joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Olev Kivioja

Olev Kivioja (kuni 1935 Herbert Olev Grünberg; 3. oktoober 1904 – 31. juuli 1994 Winnipeg, Kanada) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Lõpetas 29. augustil 1926 Sõjaväe Ühendatud Õppeasutustes elukutseliste ohvitseride õppekursuse ja ülendati Vabariigi Valitsuse otsusega 25. augustist 1926 nooremleitnandiks. Määrati teenistusse 2. Soomusrongirügementi. 

Ülendati 28. novembril 1930 leitnandiks. 

Viidi 1. detsembril 1934 üle Soomusrongirügementi. 

Muutis 11. aprillil 1935 oma nime Olev Kiviojaks. 

Ülendati 24. veebruaril 1938 2. Suurtükiväegrupi koosseisus kapteniks. 

Suri 31. juulil 1994 Kanadas Winnipegi linnas.

Auastmed
1926 – nooremleitnant
1930 – leitnant
1938 – kapten

Viited

Eesti soomusronglased
2. Suurtükiväegrupi koosseis
Eestistatud nimega inimesed
Eestlased Kanadas
Sündinud 1904
Surnud 1994
Jaan Heido

Jaan Heido (26. märts 1880 – 13. juuli 1941 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Teenis 2. Üksikus Jalaväepataljonis, vabastati tegevteenistusest 1. juunil 1934.

Välislingid
Ohvitseride andmekogu
Geni

2. Üksiku Jalaväepataljoni koosseis
Vabadussõja veteranid
Sündinud 1880
Surnud 1941
Artur Herodes

Artur Julius Ivar Herodes (ka Arthur Herodes; 1. oktoober 1898 Käru vald – 26. jaanuar 1982 Stockholm) oli Eesti loomaarst ja sõjaväelane (leitnant).

Tunnustus
Valgetähe III klassi teenetemärk, 1939
Eesti Veterinaararstide Ühingu Rootsis auliige

Kirjandus 
Uus doktor väljamaal. Vaba Maa, 5. märts 1929, nr. 54, lk. 3.

Välislingid 
Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Ohvitseride andmekogu

Eesti sõjaväelased
Vabadussõja veteranid
Eesti loomaarstid
Eesti loomakaitsjad
Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Vironia liikmed
Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid
Eestlased Rootsis
Sündinud 1898
Surnud 1982
Herbert Hold

Herbert Andreas Hold VR I/2 (23. jaanuar 1887 Mõisamaa, Kaarepere vald, Tartumaa – 22. veebruar 1981 Minden, Saksamaa LV) oli Eesti arst ja sõjaväelane (sanitaarkapten).

Herbert Hold õppis aastatel 1908–1913 Tartu Ülikoolis arstiteaduskonnas, kuulus korporatsioon Fraternitas Estica koosseisu. Töötas aastatel 1913 - 1914 Riia linnahaiglas ning aastatel 1914 - 1919 Simuna jaoskonnaarstina. Eesti Vabadussõja puhkedes mobiliseeriti ta 1919. aastal Eesti Rahvaväkke ning määrati Laiarööpmelise soomusrong nr. 4 arstiks. 1919. aasta 3. aprillist edutati ta Soomusrongide Divisjoni arstiks ning oli ka Soomusrongide Diviisi arst.

1920 - 1922 töötas taas Simuna jaoskonnaarstina. Aastatel 1922–1925 töötas Taagepera Sanatooriumi ülemarstina. 1927. aastal sai Merekindluste arstiks, sama aasta sees viidi üle Sidepataljoni arstiks. Aastatel 1938–1939 Nõmme Sõjaväe Sanatooriumi juhataja.

H. Hold lahkus Eestist 1939. aastal koos perega Saksamaale, kus töötas kopsuhaiguste eraarstina. 

Herbert Hold suri 22. veebruaril 1981. aastal Mindenis Saksamaa LV-s.

Kirjandus
"Eesti riigi-, avaliku- ja kultuurielu tegelased. 1918 - 1938". Eesti Kunstnike Liidu väljaanne; Tallinn 1939

Välislingid
Kirje ohvitseride andmebaasis

Eesti arstid
Eesti soomusronglased
Vabadussõja veteranid
Sidepataljoni koosseis
Vabadusristi I liigi 2. järgu kavalerid
Korporatsioon Fraternitas Estica liikmed
Eestlased Saksamaal
Sündinud 1887
Surnud 1981
Marten Kuningas

Marten Kuningas (sündinud 28. detsembril 1985 Tallinnas) on Eesti poplaulja ja saatejuht. 

Ta oli "Eesti otsib superstaari" kolmanda hooaja finalist, pääsedes finaali 18. oktoobril 2009 toimunud "noormeeste nädala" teises stuudiovoorus ja saavutas saates 3. koha.

Ta on lõpetanud 2009. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja suhtekorralduse erialal.

Aastatel 2010–2015 oli ta üks telesaate "Eesti TOP 7" saatejuhte.

Muusikaline tegevus 

Marten Kuningas on musitseerinud ansamblis Leegitsev Sidrun ja musitseerib hiphopansamblis Doktor Normal. Marten on ansambli Miljardid solist.

2009 osales Kuningas Birgit Õigemeele, Tanel Padari ja Tallinna Poistekoori kontserdisarja "Jõulupuudutus" kontsertidel koos Birgit Varjuni, Getter Jaani, Jaanus Saago ning Ott Leplandiga. Esineti mitmes Eesti kirikus.

Ta osales lauluvõistlusel Eesti Laul 2010.

Marten Kuninga debüütalbum "Janu" ilmus 2012. aasta 16. juunil ning tema teine sooloalbum "Praktiline mees" ilmub 2014. aasta sügisel.

2014. aastal võitis Marten Kuningas koos Raul Ojamaaga palaga "Tagurpidi vaal" 30. Uno Naissoo nimelise loomingu- ja interpretatsioonikonkursi.

Sooloalbumid 
 "Janu" (2012)
 "Praktiline mees" (2014)
 "Kunagi Läänes" (2017) (Miljardid)

"Eesti otsib superstaari" saates esitatud laulud

Isiklikku 

Marten Kuningas on lavastaja Neeme Kuninga poeg.

Tal on Keit Lillemäega kaks poega

Viited

Välislingid 
 Marten Kuninga blogi
 Marten Kuningas MySpace
 Marten Kuningas (martenkuningas) Twitter
 Annika Ülejõe. Marten Kuningas: inimese elu ongi üks suur vimka! Buduaar, 3. november 2009
 Triinu Uprus. Marten Kuningas tahaks olla maailmaparandaja. Kroonika, 3. november 2009
 Online-intervjuu: vastab Marten Kuningas! Publik.ee, 11. november 2009 
 Neeme Kuningas: Marten on põikpea! Naisteleht, 27. november 2009
 Laura Kaur. Marten Kuningas - narr või geenius? Publik.ee, 14. detsember 2009
 Hendrik Alla. Marten Kuningas laseb oma staarisaatest saadud supertelefoni müüki! Elu24, 30. detsember 2009 

Eesti lauljad
Eesti saatejuhid
Eesti otsib superstaari
Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna vilistlased
Sündinud 1986
Andrei Ozdoba

Andrei Ozdoba (sündinud 15. oktoobril 1986 Tallinnas) on Eesti  fotograaf ja kunagine laulja ja trummar. Ozdoba oli aastatel 2004–2007 ansambli Ursula trummar.  

