarit, mis on Manhattani (111 386 dollarit) järel teine. 2014. aastal oli USA maksuameti (IRS) andmeil maakonnas keskmine sissetulek 296 778 dollarit, mis oli riigi kõrgeim.

Naabermaakonnad 
 Parki maakond (põhjas)
 Fremonti maakond (Wyoming) (idas)
 Sublette'i maakond (kagus)
 Lincolni maakond (lõunas)
 Bonneville'i maakond (edelas)
 Tetoni maakond (Idaho) (edelas)
 Fremonti maakond (Idaho) (läänes)
 Gallatini maakond (loodes)

Ajalugu 
Tetoni maakond moodustati 15. veebruaril 1921 Lincolni maakonna osast. Maakond on nime saanud Tetoni mäestiku järgi.

Maakond oli varem Vabariikliku Partei kants, maakonnast oli pärit ka endine Wyomingi kuberner (1963–1966) ja senaator (1967–1978) Clifford Hansen (ning ka tema tütrepoeg, Wyomingi praegune kuberner Matt Mead) – aastatel 1944–1988 hääletas maakond alati Vabariikliku Partei poolt. Alates 1992. aasta presidendivalimistest, kui demokraat Bill Clinton võitis maakonnas 37,2% George Bush vanema 34,1% ja Ross Peroti 27,9% vastu, on maakond Vabariikliku Partei poolt hääletanud ainult 2000. aasta valimistel, kui George Bush noorem võitis 52,3%ga. Peale 2008. aasta valimisi on maakond Wyomingi ainus maakond, mis hääletab Demokraatliku Partei poolt. Kuberneri- ja kongressivalimistel on maakond siiski aeg-ajalt vabariiklaste poolt hääletanud.

Kaitsealad 
 Bridger-Tetoni metsakaitseala (osa)
 Caribou-Targhee metsakaitseala (osa)
 Grand Tetoni rahvuspark
 John D. Rockefeller Memorial Parkway
 National Elk Refuge
 Shoshone metsakaitseala (osa)
 Yellowstone'i rahvuspark (osa)

Viited

Välislingid

 Tetoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Wyomingi maakonnad
Starki maakond (Ohio)

Starki maakond (Stark County) on maakond USA-s Ohio osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Canton.

Maakonna pindala on 1504 km², millest 14 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 375 586. Aastal 2000 oli elanike arv 378 098.

Naabermaakonnad 
 Portage'i maakond (põhjas)
 Mahoningi maakond (kirdes)
 Columbiana maakond (idas)
 Carrolli maakond (kagus)
 Tuscarawasi maakond (lõunas)
 Holmesi maakond (edelas)
 Wayne'i maakond (läänes)
 Summiti maakond (loodes)

Ajalugu 
Starki maakond moodustati 13. veebruaril 1808. aastal Columbiana maakonna osast. Maakond sai nime Ameerika iseseisvussõja ohvitseri John Starki järgi.

Välislingid

 Starki maakonna koduleht (inglise keeles)

Ohio maakonnad
Pierce'i maakond

Pierce'i maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

 Pierce'i maakond Geprgias
 Pierce'i maakond Nebraskaa
 Pierce'i maakond Põhja-Dakotas
 Pierce'i maakond Washingtoni osariigis
 Pierce'i maakond Wisconsinis
Viktor Gurjev (noorem)

Viktor Gurjev (sündinud 8. oktoobril 1949 Tallinnas) on klaveripedagoog.

Tema isa oli laulja Viktor Gurjev ja vanem vend laulja Rostislav Gurjev.

Gurjev õppis aastatel 1956–1960 Nõmme Lastemuusikakoolis (õpetaja Niina Nellis), 1960–1964 Tallinna Lastemuusikakoolis (õpetaja Ida Kahu), 1964–1969 Tallinna Muusikakoolis (õpetaja Ülev Saare) ja 1969–1974 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (Valdur Rootsi ja Anna Klasi klassis). Ta täiendaś end 1977 Moskva konservatooriumis ning 1978 ja 1983 Gnessinite-nimelises Muusikapedagoogikainstituudis. 

Gurjev töötas aastatel 1974–1976 Loksa Lastemuusikakoolis klaveriõpetajana ja 1976. aastast EMTA üldklaveri lektoraadis lektorina. Ta on olnud tegev ka levimuusikuna mitmes saateansamblis ("Langevad tähed", Mati Nuude saateansambel, "Kännu Kukk Bänd") jt.

Eesti muusikapedagoogid
Sündinud 1949
Asunduse tänav

Asunduse tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli asumis. 

Asunduse tänav algab Lasnamäe tänavalt ja lõpeb Pallasti tänaval. Asunduse tänav on ligikaudu 290 meetri pikkune.

Ajalugu 
Asunduse tänav on nime saanud 1912. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli Ansiedlungs-Strasse ja venekeelne Колониальная улица. Tänava rajas Eesti ajaloo värvikamaid kinnisvaraärimehi (maadega hangeldaja) Albert Koba 1910. aastal.

Viited

Välislingid 

Lasnamäe linnaosa tänavad
Konstantinoopoli ülikool

Konstantinoopoli ülikool on Pandidakterioni (Πανδιδακτήριον) nime all 425. aastal Konstantinoopolisse asutatud kõrgem õppeasutus, mille asutajaks oli Ida-Rooma keiser Theodosius II. Kool töötas kuni 15. sajandini.

Bütsantsi ühiskonnas oli haridus au sees ja laialt kättesaadav, isegi maaelanikkonnale ja naistele.

Pandidakterionis õpetati õigust, filosoofiat, arstiteadust, aritmeetikat, geomeetriat, astronoomiat, muusikat, retoorikat, ladina ja kreeka keelt ja teisi aineid. Enamiku õppijate jaoks olid põhilised õppeained retoorika, filosoofia ja õigus, et täita riigi ja kiriku ametikohti.

Konstantinoopoli kõrgemat õppeasutust ei peeta tavaliselt maailma esimeseks ülikooliks, sest see erines tunduvalt Euroopa esimestest keskaegsetest ülikoolidest.

Viited

Bütsants
Kõrgkoolid
John Candy

John Franklin Candy (31. oktoober 1950 Toronto – 4. märts 1994) oli Kanada filminäitleja ja koomik.

John Candy suri 43-aastasena infarkti, olles Mehhikos filmi "Wagons East" võtetel.

Filme 
"Bluusivennad" (1980)
"Plärtsatus" (1984)
"Plärts" (1984)
"Brewsteri miljonid" (1985)
"Kosmosekerad" (1987)
"Lennukid, rongid ja autod" (1987)
"Looduse rüpes" (1988)
"Onu Buck" (1989)
"Kes on Harry Crumb?" (1989)
"Üksinda kodus" (1990)
"Deliiriumis" (1991)
"Üksildased" (1991)
"JFK" (1991)
"Libe liug" (1993)

Välislingid 
 

Kanada filminäitlejad
Kanada koomikud
Sündinud 1950
Surnud 1994
Steiermark (mark)

Steiermargi mark (saksa Steiermark) oli algselt enne aastat 970 Kärnteni hertsogkonnast eraldatud kui puhvertsoon madjarite vastu. Algselt oli ta tuntud kui Karantaania mark (marchia Carantana), endise slaavi vürstiriigi Karantaania järgi, mis oli Kärnteni hertsogkonna eelkäija. 11. sajandil hakati seda kutsuma Steiermark, Steyri linna järgi, mis siis oli markkrahvide residents. 

Ala oli varem suurema Kärnteni margi osa, iseeneset Baieri hertsogkonna piirimark. Aastal 976 eraldas keiser Otto II Kärnteni Baieri hõimuhertsogkonnast ja ülendas selle hertsogkonnaks. Külgnev territoorium idas kuni Muri, Mürzi ja Ennsi jõgedeni, mille kuningas Otto I annekteeris pärast 955. aasta Lechi lahingut, muudeti sarnaselt uue Kärnteni hertsogkonna marchia Carantanaks. 

Esimesed Steiermargi markkrahvid ilmusid 11. sajandi algul. Aastast 1056 valitsenud dünastiat kutsuti Otakarideks. Markkrahv Leopold Tugev (1122–1129) ja tema poeg Otakar III (1129–1164) omandasid suuri territooriume piki Savinja jõge kuni Windischi margini ja viisid oma residentsi Grazi. Aastal 1180 ülendati mark Steiermargi hertsogkonnaks.

Steiermargi markkrahvid 

 Markwart Eppensteinist (kuni u. 1000)
 Adalbero Eppensteinist (u. 1000 – 1035), poeg, ka Kärnteni hertsog ja Verona markkrahv 1011 – 1035, kukutati
 Arnold von Wels-Lambach (1035–1055)
 Gottfried Pittenist (1042–1050), poeg, kaas-markkrahv, mõrvati
Otakarid:
 Otakar I (1055–1064), Chiemgau krahv
 Adalbero (1064–1086), poeg, mõrvati
 Otakar II (1086–1122), Adalbero vend
 Leopold Tugev (1122–1129), Otakar II poeg
 Otakar III (1129–1164), poeg
 Otakar IV (1164–1180), poeg, esimene Steiermargi hertsog aastani 1192

Austria keskaeg
Baieri hertsogkond
Saksa-Rooma riigi valdused
Ilmar Jürisson

Ilmar Jürisson (13. juuli 1912 Lehtmetsa – 13. veebruar 1985 Tallinn) oli eesti põllumajandusteadlane ja teadusjuht ning Teise maailmasõja ajal Eestis (puna)partisanisalga komandör.

Ta lõpetas aastal 1936 Jäneda Põllutöökeskkooli, aastal 1948 NLKP KK juures asuva Kõrgema Parteikooli ja aastal 1953 loomakasvatajana Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Aastal 1977 kaitses ta tööga "Söötade majanduslik hinnang Eesti NSV veisekasvatuses ning kultuurkarjamaade osa suurfarmide väljaarendamisel." põllumajandusdoktori väitekirja.