Laiema tuntuse saavutas saatesarja "Eesti otsib superstaari" kolmanda hooaja finalistina. Ozdoba saavutas saates 9.–10. koha. 

Ta on lõpetanud Tallinna Ühisgümnaasiumi.

"Eesti otsib superstaari" saates esitatud laulud

Diskograafia

Ursula albumid 
 "Annamemenõu" 14. oktoober 2005, Nonsens Records
 "Armastan end aeglaselt" 28. september 2006, MFM Records OÜ

Välislingid
 Ozdoba blogi
 Ozdoba Twitter

Artiklid 
 Andrei Ozdoba plaanib laulmist õppima minna! Kroonika, 5. november 2009

Eesti lauljad
Eesti trummarid
Eesti otsib superstaari
Sündinud 1986
Noah Cyrus

Noah Lindsey Cyrus (sündinud 8. jaanuaril 2000 Nashville'is Tennessee osariigis) on USA laulja ja näitleja. Ta debüütsingel "Make Me (Cry)" koos inglise muusiku Labrinthiga ilmus 2016. aastal. Laul jõudis edetabelis Billboard Hot 100 kohale nr. 46. Ta debüütalbum "NC-17" peaks ilmuma 2017. aasta lõpus.

Ta on Tish ja Billy Ray Cyruse noorim tütar. Tal on kolm venda ja kaks õde, kellest tuntuim on õde Miley. 

Noah' esimene filmiroll oli juba kaheaastaselt, siis mängis ta Gracie Hebertit telesarja "Doc" neljas osas. Ta oli taustatantsija 2009 filmis "Hannah Montana: The Movie" ja mängis Disney Channeli "Hannah Montana" sarja kuues osas väikesi kõrvalosi. Ta esines straight-to-DVD filmis "Enamasti kummituslik". Tema esimene suur roll oli mängufilmi "Ponyo" peaosa. Ta laulis ka filmi teemalaulu "Ponyo On Cliff by the Sea" koos Frankie Jonasega (noorim järglane Jonas Brothers). 

Noah on laulnud koos oma õe Mileyga palju laule. Kuid kõige tuntum on laul "Ponyo", mida laulis ta hoopis koos Frankie Jonasega. Noah' üks sõpru on Emily Grace Reaves. Peale laulmise Noah näitleb filmides ja teeb kaasa reklaamides.

Filmid 

2003–2004 "Doc" – Gracie Herbert (mängib korduvat rolli)

2006–2010 "Hannah Montana" – väike tüdruk (6 osas)

2008      "Enamasti kummituslik" – Komm või Treater (väike kõrvalosa)

2009      "Ponyo" – Ponyo (peaosa)

Ameerika Ühendriikide lauljad
Ameerika Ühendriikide näitlejad
Sündinud 2000
Madina Lake

Madina Lake on USA alternatiivrokkbänd Chicagost. Bändi asutasid aastal 2005 kaksikvennad Nathan ja Matthew Leone. Teised bändiliikmed on Mateo Camargo ja Dan Torelli.

Ajalugu
Nathan ja Matthew Leone olid algselt bändis The Blank Theory ning Dan Torelli ja Mateo Camargo bändis Reforma. Mõlemal oli sama mänedžer. 2005. aastal nad ühinesid ning moodustus Madina Lake. Nende esimene esinemine toimus 21. mail Chicagos.

Nathan ja Matthew Leone pälvisid esmakordselt meedia tähelepanu tänu NBC telesarja "Hirmu faktor" kaksikute erisaate võitmisele. Võidetud 50 000 dollari eest lasid nad välja Madina Lake'i esimene demoplaadi "The Disappearance of Adalia".

From them, through Us, to You (2006-2008)
Pärast demoalbumit sõlmis Madina Lake lepingu Roadrunner Recordsiga. See andis neile hoogu juurde ning varsti valmis nende debüütalbum "From Them, Through Us, to You", mis lasti välja 27. märtsil aastal 2007. Tänu sellele albumile pälvis bänd tähelepanu ning jõudis Billboardi edetabelis 154. kohale. Ajakiri Kerrang! kuulutas bändi parima rahvusvahelise uue tulija tiitli vääriliseks.

Attics To Eden (2009)
"Attics To Eden" on Madina Lake'i teine stuudioalbum. See lasti välja 2. mail 2009. Albumilt ilmus kolm singlit: "Never Take Us Alive", "Let's Get Outta Here" ja "Welcome to Oblivion".

Liikmed
Nathan Leone - solist
Mateo Camargo - kitarr
Matthew Leone - basskitarr
Dan Torelli - trummid

Diskograafia

Stuudioalbumid
"From Them, Through Us, to You" (2007) 
"Attics to Eden" (2009)
"World War III" (2011)

Ameerika Ühendriikide ansamblid
Vanalinn

i foto aastast 1920)]]
Vanalinn on linna vanem osa, kus on säilinud endisaegne planeering ja tänavavõrk.

Vanalinnu

Aasia
Jeruusalemma HaIr HaAtika

Euroopa
Belgradi Stari Grad 
Bratislava Staré Mesto
Edinburghi Old Town
Grazi Innere Stadt
Helsingi Vanhakaupunki
İstanbuli Fatih
Kaunase senamiestis
Krakówi Stare Miasto
Narva vanalinn 
Oslo Gamlebyen
Praha Staré Město
Riia Vecrīga
Salzburgi Altstadt
Stockholmi Gamla stan
Tallinna vanalinn
Tartu vanalinn
Varssavi Stare Miasto
Viini Innere Stadt
Vilniuse senamiestis

Põhja-Ameerika
Québeci Vieux-Québec
Montréali Vieux-Montréal
Havanna La Habana Vieja

Linnageograafia
Juss Tamm

Juss Tamm (sündinud 5. märtsil 1977 Haapsalus) on eesti muusik.

Õppis Tallinna Muusikakeskkoolis eriklaverit (õpetaja Tiina Kurik) ja metsasarve (õpetaja Ado Tamm). On õppinud ka Tallinna Georg Otsa nimelises Muusikakoolis jazz-klaverit.     

1994. aastal asutas Tamm koos Mihkel Mattiseniga popansambli Jam. Koos Aarne Valmisega loodud helistuudios on ta teinud koostööd paljude Eesti artistidega: Kuldsed Lindid, Üllar Jörberg, Cool D, Push Up, Super Boys, Smilers, Rumal Noorkuu, El Cumba, Meie Mees jt. 

2006. aastast on ta lepinguline laulja Eesti Rahvusmeeskooris. Ta on laulnud ka Rahvusmeeskoori lauljatest koosnevas improkvartetis Improloo ja Rahvusmeeskoori liikmetest koosnevas kaheliikmelises ansamblis Jämm.

Viited

Eesti muusikud
Sündinud 1977
Aile Asszonyi

Aile Asszonyi on eesti laulja (sopran).

Aile Asszonyi lõpetas 1999. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia, aastal 2002 omandas magistrikraadi. Ta täiendas ennast muu hulgas Itaalias Carlo Bergonzi eraakadeemias.