Aastatel 1936–1940 praktiseeris ta Taanis ja töötas kodutalus. Aastatel 1940–1941 oli ta Halinga valla Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees ja Pärnumaa Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee sekretär. Teise maailmasõja ajal oli ta Saksa okupatsiooni all Eestis tegutsenud partisanisalga komandör. Aastatel 1944–1949 oli ta Pärnumaa Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees. Lisaks oli ta 18. aprillist 1946 26. veebruarini 1947 Eesti NSV loomakasvatuse minister. Aastatel 1949–1950 ja 1957–1959 oli ta Eesti NSV põllumajandusministri asetäitja. Aastatel 1950–1953 oli ta Väimela Loomakasvatustehnikumi direktor, aastatel 1953–1957 Kehtna kolhoosiesimeeste ettevalmistamise põllumajanduskeskkooli direktor. Aastatel 1959–1979 oli ta Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Instituudi direktor, aastatel 1979–1985 teadusdirektor.

Ta kujundas Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Instituudist suure ja mitmekülgse teadusasutuse (rajas Sakku uurimiskeskuste ja elamurajooniga teaduslinnaku), mille juurde kuulus aastal 1974 14 katsemajandit.

Ta oli aastast 1942 NLKP liige; ta oli aastast 1971 NSVL-Soome teaduslik-tehnilise koostöö komisjoni liige ja aseesimees. Ta oli NSV Liidu Ülemnõukogu II koosseisu saadik (aastatel 1946–1950) ning VII ja VIII koosseisu saadik, ühtlasi oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu põllumajanduskomisjoni esimees.

Ilmar Jürisson suri 13. veebruaril 1985 Tallinnas ja ta maeti 19. veebruaril 1985 Metsakalmistule.

Tunnustused 
 1944 Lenini orden
 1962 Lenini orden
 1967 Nõukogude Eesti preemia
 1971 NSV Liidu riiklik preemia
 1971 Oktoobrirevolutsiooni orden

Viited

Kirjandus 
 "Kes on kes Eesti poliitikas", Eesti Entsüklopeediakirjastus 1992
 Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 AS Kirjastus Ilo, 2003

Eesti põllumajandusteadlased
NSV Liidu Ülemnõukogu saadikud
NSV Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu saadikud‎
Eesti Maaülikooli zootehnikateaduskonna vilistlased
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1912
Surnud 1985
Tünder

Tünder on vanaaegne mahuühik.

1 riia tünder = 2 riia vakka = u. 138 liitrit või 132,8 liitrit
1 tallinna tünder = 3 tallinna vakka = u. 127 liitrit või 132,8 liitrit
1 saare-lääne tünder = 2,5 saare-lääne vakka = 136 liitrit

Viited

Mahuühikud
Naiste viievõistlus

Naiste viievõistlus on naiste kergejõustiku mitmevõistluse ala sisehallis. Võistlused toimuvad kahel päeval järjest 60 meetri tõkkejooksus, kõrgushüppes, kuulitõukes, kaugushüppes ja 800 meetri jooksus.

9. märtsil 2012 ületas ukrainlanna Nataliya Dobrynska Isanbulis maailmameistrivõistlustel maagilise 5000 punkti piiri ja 20 aastat püsinud Irina Belova maailmarekordi (4991 punkti) – uueks tipptulemuseks sai 5013 punkti.

Kaasaegsed olümpiamängud
Naiste viievõistlus on tänapäevase seitsmevõistluse eelkäija, olümpiaalana oli kavas viiel korral, täpsemalt aastatel 1964–1980 (Tokyo, Mexico, München, Montréal, Moskva). Alade järjekord oli toona 100 m tõkkejooks (1964. ja 1968. aastal 80 m), kuulitõuge, kõrgushüpe, kaugushüpe ja 200 m jooks (Moskva olümpiamängudel esimest korda 800 m jooks). 1972. aastal muudeti ka punktiarvestuse süsteemi.

Olümpiamängude medalivõitjad

Vaata ka
Viievõistlus
Seitsmevõistlus
Meeste seitsmevõistlus

Mitmevõistlus (kergejõustik)
Naistesport
Níkos Kavvadías

Níkos Kavvadías (uuskreeka keeles Νίκος Καββαδίας; 11. jaanuar 1910 Nikolsk-Ussuriiski – 10. veebruar 1975 Ateena) oli kreeka luuletaja, proosakirjanik ja meremees. Ta oli kauaaegne meremees, kes kasutas merel kogetut oma loomingus.

Elukäik
Níkos Kavvadías sündis tollal Venemaa võimu all olnud Mandžuurias, ent pärast Esimese maailmasõja puhkemist asus perekond 1914. aastal elama Kreekasse Kefallinía saarele, kust olid pärit mõlemad vanemad. 1921. aastal koliti Pireusesse, 1934. aastal Ateenasse.

Pärast gümnaasiumi lõpetamist läks Kavvadías 1928 õppima arstiteadust, ent aasta hiljem, pärast isa surma, asus tööle laevakompaniisse, kus munsterdas end peagi laevale madruseks. Hiljem omandas ta radisti kutse, mis tegi ta võrdseks kaubalaevastiku ohvitseriga.