Aastatel 1995–1998 laulis ta Eesti Filharmoonia Kammerkooris, aastal 2000 tegi debüüdi ooperilauljana.

Aile Asszonyi on esinenud Estonia ja Vanemuise ooperites, Viini Kammerooperis, Moskva Uues Ooperis, Grazi ooperiteatris, Bonni ooperiteatris, Amsterdami Concertgebouws ning paljudes Euroopa kontserdisaalides ja festivalidel.

Aastal 2004 oli ta Belgias peetud Kuninganna Elisabethi konkursi finalistide hulgas. 

2011. ja 2012. aastal esines ta Saaremaa Ooperipäevadel.

Tunnustus
 2007 Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (vokaalse meisterlikkuse ja säravate rollide eest)
 2010 Eesti Teatriliidu muusikaauhind
 2012 Eesti Teatriliidu muusikaauhind

Isiklikku
Aile Asszonyi ema oli arhitekt Aino Asszonyi. Vanaisa John Pori oli orkestrijuht ja tantsumuusik.

Aile Asszonyi elab Hollandis.

Viited

Välislingid
https://www.aileasszonyi.com/
PERSONA GRATA. AILE ASSZONYI Teater. Muusika. Kino. 2001
 The American and Canadian Christmas Concert Tour of opera singers Aile Asszonyi and Mati Turi
 Aigi Viira. Aile Asszonyi: lauljad primadonnatsevad solvumusest Õhtuleht, 24. oktoober 2009
 Tiia Penjam. Unistuste tee viib sügavale muusikasse Õpetajate Leht, 3. detsember 2010
 Aigi Viira. Sopran Aile Asszonyi: kõik sopranid tahavad olla prima donna assoluta’d Õhtuleht, 19. märts 2011

Eesti lauljad
Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia laureaadid
Sündinud 1975
Chungin & The Strap-On Faggots

Chungin & The Strap-On Faggots oli Eesti punkansambel, mis alustas tegevust aastatel 2003/2004. Bändi nime leidis solist Chungin ühe ajakirja artiklist, kus üks noormees kurtis, et tänapäeva tüdrukutele ei meeldi traditsioonilised sugulised rituaalid.

2009. aastal kandideeriti koos Popidiotiga MTV EMA 2009 "Parima Balti artisti" tiitlile (Best Baltic Act). Korrektsuse huvides kasutati MTV Europe'i survel bändinime Chungin & The Cats Of Destiny.

Chungin & The Strap-On Faggots võitis 2010. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel "Parima uue tulija" auhinna.

Ansambel lagunes sujuvalt aastal 2010, kui kiirest ja kõrgest lennust tingitud sisepingete tõttu lahkusid selle ajutrusti võtmeliikmed trummar Mr. J ning kitarrist Kyberkaru. Järelejäänud liikmed eesotsas Chunginiga proovisid sama nime all jätkata, kuid panid seejärel kokku uue ansambli, mis peale mõnda nimevahetust on tuntust otsinud St. Cheatersburgina.

Muusika ja kuvand 
Chungin & The Strap-On Faggotsi muusikat iseloomustasid žanrimääratlused punkrock, new wave, postpunk ja electro ning nende segamine viisil, mis oli ansambli tegevusaastatel Eesti muusikas uudne ning on tänaseni jäänud ainulaadseks. Bändi lugude peamiseks autoriks oli solist Chungin, kuid ansambli kuvandi ning praktilise toimimise taga seisid Mr. J ning Kyberkaru.

Koosseis 
 Chungin – vokaal (alates 2003)
 Eerik Nõlvaku – kitarr (alates 2003)
 Lauri Urb – bass (alates 2004)

 Kyberkaru – kitarr (2006–2010), trummid (2004–2006)
 Mr. J – trummid (2006–2010)

Albumid 
 "Dark Green Session" (demo, 2006, MC)
 "Strap-On Faggots" (promo, 2007, CD)
 "Chungin & The Strap-on Faggots" (CATSOF, 2009, CD)

Viited

Arvustused 
 Janar Ala "Disko + punk + elektro = Chungin & Strap-On Faggots ehk lavafenomen" Elu24, 10. september 2009
 "Chungin & Strap-On Faggots - Youtube'i ja ecstasy põlvkonna lapsed" Penny Lane'i blogi, 7. oktoober 2009

Välislingid 
 Chungin & The Strap-On Faggots portaalis Myspace
 "Chungin & The Strap-On Faggots. Areaal" Klassikaraadio

Videod 
Chungin & The Strap-On Faggots - "Cats of Destiny" Youtube  
 Chungin & The Strap-On Faggots - "Victor" Youtube  
Chungin & The Strap-On Faggots - "10 Jahre alt". Youtube

Eesti punkansamblid
FC Otepää

FC Otepää on Eesti jalgpalliklubi, mis asutati aastal 2004. Alates aastast 2009 on FC Otepää kodustaadioniks Pühajärve ääres olev jalgpallistaadion Aedlinna Arena.

Ajalugu
Klubi alustas tegevust 2004. aastal FC Kääriku nime all meistrivõistluste V liiga lõuna tsoonis. 2005. aastal sai klubi nimeks FC Otepää.

Statistika ja loendid

Varasemad liigahooajad

Eesti jalgpalli karikavõistlused

Vaata ka
 FC Otepää II

Välislingid
Klubi koduleht
Võistkond jalgpall.ee

Otepää
Otepää
Veskimetsa

Veskimetsa on asum Tallinnas, Haabersti linnaosas. Asum piirneb Haabersti, Mustjõe, Lilleküla, Kadaka ja Väike-Õismäe asumiga. Veskimetsa asumi pindala on 1,4 km2.
 
Asum on saanud nime Veskimäel kasvava metsa järgi. Veskimetsa näol on tegemist tamme- ja pärnametsaga, mis on linnaelanike seas olnud juba vanadest aegadest saadik populaarne jalutuskoht.

Ajalugu 
Asumi kõige vanem ehitis oli tuuleveski, mis asus praeguse Tallinna loomaaia territooriumil Veskimäel. Tuuleveski kuulus Haabersti linnamõisale ning tänaseks on vana tuuleveski kohale ehitatud uus.

1868. aastal loodi praeguse Veskimetsa asumi alale Haabersti vallakool (hiljem kandnud nime Haabersti 1. Algkool). Kolmeklassilises vallakoolis käimine oli kohustuslik, seal õpiti lugemist, kirjutamist, kirikulaulu jm. Koolimajas tegutses pikka aega ka Haabersti vallamaja. Kool suleti 1962. aastal.

Tallinna Loomaaed on tegutsenud 1939. aastast saadik, kuid Veskimetsa koliti alles 1983. aastal. Esialgu kasutati loomapidamiseks endisi Nõukogude mereväe ladusid. Uute ehitiste püstitamine oli tollal raskendatud, kuna pärast Moskva olümpiamänge keelati uute kultuuri- ja spordiehitiste rajamine kümneks aastaks. 1989. aastal valmis esimene uusehitis.

Elanikkond 
Veskimetsa asumit eristab paljudest teistest Tallinna asumitest väga väike rahvaarv.

Territoorium
Asumi territooriumil asub Veskimets. Asumi kõige tuntum ehitis on Tallinna Loomaaed.

Veskimetsa asumi tänavad
Asumis on Ehitajate tee, Kõrgepinge tänav, Meistri tänav, Paldiski maantee, Tuuleveski tänav, Tuuliku tee, Veskilise tänav ja Veskimäe tänav.

Galerii

Viited

Haabersti linnaosa
Tallinna asumid
Merimetsa

Merimetsa on asum Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas. Asum paikneb Kopli lahe ääres ning piirneb Pelguranna, Pelgulinna, Lilleküla ja Mustjõe asumiga. Merimetsa asumi pindala on 1,34 km2.

1991. aastal moodustatud asum sai nime Merimetsa tee järgi, mille nimi on omakorda tõlge sealse kunagise suvemõisa saksakeelsest nimest Seewald. Algul Winckleri nime kandnud suvemõis rajati 19. sajandil.

Ajalugu 

Seewaldi suvemõisa hilisem omanik Marie Girard de Soucaton kinkis mõisa Eestimaa Vaimuhaigete Hoolekande seltsile. Selts rajas sinna vaimuhaigla, mille esimesed ravikorpused ja katlamaja-elektrijaam valmisid 1903. aastal. 1910. aastaks oli valminud juba 4 ravikorpust (kaks naistele, kaks meestele) ning 1913. aastal lisandus arsti elamu. Seevaldi vaimuhaigla juurde kuulus rannani ulatuv metsapark.

1930. aastatel rajati Pelgulinna Ranna Heakorrastamise ja Kaunistamise Seltsi eestvedamisel Paldiski maanteelt randa viiv Merimetsa tee. Tol ajal korrastati nii rand kui ka metsapark, ehitati 2-korruseline restoran, tantsutare jm.

1939. aastal määrati Merimetsas asuva ranna ametlikuks nimeks Pelgurand. Kuna Stroomi ranna nimetus on rahva seas aga laialt käibel, võeti see 2012. aastal kasutusele ranna ametliku rööpnimena. Stroomi nimi tuleneb B. F. Strohmi rajatud kõrtsist, mis asus randa viiva sihitee lähedal. Selle sihitee algus kannab praegu Merelahe tee nime ning algul kutsuti Stroomi rannaks ainult seda rannaosa, kuhu sai sihiteega ligi.

1945. aastast alates rajas Nõukogude sõjavägi Kopli kaubajaama ja Astangut ühendava raudtee, mis kulges läbi Merimetsa. Tänaseks on see raudtee likvideeritud.

Paldiski maanteel avati 1961. aastal lastehaigla, mis sai 1963. aastal nime Tallinna Merimetsa Haigla. 1992. aastast alates hospitaliseeritakse seal nii lapsi kui ka täiskasvanuid. 1978. aastal sai valmis Meremeeste haigla, mis asub samuti Paldiski maanteel. 2001. aastast on mõlemad haiglad osa Lääne-Tallinna Keskhaiglast.

Elanikkond 
Merimetsa asumis elab väga vähe elanikke. 2011. aastal oli sinna registreeritud 13 elanikku, 2012. aastal 5 elanikku. Asumis elas 4 elanikku aastatel 2013–2017.

Loodus 
Suure osa asumi territooriumist moodustab Merimets, milles asub Stroomi metsapargi terviserada. Pelgurand (Stroomi rand) jääb osaliselt asumi piiresse.

Olulisemad objektid 
Merimetsas asuvad SA Põhja-Tallinna Regionaalhaigla Psühhiaatriakliinik (endine Seevaldi vaimuhaigla), AS Lääne-Tallinna Keskhaigla Meremeeste Polikliinik, Lääne-Tallinna Keskhaigla Nakkuskliinik, AS Lääne-Tallinna Keskhaigla Nakkuskliiniku Polikliinik ning Merimetsa Tugikeskus.

Merimetsa asumi tänavad 
Merimetsas asuvad Lahepea tänav, Merelahe tee, Merimetsa tee ja Pelguranna tänav.

Galerii

Viited

Välislingid

Merimetsa tugikeskus
Merimetsa metsas on avatud suusarada 
Merimetsa Selver

Põhja-Tallinna asumid
Iru (Tallinn)

Iru on asum Tallinnas Pirita linnaosas. Asum piirneb Priisle, Kose, Kloostrimetsa ja Laiaküla asumi ning Viimsi vallaga. Iru asumi pindala on 0,43 km2.

Iru asum on saanud nime ajaloolise Hirve küla ja jõe nimest.

Asum asub tervikuna Pirita jõeoru maastikukaitsealal. Siia kuulub grupp eramuid ja väike osa Tallinna Botaanikaaia territooriumist. Asumisse uusi elamupiirkondi kavandatud ei ole.

Ajalugu 
I aastatuhande teisel poolel asus praeguse Priisle asumi territooriumil Iru linnus, mis oli omal ajal oluline piirkondlik keskus. Iru linnus hävis arvatavasti 11. sajandi esimesel poolel ning uueks keskuseks sai Toompea linnus. Iru linnuse järgi on pandud Iru küla ja Priisle asumi piirile jääva Linnuse tee nimi.

Kõige vanemad kirjalikud andmed Iru küla kohta pärinevad 1241. aastast, mil küla mainiti Taani hindamisraamatus. Tol ajal kandis asum Hirve küla nime ning kuulus Schermbeckedele. Iru külal oli oluline mõju piirkonna arengule, sest küla kogukonnamaa ulatus kaugele – arvatavasti kuulus selle alla osa tänapäevasest Lasnamäest ning Laiaküla ja Lepiku asumi maadest. Iru küla kogukonna õigused küündisid veelgi kaugemale, ulatudes Aegna saareni välja.

Rüütel Schermbecke kinkis Iru küla 1359. aastal Püha Vaimu seegile. Küla liideti 1733. aastal Nehatu linnamõisaga. Sada aastat hiljem, 1834. aastal kuulus küla Väo mõisa valdusse.

1868. aastal rajati Nehatu vallakool, mis hiljem kandis Iru algkooli nime. Pirita jõest ida pool avati 1919. aastal algkool vanematele õpilastele. Koolid liideti 1932. aastal ja asusid tegutsema täiesti uues majas. 1941. aastal hävisid nii uus koolimaja kui ka Iru rahvamaja.

Iru oli algul osa Nehatu vallast, kuid kuulus alates 1939. aastast Iru valla koosseisu. Aastatel 1945-1946 liideti Tallinnaga Iru-Lepiku küla ja Iru vanadekodu maa-ala, 1970. aastatel ühendati linnaga ka Iru küla.

Rahvastik

Iru asum on nii pindalalt kui ka rahvaarvult Pirita linnaosa kõige väiksem asum.

Iru asumi tänavad
Iru asumis asuvad Irusilla tänav, Kiviaia tee, Miku tee Narva maantee ja Pärnamäe tee.

Vaata ka 
 Iru linnamägi
 Iru ämm

Viited

Tallinna asumid
Pirita linnaosa
Laiaküla (Tallinn)

Laiaküla on asum Tallinnas Pirita linnaosas. Asum piirneb Iru, Kloostrimetsa ja Lepiku asumi ning Viimsi vallaga. Laiaküla asumi pindala on 1,59 km².

Laiaküla nimi tuleneb selle küla varasemast hajusast asustusest. Tänapäevase asumi piirid ei kattu ajaloolise küla piiridega: osa endise küla  maadest kuulub praeguse Kloostrimetsa asumi ning Viimsi valla Laiaküla küla koosseiu.