Teise maailmasõja ajal osales Kavvadías Kreeka vastupanus Mussolini Itaaliale, mis nõudis Kreekalt tähtsate sõjaliste tugipunktide loovutamist. Saksa okupatsiooni ajal 1941–1944 oli Kavvadías Ateenas, võttes osa vastupanuliikumisest sakslaste vastu. Ta astus ka Kreeka Kommunistliku Partei liikmeks. Pärast okupatsiooni lõppu, kui Kreekas oli kodusõda, naasis Kavvadías merele.

Looming
Oma esimesed luuletused avaldas Kavvadías 18-aastaselt pseudonüümi Pétros Valchálas all.

Tema kuulsus põhineb vähestel teostel, millest osa ilmus postuumselt – eluajal avaldas ta kaks kuulekogu ja ühe romaani. Tema luuletused on Kreekas väga populaarsed, neid teatakse peast ning mitmed neist on viisistatud (nt on viisistanud kreeka helilooja Thános Mikroútsikos).

Luulekogud
 "Μαραμπού" ("Marabu", 1933)
 "Πούσι" ("Udu", 1947)
 "Τραβέρσο" ("Läbisõit", 1975)

Proosateosed
 "Βάρδια" (1954, eesti keeles "Vahikord", tõlkinud Kalle Kasemaa, Tallinn: Olion, 2006)
 "Λί" ("Li", 1987; aluseks 1995. aasta filmile "Between the Devil and the Deep Blue Sea")
 "Του Πολέμου" / "Στ' άλογό μου" ("Sõjast" / "Minu hobusele", 1987)

Viited

Kreeka kirjanikud
Meremehed
Sündinud 1910
Surnud 1975
Naatri Leeni

Naatri Leeni on tegelane Eno Raua triloogia "Lugu lendavate taldrikutega" teises osas, mis kannab sama pealkirja.

Naatri Leeni on lehmapidaja, kellelt Jürnase pere värsket lehmapiima ostab. Leeni lehma Mooni piim on alevirahva seas hinnatud tänu oma kõrgele rasvaprotsendile. Piima müümine satub ohtu seoses alevis levima hakkavate ekslike kuulujuttudega, et Leeni piim võib olla kiiritatud. Õnneks on piimast lahtiütlejaid siiski üksainus – Mäe Matilde, kes on alevis tuntud pisut kummalise käitumise poolest.

Olemuselt on Naatri Leeni sõbralik vanaproua, kes lastele alati kruusikese piima pakub ning kannab hoolt oma lapselapse, väikese Siiri eest.

Kirjandusteoste tegelased
Hamlet (täpsustus)

"Hamlet"  on William Shakespeare'i näidend (tragöödia). Näidendi nimiosaline on Hamlet, kelle isa on kuningas Hamlet.

"Hamlet" on mitme teose pealkiri:

Filmikunst
Alates XX sajandi algusest on Shakespeare'i näidendi põhjal vändatud üle 50 filmi.
 "Hamlet", 1907. aasta Prantsuse tummfilm;
 "Hamlet", 1908. aasta Itaalia tummfilm (Caserini);
 "Hamlet", 1908. aasta Itaalia tummfilm (Comerio);
 "Hamlet", 1908. aasta Prantsuse tummfilm (Desfontaines)
 "Hamlet", 1910. aasta Itaalia tummfilm (Caserini);
 "Hamlet", 1910. aasta Taani tummfilm (Blom);
 "Hamlet", 1912. aasta Suurbritannia tummfilm;
 "Hamlet", 1914. aasta Itaalia tummfilm;
 "Hamlet", 1917. aasta Itaalia tummfilm;
 "Hamlet", 1948. aasta Suurbritannia film;
 "Hamlet", 1964. aasta Nõukogude Liidu film;
 "Hamlet", 1990. aasta Suurbritannia film;
 "Hamlet", 1996. aasta Suurbritannia/USA film.

Muusika
 "Hamlet" on 1868. aasta Ambroise Thomas' ooper.

Geograafia
Ameerika Ühendriigid
 Hamlet (California)
 Hamlet (Illinois)
 Hamlet (Indiana) 
 Hamlet (Lääne-Virginia)
 Hamlet (Nebraska)
 Hamlet (New York)
 Hamlet (Oregon)
 Hamlet (Põhja-Carolina)

Vaata ka
 "Hamleti duell", 1900. aasta Prantsuse tummfilm

Viited
Washingtoni maakond (Alabama)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Alabama osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Chatom.

Maakonna pindala on 2819 km², millest 20 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 17 581. Aastal 2000 oli elanike arv 18 097.

Naabermaakonnad 
 Choctaw' maakond (põhjas)
 Clarke'i maakond (idas)
 Baldwini maakond (kagus)
 Mobile'i maakond (lõunas)
 Greene'i maakond (edelas)
 Wayne'i maakond (loodes)

Ajalugu 
Washingtoni maakond moodustati 4. juunil 1800. aastal. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.

Välislingid

 Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Alabama maakonnad
Washingtoni maakond (Idaho)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Idaho osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Weiser.

Maakonna pindala on 3816 km², millest 45 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 198. Aastal 2000 oli elanike arv 9977.

Naabermaakonnad 
 Adamsi maakond (põhjas)
 Gemi maakond (idas)
 Payette'i maakond (lõunas)
 Malheuri maakond (edelas)
 Bakeri maakond (läänes)

Ajalugu 
Washingtoni maakond moodustati 20. veebruaril 1879. aastal Boise'i maakonna osast. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.

Kaitsealad 
 Boise'i metsakaitseala (osa)
 Deer Flat National Wildlife Refuge (osa)
 Payette'i metsakaitseala (osa)

Välislingid

 Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Idaho maakonnad
Hamleti duell

"Hamleti duell" on Clément Maurice'i poolt William Shakespeare'i näidendi "Hamlet" alusel Prantsusmaal 1900. aastal loodud tummfilm.

Näitlejad
 Sarah Bernhardt : Hamlet
 Pierre Magnier : Laertes
 Suzanne Seylor : paaž

Välislingid

Prantsusmaa filmid
Tummfilmid
1900. aasta filmid
Washingtoni maakond (Illinois)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Illinoisi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus on Nashville.

Maakonna pindala on 1461 km², millest 3 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 14 716. Aastal 2000 oli elanike arv 15 148.

Naabermaakonnad 
 Adamsi maakond (põhjas)
 Marioni maakond (kirdes)
 Jeffersoni maakond (idas)
 Perry maakond (lõunas)
 Randolphi maakond (edelas)
 St. Clairi maakond (läänes)

Ajalugu 
Washingtoni maakond moodustati 1818. aastal St. Clairi maakonna osast. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.

Välislingid

 Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Illinoisi maakonnad
Washingtoni maakond (Indiana)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Indiana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus on Salem.

Maakonna pindala on 1338 km², millest 7 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 28 262. Aastal 2000 oli elanike arv 27 223.

Naabermaakonnad 
 Jacksoni maakond (põhjas)
 Scotti maakond (kirdes)
 Clarki maakond (kagus)
 Floydi maakond (lõunas ja kagus)
 Harrisoni maakond (lõunas)
 Crawfordi maakond (edelas)
 Orange'i maakond (läänes)
 Lawrence'i maakond (loodes)

Ajalugu 
Washingtoni maakond moodustati 21. detsembril 1814. aastal Clarki, Harrisoni ja Jeffersoni maakonna osadest. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.

Välislingid

 Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Indiana maakonnad
Washingtoni maakond (Maryland)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Marylandi osariigi lääneosas. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Hagerstown.

Maakonna pindala on 1211 km², millest 24 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 147 430. Aastal 2000 oli elanike arv 131 923.

Naabermaakonnad 
 Andersoni maakond (loodes)
 Allegany maakond (läänes)
 Morgani maakond (edelas)
 Berkeley maakond (lõunas)
 Jeffersoni maakond (lõunas)
 Loudouni maakond (kagus)
 Fredericki maakond (idas)
 Franklini maakond (kirdes)

Ajalugu 
Washingtoni maakond moodustati 1. oktoobril 1776. aastal Prince George'i maakonna osast. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.

Kaitsealad 
 Antietam National Battlefield
 Appalachian National Scenic Trail
 Chesapeake and Ohio Canal National Historical Park
 Fort Frederick State Park
 Fort Tonoloway State Park
 Gathland State Park
 Greenbrier State Park
 Harpers Ferry National Historical Park
 South Mountain State Park
 Washington Monument State Park

Välislingid

 Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Marylandi maakonnad
Washingtoni maakond (Minnesota)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Minnesota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus on Stillwater ja suurim linn Woodbury.

Maakonna pindala on 1096 km², millest 81 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 238 136. Aastal 2000 oli elanike arv 201 130.

Naabermaakonnad 
 Chisago maakond (põhjas)
 Polki maakond (kirdes)
 St. Croix' maakond (idas)
 Pierce'i maakond (kagus)
 Dakota maakond (edelas)
 Ramsey maakond (läänes)
 Anoka maakond (loodes)

Ajalugu 
Washingtoni maakond moodustati 27. oktoobril 1849 St. Croix' maakonna osast. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.

Kaitsealad 
 Mississippi National River and Recreation Area (osa)
 Saint Croix National Scenic Riverway (osa)

Välislingid

 Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Minnesota maakonnad
Washingtoni maakond (Missouri)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Missouri osariigi idaosas. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Potosi.

Maakonna pindala on 1975 km², millest 7 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 25 195. Aastal 2000 oli elanike arv 23 344.

Naabermaakonnad 
 Franklini maakond (põhjas)
 Jeffersoni maakond (kirdes)
 St. Francoisi maakond (idas)
 Ironi maakond (lõunas)
 Crawfordi maakond (läänes)

Ajalugu 
Washingtoni maakond moodustati 21. augustil 1813. aastal Ste. Genevieve'i maakonna osast. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.