Ajalugu 
Laiaküla tekkis siis, kui kõrval asuvast Lepiku külast hakati andma välja uusi maatükke. Kui 1920. aastal oli Laiakülas kolm majapidamist, siis 1930. aastate lõpus oli seal kokku kaheksa talu. Neist taludest oli kõige kuulsam Kloostrimetsa talu, mis kuulus Konstantin Pätsile (asus praeguses Botaanikaaias Kloostrimetsa asumis).

Laiaküla piirkond sai tugevalt kannatada II maailmasõja ajal.

Pärast asumite piiride määramist 1991. aastal jäi Laiaküla koosseisu suur osa Pärnamäe kalmistust. 1920ndate teisel poolel rajati Iru vanadekodu juurde kalmistu, millele ehitati 1930ndatel juurde kabel. Samal ajal loodi Iru ja Muuga elanikele väike kalmistu. Need kalmistud ühendati 1962. aastal, kui Pärnamäe tee ja linnapiiri vahele hakati rajama suuremat kalmistut. 1985. aastal ehitati kalmistule juurde leinatalituse hoone ning 1993. aastal rajati sinna Eesti esimene krematoorium. Praegu on Pärnamäe kalmistu näol tegemist Eesti suurima kalmistuga.

Rahvastik 

Laiaküla asumi elanikkond on võrdlemisi noor: 2016. aastal moodustasid kuni 17-aastased asumi elanikkonnast 23–31% ja üle 68-aastased 3–9%.

Loodus 
Laiaküla jääb osaliselt Pirita jõeoru maastikukaitsealale. Valdav osa territooriumist on kaetud elujõus puurühmade või metsaaladega.

Laiaküla asumi tänavad 
Mitmed asumi tänavad on nimetatud liiviku- ja ravimtaimede järgi, näiteks Kassikäpa tee, Naistepuna tee, Piipheina tee, Põdrakanepi tee, Pärnaõie tee jm. Asumisse kuuluvad veel Kiviaia tee, Kloostrimetsa tee, Laiaküla tee, Miku tee, Muuga tee, Pruuali tee, Pärnamäe tee ja Ristaia tee.

Viited

Tallinna asumid
Pirita linnaosa
Katleri

Katleri on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Maarjamäe, Kose, Kuristiku, Tondiraba ja Loopealse asumiga. Katleri asumi pindala on 0,38 km2.

Katleri asum on nime saanud läheduses asunud Katleri suvemõisa järgi. Nõukogude ajal oli praeguse Katleri asumi nimeks Lasnamäe VIII mikrorajoon.

Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 12–17%, 68-aastased või vanemad aga 10–19%.

Katleri asumi tänavad
Katleri asumis asuvad Katleri tänav, Martsa tänav, Mustakivi tee, Narva maantee, Paasiku tänav, Rahu tee ja Tondiraba tänav.

Haridus, kultuur ja sport 
Katleri asumis asub Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium ja Tondiraba tennisekeskus.

Galerii

Ajalugu 
Katleri suvemõisa rajas 19. sajandi algul Tallinna ülemkämmerei Carl Koch. Sajandi teisel poolel oli mõisa ametlik nimi Karlova (Carlowa) mõis, kuid Tondi raba läheduse tõttu kutsus rahvas seda Tondi mõisaks. Tondi nimi tuli kasutusele 17. sajandil ning pärineb arvatavasti Tallinna bürgermeistri Jobst Dunte nimest. Mõisast lõuna poole jäi Tondi raba ning itta Tondi kõrts. 1870. aastatel omandas Karlova mõisa varem lihunikuna tegutsenud August Kattler (1840-1915).

Katleri ühekorruselist mõisahoonet ümbritses väike allee ja metallist piirdega iluaed. Suvemõisa ümbrust kasutati 19. sajandi lõpul sõjaväelaste laskeharjutuste kohana. 1927. aastal tabas mõisahoonet suur tulekahju. II maailmasõja järel kasutasid suvemõisa rajatisi nõukogude armee sõdurid., hiljem rajati selle lähedusse Lasnamäe sõjaväelennuväli. 

8. Lasnamäe mikrorajooni hakati ehitama 5- ja 9-korruselisi korterelamuid peamiselt 1990. aastate alguses., ehitusaeg aastatel 1989–1991.

Viited

Tallinna asumid
Lasnamäe linnaosa
Kurepõllu

Kurepõllu on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Paevälja, Laagna, Pae, Sikupilli, Uuslinna ja Kadrioru asumiga. Kurepõllu asumi pindala on 0,68 km².

Kurepõllu asum on saanud nime Kure ja Põllu tänava järgi, mis on asumi kunagised tänavad. Kure tänav kustutati tänavate nimekirjast 1958. aastal, Põllu tänav nimetati ümber Lasnamäe põiguks ning kaotati lõplikult 1984. aastal. Nõukogude ajal tunti asumit Lasnamäe XI mikrorajoonina, samuti kutsuti seda Turba mikrorajooniks.

Ajalugu 
Asumi üheks vanemaks tänavaks on Võidujooksu tänav, mis on saanud nime ratsaspordivõistluste järgi, mis toimusid 18. märtsil 1884 tänava läheduses asunud hipodroomil. Võidujooksu tänavat mainiti esmakordselt 1900. aastal. Kurepõllu asumit läbiva Hundikuristiku oja lähedal asus Oskar Ottase kohvimaja Kaljuvald. Vanad fotod on näidanud, et piirkonna asustus oli omal ajal üsna hõre, asumi eripäraks oli paekivist aedade rohkus.

1980ndatel hakati Kurepõllu asumit hoonestama 9-korruseliste suurpaneelmajadega. 2004. aastal ehitati Valge tänava äärde uusi kortermaju.

Elanikkond 

2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68-aastased aga 10–19%. Eestlasi oli 18–49%.

Loodus 
Asumist voolab läbi Hundikuristiku oja.

Kurepõllu asumi tänavad 
Asumis on Kurepõllu tänav, Laagna tee, Liikuri tänav, Narva maantee, J. Smuuli tee, Turba tänav ja Võidujooksu tänav.

Viited

Tallinna asumid
Lasnamäe linnaosa
Laagna (Tallinn)

Laagna on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Loopealse, Tondiraba, Sõjamäe, Pae, Kurepõllu ja Paevälja asumiga. Laagna asumi pindala on 1,36 km2.

Praegune Laagna asum on moodustatud Lasnamäe kahest endisest mikrorajoonist, täpsemalt II ja III mikrorajoonist. 1979. aastal nimetati III mikrorajoon mõneks ajaks ümber Kangelaste mikrorajooniks, kuid see otsus sai peagi tühistatud, sest mikrorajoonidele nime panemine oli vastuolus Nõukogude Liidu seadustega. Tänapäevane nimi Laagna on kasutusel alates 1991. aastast ning pärineb eeposest "Kalevipoeg", kus see nimi tähistas Lasnamäed.

Laagna asumi asustus on tihe, selles piirkonnas on palju kortermaju.