Kaitsealad 
 Mark Twaini metsakaitseala (osa)

Välislingid

 Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Missouri maakonnad
Washingtoni maakond (Mississippi)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Mississippi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Greenville.

Maakonna pindala on 1972 km², millest 97 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 51 137. Aastal 2000 oli elanike arv 62 977.

Naabermaakonnad 
 Bolivari maakond (põhjas)
 Sunfloweri maakond (kirdes)
 Humphreysi maakond (idas)
 Sharkey maakond (kagus)
 Issaquena maakond (lõunas)
 Chicoti maakond (läänes)
 Desha maakond (loodes)

Ajalugu 
Washingtoni maakond moodustati 29. jaanuaril 1827. aastal Warreni ja Yazoo maakonna osadest. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.

Kaitsealad 
 Holt Collier National Wildlife Refuge
 Theodore Roosevelt National Wildlife Refuge (osa)
 Yazoo National Wildlife Refuge (osa)

Välislingid

 Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Mississippi maakonnad
Washingtoni maakond (Nebraska)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Nebraska osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Blair.

Maakonna pindala on 1020 km², millest 8 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 234. Aastal 2000 oli elanike arv 18 780.

Naabermaakonnad 
 Burti maakond (põhjas)
 Harrisoni maakond (kirdes)
 Pottawattamie maakond (kagus)
 Douglase maakond (lõunas)
 Dodge'i maakond (läänes)

Ajalugu 
Washingtoni maakond moodustati 1854. aastal. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.

Kaitsealad 
 Boyer Chute National Wildlife Refuge
 DeSoto National Wildlife Refuge (osa)

Välislingid

 Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Nebraska maakonnad
Washingtoni maakond (Põhja-Carolina)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus on Plymouth.

Maakonna pindala on 1098 km², millest 197 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 13 228. Aastal 2000 oli elanike arv 13 723.

Naabermaakonnad 
 Chowani maakond (põhjas)
 Perquimansi maakond (kirdes)
 Tyrrelli maakond (idas)
 Hyde'i maakond (kagus)
 Beauforti maakond (edelas)
 Martini maakond (läänes)
 Bertie maakond (loodes)

Ajalugu 
Washingtoni maakond moodustati 1799. aastal Tyrrelli maakonna osast. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.

Kaitsealad 
 Pocosin Lakes National Wildlife Refuge (osa)

Välislingid

 Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Põhja-Carolina maakonnad
Taimsed koekultuurid

Taimne koekultuur ehk taimekoekultuur tähendab enamasti katseklaasis kunstlike (sünteetiliste) kloonimismeetodite alusel sobival söötmel kasvatavaid, töödeldavaid, paljundatavaid ja säilitatavaid taime organeid, rakke, rakuosi ja taime koelõike, ka mikrotaimi ehk katseklaasitaimi. 
 
Taimsete koekultuuride mikropaljundamise lähtematerjalina kasutatakse sobivat taime, taimeosa või mikrotaime, kes on kasvatatud nõuetekohaselt ja steriilsetes kasvutingimustes ning peab olema vaba taimekahjustajatest.

Saastunud (aga ka saastumiskahtlusega) taimsed koekultuurid tuleb kas kõrvaldada ja hävitada või vabastada saastajatest kas termotöötluse või meristeemkultuuri abil.

Taimekoekultuuride söötmed

Söötmed võimalikele in vitro taimekoekultuuridele valmistatakse taime liigi ja koe ning rakumassi iseloomust, ning suuresti ka katse eesmärgist lähtuvalt. Kõikidele katseklaasi taimekoekultuuridele sobivat söödet ei ole, seetõttu klassifitseeritakse need peamiselt teadaolevate ainete rühmade lõikes:

sahhariidid
vitamiinid
kasvuregulaatorid 
agar või muu geeli moodustaja (tardsöötmel)
"orgaanilised lisandid"
mineraalained (mikro- ja makroelemendid)

Kasvuregulaatorid

Taimede kasvuregulaatorid ehk taimehormoonid ehk fütohormoonid on ühendid, mis on mikrokogustes igapäevaselt vajalikud enamiku taimede kasvule ja arengule ning paljude muude füsioloogiliste protsesside toimimiseks.

Liigitus
Kasvuregulaatorid ehk fütohormoonid jagunevad rühmadesse: 
auksiinid
tsütokiniinid
giberelliinid
kasvuinhibiitorid jt.

Rakendus
Taimekoekultuure rakendavad väga erinevad teadusharud: botaanika, bioloogia, biotehnoloogia, metsandus, põllumajandus, väetisetööstus, põllumajandus, geneetika, farmakognoosia, farmaatsia jpt.

Viited

Välislingid 
EV Põllumajandusministri määrus, "Paljundusmaterjali mikropaljundamise ja laboratooriumi nõuded", nr 80, vastu võetud 3.07.2006, 

Taimekasvatus
Rakubioloogia
Washingtoni maakond (Ohio)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Ohio osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Marietta.

Maakonna pindala on 1658 km², millest 21 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 61 778. Aastal 2000 oli elanike arv 63 251.

Naabermaakonnad 
 Noble'i maakond (põhjas)
 Monroe maakond (kirdes)
 Tyleri maakond (idas)
 Pleasantsi maakond (kagus)
 Woodi maakond (edelas)
 Athensi maakond (läänes)
 Morgani maakond (loodes)

Ajalugu 
Washingtoni maakond moodustati 27. juulil 1788. aastal. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.

Kaitsealad 
 Wayne'i metsakaitseala (osa)

Välislingid

 Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Ohio maakonnad
Washingtoni maakond (Oklahoma)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Oklahoma osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Bartlesville.

Maakonna pindala on 1098 km², millest 18 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 51 663. Aastal 2000 oli elanike arv 50 976.

Washingtoni maakond on pindalalt Oklahoma väikseim maakond.

Naabermaakonnad 
 Montgomery maakond (põhjas)
 Nowata maakond (idas)
 Rogersi maakond (kagus)
 Tulsa maakond (lõunas)
 Osage'i maakond (läänes)
 Chautauqua maakond (loodes)

Ajalugu 
Washingtoni maakond moodustati 1907. aastal. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.

Välislingid

 Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Oklahoma maakonnad
Washingtoni maakond (Oregon)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Oregoni osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Hillsboro.

Maakonna pindala on 1880 km², millest 8 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 529 710. Aastal 2000 oli elanike arv 445 342.

Washingtoni maakond on elanike arvult Oregoni teine maakond.

Naabermaakonnad 
 Multnomahi maakond (idas)
 Clackamasi maakond (kagus)
 Columbia maakond (põhjas)
 Yamhilli maakond (lõunas)
 Tillamooki maakond (läänes)
 Clatsopi maakond (loodes)

Ajalugu 
Washingtoni maakond moodustati 5. juulil 1843. aastal. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.

Välislingid

 Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Oregoni maakonnad
Naftapurse Balaxanıs

"Naftapurse Balaxanıs" on Aleksandr Mişoni poolt Aserbaidžaanis 1898. aastal loodud tummfilm. Film võeti üles Bakuus 4. augustil 1898 ning seda demonstreeriti Pariisi maailmanäitusel.

Viited

Aserbaidžaani dokumentaalfilmid
Tummfilmid
1898. aasta filmid
Blue Murder (Suurbritannia teleseriaal)

"Blue Murder" on Manchesteris filmitud inglise teleseriaal – kriminaaldraama, mis oli eetris 18. maist 2003 kuni 12. oktoobrini 2009. 

Cath Staincliffe'i loodud krimidraama peategelane on politsei vanemuurija Janine Lewis (Caroline Quentin). 

Sarja esimeses kahes jaos lahendab äsja vanemuurijaks ülendatud üksikemast politseinik mõrvu ja ootab oma neljandat last. Järgnevates jagudes lahendab nelja lapse üksikema kõik mõrvad.

Tegemist on ühe esimesega krimifilmidest, kus peategelane on viimaseid kuid lapseootel olev politsei juhtivinspektor.

Suurbritannia telesarjad
ITV telesaated
Riina Reinik

Riina Reinik (aastani 1931 Elfriede Wilhelmine Reinike, aastast 1931 Riina Hohmann, aastast 1942 Riina Lipp; 16. detsember 1908 Tallinn – 15. juuni 1990 Toronto) oli eesti näitleja ja lavastaja.

Ta õppis Mathilde Lüdig-Sinkeli ja J. Lepa juures laulmist ning Jevgenia Litvinova ja Galina Tšernjavskaja balletistuudiotes.

Ta mängis aastatel 1929–1931 Ugalas ja 1931–1944 Estonias.

Ta põgenes aastal 1944 Rootsi, ta osales Stockholmi eesti teatrite töös. Aastal 1950 asus ta Kanadasse, ta oli Montreali Eesti Teatri asutajaid. Aastast 1956 elas ta Torontos, ta tegutses Eesti Rahvusteatris Kanadas lavastaja ja näitlejana.

Isiklikku 
Tema abikaasa oli teatritegelane Rudolf Lipp, nende tütar on kunstnik Tiina Lipp.

Eesti näitlejad
Eesti lavastajad
Eestlased Kanadas
Sündinud 1908
Surnud 1990
Metsaamet

Metsaamet oli aastatel 1990–2000 Keskkonnaministeeriumi haldusalas tegutsenud valitsusasutus. Metsaameti olid ka kohalikud asutused: maakondade metsaametid. 

Aastal 2000 korraldati Metsaamet ümber Keskkonnaministeeriumi metsaosakonnaks.

Viited 

Keskkonnaministeerium
Eesti metsandus
Washingtoni maakond (Pennsylvania)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Pennsylvania osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Washington.

Maakonna pindala on 2230 km², millest 10 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 207 820. Aastal 2000 oli elanike arv 202 897.