Ajalugu 
"Kalevipoja" ja mütoloogiaga laiemalt seotud tänavanimed võeti kasutusele 1990. aastate keskel, et asendada nõukoguliku ideoloogiaga seotud tänavanimesid. Eesti kultuuritegelastega seotud tänavanimed võeti kasutusele aastatel 1979–1980, seda osalt loomeliitude ärgitusel.

1980. aastal rajati asumisse Tallinna 13. Keskkool, mis tänapäeval kannab Tallinna Laagna Gümnaasiumi nime. Alates 1994. aastast asub Laagnal Lindakivi kultuurikeskus, enne seda tegutses samas majas samanimeline kino. Laagna raamatukogu tegutseb praeguses asukohas alates 1998. aastast, asutuse eelkäija loodi juba 1926. aastal. Laagna asumi territooriumile rajati 2003. aastal spordihoone.

Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 12–17%, üle 68-aastased aga 10–19%. Eestlasi oli asumi elanikkonnas 18–49%.

Olulisemad objektid 
Laagna asumis asuvad Põhja Prefektuuri Ida-Harju politseijaoskond, Lasnamäe Kergejõustikuhall ja Lasnamäe Sportmängude maja.

Haridus ja kultuur 
Laagna asumis asuvateks haridusasutusteks on Lasnamäe Vene Gümnaasium, Tallinna Laagna Gümnaasium ja Tallinna Laagna Lasteaed-Põhikool. Asumis paiknevad Laagna raamatukogu ja Paepealse raamatukogu, samuti Lindakivi kultuurikeskus.

Laagna asumi tänavad
Mitmed asumi tänavanimed on seotud "Kalevipoja" või mütoloogiaga laiemalt, näiteks Anni tänav, Arbu tänav, Vikerlase tänav ja Virbi tänav. Samuti esineb mitmeid Eesti kultuuritegelastega seotud tänavanimesid, näiteks Miina Härma tänav. Asumis asuvad lisaks veel Kahu tänav, Kalevipoja tänav, Kalevipoja põik, Jaan Koorti tänav, Laagna tee, Liikuri tänav, Loitsu tänav, Lummu tänav, Pikri tänav, Paul Pinna tänav, Punane tänav, Juhan Smuuli tee, Varraku tänav, Vilisuu tänav ja Võru tänav.

Vaata ka
Laagna raamatukogu

Galerii

Viited

Tallinna asumid
Lasnamäe linnaosa
Pae (Tallinn)

Pae on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Kurepõllu, Ülemiste, Laagna ja Sikupilli asumiga. Pae asumi pindala on 0,58 km².

Pae asum on saanud nime Pae tänava järgi, mille nimi viitab Lasnamäe paemurdudele. Nõukogude ajal tunti asumit Lasnamäe I mikrorajoonina.

Ajalugu 
1. Lasnamäe mikrorajooni, praeguse Pae asumi detailplaneering valmis 1973. aastal, ehitustöid alustati 1977. aastal. Ehitamine kulges mööda Laagna teed ning esimesed majad said valmis 1978. aastal. Tüüpprojekti 111-121 paneelelamute elamukompleksid kujundati kinnise või poolkinnise paigutusega, sest piirkond oli lage ja tuultele avatud. Piirkonna haljastamiseks toodi juurde täitepinnast.

1974. aastal rajati asumisse Tallinna 11. Keskkool, mis sai hiljem kandma nime Tallinna Paekaare Gümnaasium. 1979. aastal loodi asumi territooriumile Ivan Fedjuninski nimeline Tallinna 12. Keskkool (tänapäevane Lasnamäe Gümnaasium). Praeguseks on Tallinna Paekaare Gümnaasium suletud, sest kooli hoone oli renoveerimata ning õppekeskkond ei vastanud riiklikele nõuetele, samuti oli õpilaste arv vähenenud tunduvalt. Asumi kaks kooli liideti 2015. aastal ning ainult Lasnamäe Gümnaasium jätkas tegevust.

Elanikkond 

2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 12–17%, üle 68-aastased aga 10–19%. Eestlasi oli elanikkonnast 18–49%.

Olulisemad objektid 
Pae asumis asuvad Lasnamäe Gümnaasium ja Pae turg.

Pae asumi tänavad 
Asumis asuv Punane tänav on nimetatud tänavast lõunasse jääva Lõunatuletorni ehk Punase majaka järgi, mis oli algselt punast värvi. Asumis on veel Pae tänav, Paekaare tänav, Võidujooksu tänav ja Juhan Smuuli tee.

Galerii

Viited

Tallinna asumid
Lasnamäe linnaosa
Sikupilli

Sikupilli on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Kadrioru, Uuslinna, Kurepõllu, Pae, Ülemiste, Juhkentali ja Torupilli asumiga. Sikupilli asumi pindala on 1,35 km².

Kohaliku pärimuse järgi on Sikupilli asum saanud nime selle järgi, et enne suurema asustuse rajamist elasid selles kandis vaesemad inimesed, kes karjatasid kitsi.

Ajalugu 
Asumi vanim hoone on 1830. aastal ehitatud sõjaväehaigla, mis rajati Tartu mnt 85 krundile. Hiljem on maja kasutatud eri otstarbel – seal on olnud Lasnamäe Vangla naistevangla, tapivangla (sealt saadeti inimesi edasi teistesse vanglatesse), spordihoone ja Vanglate Amet.

Sikupilli asum rajati 20. sajandi algul ning esialgu kolisid sinna elama vaesemad pered, sest maa oli selles piirkonnas kolm korda odavam kui mujal. Kuna selle piirkonna mullakiht oli väga õhuke, toodi Sikupilli aedade jaoks mulda mujalt juurde. Suure osa algsetest elanikest moodustasid Dvigateli töötajad. 1930ndatel oli Sikupilli asumis 210 elumaja, millest 75% olid ühekorruselised. Ainuke kolmekorruseline maja oli Lasnamäe algkool, mida peeti tol ajal Tallinna kõige ilusamaks kooliks.

20. sajandi alguse miljööd on jäänud esindama kolmest lähestikku paiknevast puitelamust – Paekivi 2, Kivimurru 30/Paekivi 3 ja Paekivi 9 – moodustuv kinnismälestiste nn Lenderi tüüpi majade ansambel.. 

Enne II maailmasõda oli Sikupilli piirkond tööstuslikult väga aktiivne, seal asusid J. Buschi vooditööstus, ASi Vennad Tofer puuvilla ketramise ja kudumise vabrik (Raevalla tänav 7), Simsivart ja Ko lubjaahi, ASi Vennad Kimberg traadi- ja naelavabrik jm. Sõja ajal sai Sikupilli asum tugevasti kannatada ning pärast sõda asus seal saksa sõjaväelaste vangilaager.

1950ndate lõpul hakati asumi vanade madalate puitmajade asemele ehitama nn hruštšovkasid.

Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 12–17%, üle 68-aastasi oli 10–19%. Eestlasi oli 18–49%.

Olulisemad objektid ja loodus 
Sikupilli asumi territooriumile jääb Pae järv, mille ümber kulgeb 1,9 km pikkune kergliiklustee. Järve lähedal asub Pae park, mis koosneb kolmest osast: Mäepark, Perepark ja Ööbikupark. Sikupillis asub Sikupilli kaubanduskeskus ja Lasnamäe Spordikompleks.

Haridus ja kultuur 
Sikupilli asumis asuvad Kadrioru Saksa Gümnaasiumi algklasside maja (endine Tallinna Sikupilli Keskkool), Tallinna Pae Gümnaasium ja Tallinna Teeninduskool. Asumis tegutses Tallinna Ärijuhtimise Kolledž, kuid see kool suleti 2011. aastal.

Sikupilli asumi tänavad
Majaka tänav on saanud nime lähedal asuva tuletorni järgi. Katusepapi tänav nimetati 1898. aastal asutatud katusepapivabriku järgi. Asumis on veel Asunduse tänav, Killustiku tänav, Kivimurru tänav, Lasnamäe tänav, Pae tänav, Paekivi tänav, Paepargi tänav, Pallasti tänav, Sikupilli tänav, Tuha tänav ja Tuulemäe tänav.

Galerii

Viited

Välislingid
Jaak Juske, Sikupilli - Lasnamäe vanalinn
Jaak Juske, Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas: Sikupilli, Lasnamäe vanalinna lugu, forte.ee, 20. november 2016
Ester Vaitmaa, Stalinistlik maja, forte.ee, 18. november 2016

Tallinna asumid
Lasnamäe linnaosa
Sõjamäe

Sõjamäe on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Ülemiste, Laagna, Tondiraba ja Väo asumi ning Rae vallaga. Sõjamäe asumi pindala on 7,47 km² ja sellega on see suuruselt teine asum Tallinnas Ülemistejärve asumi järel.

Sõjamäe asum on saanud nime Sõjamäe (Weimarshofi) suvemõisa järgi, mis ehitati 1817. aastal ning mille endine asukoht jääb praeguse Tallinna Lennujaama territooriumile. Suvemõisa rajajaks oli Tallinna linnalihunik Johann Weimar.

Asumit läbib Ruunaoja.

Ajalugu 
19. sajandi lõpus kuulus Sõjamäe suvemõisale valdav osa Lasnamäe linnapiiridesse jäänud alast. Samal perioodil jagati mõisale kuuluv maa rendikruntideks. 1928. aastal muudeti rendikruntide piire ning selle muudatusega tekkis mõisamaale 362 renditalu, millest enamikul oli vaid 1-3 hektarit maad. Pärast popsiseaduse vastuvõtmist 1926. aastal said kõik rentnikud omandada linnale kuulunud maid ning 1931. aastaks oli mõisa territoorium kahanenud 35 hektarini.

Sõjamäe kõrgendikust idas ja edelas asus Sõjamäe raba, mis on tänapäevaks peaaegu kadunud. Sellest rabast said alguse Ruunaoja ja Hundikuristiku oja. Sõjamäe raba aladele rajati esimesed tööstushooned 1960. aastatel. Üks suuremaid asumis tegutsenud tööstusi oli Eesti Tubakas.

1974. alustas asumis tööd Spetsiaalne Konstrueerimis- ja Tehnoloogiabüroo Desintegraator (hiljem teadustootmiskoondis Desintegraator). 1984. aastal rajati asumisse tootmiskoondise Polümeer tsehh. Tänapäeval asub piirkonnas palju hulgiladusid ja teenindusettevõtteid.

Elanikkond 

2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 12–17%, üle 68-aastased aga 10–19%.

Olulisemad objektid 
Sõjamäel asub Lasnamäe turg ja osa Tallinna Lennujaamast.

Sõjamäe asumi tänavad 
Asumis on mitmeid ehitusega seotud tänavanimesid, näiteks Armatuuri tänav, Betooni põik, Betooni tänav, Kriidi tänav jm. Asumis on lisaks veel Gaasi tänav, Asfaldi tänav, Kanali tee, Kesk-Sõjamäe tänav, Kuuli tänav, Nuia tänav, Paneeli tänav, Peterburi tee, Plasti tänav, Punane tänav, Rakise tänav, Ruunaoja tänav, Sarruse tänav, Silde tänav, Silluse tänav, Suur-Sõjamäe põik, Suur-Sõjamäe tänav, Sõstramäe tänav, Tala tänav, Tapri tänav, Vedru tänav, Vesse tänav, Vesse põik, Visase tänav ja Väike-Sõjamäe tänav.

Vaata ka
 Sõjamäe kõrgendik
 Sõjamäe raba
 Sõjamäe hiis
 Sõjamäe lahing
 Jüriöö park

Viited

Tallinna asumid
Lasnamäe linnaosa
Uuslinn

Uuslinn on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Kadrioru, Kurepõllu ja Sikupilli asumiga. Uuslinna asumi pindala on 0,22 km2.

Uuslinna asum on saanud nime Uuslinna mereväelinnaku järgi.

Ajalugu

1796. aastal hakati Kadrioru kohale Kadrimäele (Lasnamäe osa) rajama mereväelinnakut, mille järgi on ka asum nime saanud.

1806. aastal ehitati mereväelinnaku lähedusse tuletorn, mille kehand oli esialgu valget ja katus rohelist värvi.

1842. aastal rajati mereväelinnakusse Tallinna suurkaupmees B. N. Mayeri malmivalutehas, mis hiljem kolis ümber Lastekodu tänava ümbrusse.

1973. aastal rajati praegusse Uuslinna asumisse Linnakutsekool nr 21 uus kompleks.

Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 12–17% ja üle 68aastased 10–19%.

Uuslinna asumi tänavad
Uuslinna tänav nimetati kunagise mereväelinnaku järgi.
Valge tänav on saanud nime Valge tuletorni järgi, kuid praegune tänav ei asu enam ajaloolisel trassil ja on osa 2002. aastal ümbernimetatud Lasnamäe tänavast.
Muldvalge tänav
Raudsüdame tänav
Asumit läbib Laagna tee.
Asumisse suubuvad Pallasti ja August Weizenbergi tänav.
Asumis on ka Pallasti sild.

Viited

Tallinna asumid
Lasnamäe linnaosa
Ülemiste

Ülemiste on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Sikupilli, Pae, Sõjamäe, Mõigu, Ülemistejärve ja Juhkentali asumi ning Rae vallaga. Ülemiste asumi pindala on 3,4 km2.

Ülemiste asum on saanud nime Ülemiste järve ja raudtee järgi. Ülemiste nime on seostatud ka Tartu maanteel asunud mäega, mis on arvatavasti linna kõige vanem paemurdmiskoht.

Ajalugu 
Ülemistele ehitati 1835. aastal Lõunatuletorn, mida on selle algse värvuse tõttu kutsutud ka Punaseks majakaks. 19. sajandi lõpus ehitati vana tuletorni asemele uus, 40 meetri kõrgune must-valge torn.

Raudtee ehitamine 1870. aastal ja Dvigateli tehase rajamine 1898. aastal mõjutasid asumi arengut oluliselt. Kaks aastat pärast tehase rajamist töötas seal 3000 töölist, mis moodustas umbes poole Eesti metallitöölistest. Algselt toodeti Dvigatelis kauba- ja reisivaguneid, kuid hiljem valmistati seal ka sisepõlemismootoreid ja suurtükimürske. Pärast Teist maailmasõda hakkas Dvigatel tootma seadmeid NSV Liidu aatomi-, kosmose- ja keemiatööstusele ning seda tehti kuni 1991. aastani. 1980ndatel oli tehase palgal üle 7000 inimese. Tehasele kuulus suur rahvamaja ja spordihoone koos staadioniga. Dvigatel tegutseb ka tänapäeval, tootes eriotstarbelisi torusid, tööstusmasinate detaile jm.