Naabermaakonnad 
 Beaveri maakond (põhjas)
 Allegheny maakond (kirdes)
 Westmorelandi maakond (idas)
 Fayette'i maakond (kagus)
 Greene'i maakond (lõunas)
 Marshalli maakond (edelas)
 Ohio maakond (läänes)
 Brooke'i maakaond (läänes)
 Hancocki maakond (loodes)

Ajalugu 
Washingtoni maakond moodustati 28. märtsil 1781. aastal Westmorelandi maakonna osast. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.

Välislingid

 Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Pennsylvania maakonnad
Washingtoni maakond (Tennessee)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Tennessee osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus on Jonesborough ja suurim linn Johnson City.

Maakonna pindala on 855 km², millest 8 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 122 979. Aastal 2000 oli elanike arv 107 198.

Naabermaakonnad 
 Sullivani maakond (põhjas)
 Carteri maakond (idas)
 Unicoi maakond (lõunas)
 Greene'i maakond (läänes)
 Hawkinsi maakond (loodes)

Ajalugu 
Washingtoni maakond moodustati 15. novembril 1777. aastal. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.

Kaitsealad 
 Cherokee metsakaitseala (osa)

Välislingid

 Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Tennessee maakonnad
Washingtoni maakond (Texas)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Texase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus on Brenham.

Maakonna pindala on 1608 km², millest 31 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 33 718. Aastal 2000 oli elanike arv 30 373.

Naabermaakonnad 
 Brazose maakond (põhjas)
 Grimesi maakond (kirdes)
 Walleri maakond (idas)
 Austini maakond (lõunas)
 Fayette'i maakond (edelas)
 Lee maakond (läänes)
 Burlesoni maakond (loodes)

Ajalugu 
Washingtoni maakond moodustati 1836. aastal. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.

Kaitsealad 
 Cherokee metsakaitseala (osa)

Välislingid

 Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Texase maakonnad
Washingtoni maakond (Wisconsin)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Wisconsinis osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus on West Bend.

Maakonna pindala on 1129 km², millest 13 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 131 887. Aastal 2000 oli elanike arv 117 493.

Naabermaakonnad 
 Fond du Laci maakond (loodes)
 Sheboygani maakond (kirdes)
 Ozaukee maakond (idas)
 Milwaukee maakond (kagus)
 Waukesha maakond (lõunas)
 Dodge'i maakond (läänes)

Ajalugu 
Washingtoni maakond moodustati 1836. aastal. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.

Välislingid

 Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Wisconsini maakonnad
Green Lake'i maakond

Green Lake'i maakond (Green Lake County) on maakond USA-s Wisconsinis osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus on Green Lake ja suurim linn Berlin.

Maakonna pindala on 985 km², millest 68 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 19 051. Aastal 2000 oli elanike arv 19 105.

Naabermaakonnad 
 Waushara maakond (põhjas)
 Winnebago maakond (kirdes)
 Fond du Laci maakond (idas)
 Dodge'i maakond (kagus)
 Columbia maakond (edelas)
 Marquette'i maakond (läänes)

Ajalugu 
Green Lake'i maakond moodustati 1858. aastal Marquette'i maakonna osast.

Välislingid

 Green Lake'i maakonna koduleht (inglise keeles)

Wisconsini maakonnad
Ozaukee maakond

Ozaukee maakond (Ozaukee County) on maakond USA-s Wisconsinis osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus on Port Washington ja suurim linn Mequon.

Maakonna pindala on 2890 km², millest 2290 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 86 395. Aastal 2000 oli elanike arv 82 317.

Naabermaakonnad 
 Sheboygani maakond (põhjas)
 Oceana maakond (kirdes)
 Muskegoni maakond (idas)
 Milwaukee maakond (lõunas)
 Waukesha maakond (edelas)
 Washingtoni maakond (läänes)

Ajalugu 
Ozaukee maakond moodustati 1853. aastal Washingtoni maakonna osast.

Välislingid

 Ozaukee maakonna koduleht (inglise keeles)

Wisconsini maakonnad
Waukesha maakond

Waukesha maakond (Waukesha County) on maakond USA-s Wisconsinis osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus on Waukesha.

Maakonna pindala on 1502 km², millest 65 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 389 891. Aastal 2000 oli elanike arv 360 767.

Naabermaakonnad 
 Washingtoni maakond (põhjas)
 Ozaukee maakond (kirdes)
 Milwaukee maakond (idas)
 Racine'i maakond (kagus)
 Walworthi maakond (edelas)
 Jeffersoni maakond (läänes)
 Dodge'i maakond (loodes)

Ajalugu 
Waukesha maakond moodustati 1846. aastal Milwaukee maakonna osast.

Välislingid

 Waukesha maakonna koduleht (inglise keeles)

Wisconsini maakonnad
Leicester

Leicester [l'estör] on linn Inglismaal Midlandsi regioonis, Leicestershire'i krahvkonna keskus.

2016. aastal elas seal 348 000 inimest. Leicester on Suurbritannia suuruselt kümnes linn ning Midlandsi regioonis Birminghami järel teine.

Vaata ka
Leicester City FC
Leicesteri Eesti Maja
Leicesteri Ülikool

 
Inglismaa tervikomavalitsused
Vana-Rooma asulad