2005. aastal hakati Dvigateli tehase endisele territooriumile ehitama Ülemiste City tehnoloogialinnakut. Mitmed tehase endised hooned rekonstrueeriti, lisaks ehitati uusi büroohooneid.

Jüriöö park asub endise Sõjamäe hiie kohal, mille taastamise algatajaks oli Karl Laane. 1960ndatel hakati sinna puid juurde istutama ning 1993. aastal kasvas pargis 27 puu- ja põõsaliiki. 1997. aastast on pargis Jüriöö ülestõusu meenutav mõõk, mõned aastad hiljem lisati mälestusmärgid Vabadussõjas võidelnutele ning kõikidele eestlastele II maailmasõjas. 1995. aastast on pargis pidulikult tähistatud jüripäeva.

Rahvastik

2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 12–17%, 68-aastased ja vanemad 10–19%. Eestlaste osakaal asumi elanikkonnas oli 18–49%.

Territoorium 
Ülemistel asuvad Tallinna Lennujaam, Ülemiste Keskus ja Idakeskus. Ülemiste asumi põhjaossa jääb Jüriöö park, lõunaosast jookseb läbi Ruunaoja.

Ülemiste asumi tänavad
Punane tänav on saanud nime Punase majaka järgi. Metallitöötlemisega seotud tänavanimed on inspireeritud Dvigateli tehasest, näiteks Keevise tänav, Lõõtsa tänav, Sepise tänav jm. Asumis on veel Kanali tee, Kantsi tänav, Kesk-Sõjamäe tänav, Kiive tänav, Lennujaama tee, Pae tänav, Peterburi tee, Sepapaja tänav, Suur-Paala tänav, Suur-Sõjamäe tänav, Tambeti tänav, Tartu maantee, Tuletorni tänav, Tõivu tänav, Tõrviku tänav, Vahuri tänav, Valukoja tänav, Väike-Paala tänav, Väike-Sõjamäe tänav, Ääsi tänav ja Ülemiste tee.

Haridus ja kultuur 
Ülemistel asuvad Tallinna Euroopa Kool, Mainori Kõrgkooli Tallinna Õppekeskus, Sotsiaal-Humanitaar Infokool ja Erakool Garant.

Galerii

Viited

Välislingid

Tallinna asumid
Lasnamäe linnaosa
Leaving You for Me

"Leaving You for Me" on Jana Kase singel, mis ilmus 30. oktoobril 2008 Eesti Ekspressi teise singlina. Autoriteks rootslased Tony Malm, Per Eklund, Fredrik Björk ja Martin Kesici. Produtsendid Alar Kotkas, Ilmar Laisaar ja Pearu Paulus.

Välislingid 
 EESTI EKSPRESSI TEINE SINGEL: Jana Kask "Leaving You For Me". Eesti Ekspress, 28. oktoober 2008
 Mari-Leen Albers. Jana Kase uus singel juba varem ilmunud. / Õhtuleht, 30. oktoober 2008 
 Mari-Leen Albers. Jana Kase uus singel juba varem ilmunud. / Õhtuleht, 01. november 2008 
 Laulusõnad: Jana Kask > Leaving you for me. Sasslantis

2008. aasta singlid
Joosep Pruun

Joosep Pruun VR I/3 (29. oktoober 1893 – 1. oktoober 1979 Borås) oli Vabadussõja veteran, Eesti mereväe veteran (kaptenleitnant) ja minitraalerite divisjoni ülem.

Ta oli Boråsi Eesti Skaudisõprade Seltsi esimees, alates 1971. aastast auesimees.

Viited 

Eesti sõjaväelased
Vabadussõja veteranid
Vabadusristi I liigi 3. järgu kavalerid
Eestlased Rootsis
Sündinud 1893
Surnud 1979
Jaagup Leeman

Jaagup Leeman VR II/3 (4. aprill 1893 – 9. aprill 1986 Toronto) oli Eesti sõjaväelane (major), Vabadussõja veteran.

Autasud 
Vabadusristi II liik 3. järk - otsus 15.09.1920

Viited 

Eesti ratsaväeosade koosseis
Vabadussõja veteranid
Vabadusristi II liigi 3. järgu kavalerid
Korporatsioon Vironia liikmed
Sündinud 1893
Surnud 1986
Oskar Puusepp

Oskar Puusepp (29. august 1898 Vana-Antsla Võrumaa – 22. juuli 1980 Portland, Oregon, USA) ka 29. august oli Eesti sõjaväelane (kapten), Vabadussõja veteran ja eesti vaimulik.

Oskar Puusepp võttis kooliõpilasena osa Vabadussõjast. Lõpetas aastal 1921 Sõjakooli. Oli alates 1922 Narvas 1. Jalaväe rügemendis kompaniiülemaks. 

Teises maailmasõjas, aastatel 1941–1945 oli ta idarindel Pataljon Narva IV kompanii- ja pataljoniülemana. 

Pärast sõda oli Belgias sõjavangilaagris. Sõjavangilaagris küpses tal otsus õppida usuteadust ja pühendada oma elu pastori ülesannete täitmisele. Aastal 1952 lõpetas ta Hamburgi Ülikooli usuteaduskonna. Juba üliõpilasena rakendas ta end usulisele tööle, olles Balti Kristlike Üliõpilaste Liidu esimees. Prooviaastal oli ta 1949–1952 Hamburgi ja Oldenburgi piirkondades. Oskar Puusepp ordineeriti piiskop Johan Kõppu poolt 3. augustil 1952 Hamburgi Risti kirikus õpetajaametisse.

Oli seejärel 1952–1959 Niedersachseni ja Põhja-Saksamaa eestlaste õpetajaks. Aastal 1959 saabus USA-sse, olles alguses Chicago praostkonna vikaarõpetaja. 1960–1976 oli ta Portlandi koguduse õpetaja ja 1960–1974 ka Seattle koguduse pastor. Emerituuri jäi ta 1. jaanuarist 1977.

Viited 

Eesti luterlike koguduste vaimulikud
1. Jalaväerügemendi koosseis
Vabadussõja veteranid
Eesti sõjaväelased Saksa sõjaväes Teises maailmasõjas
Eestlased Saksamaal
Eestlased Ameerika Ühendriikides
Sündinud 1898
Surnud 1980
Paul Lanno

Paul-Siegfrid Lanno (kuni 1936. aastani Paul Siegfrid Grüner; 27. mai 1896 – 2. jaanuar 1981 Perth, Austraalia) oli Eesti sõjaväelane (major).

Lanno oli Esimese maailmasõja, Vabadussõja ja Teise maailmasõja veteran.

Alates 1934. aastast oli ta Sõjavägede Staabi adjutant ja fotograaf.

1940. aastal oli ta Eesti postitsensuuri ülem.

Autasud 
Kotkaristi V klassi teenetemärk - otsus 20.02.1939, kätte antud 22.02.1939

Viited

Teosed 
Soomusronglane. 2. soomusrongide rügemendi Ohvitseride Kogu, Valk, 1926.
artiklid ajakirjas Sõdur.

Kirjandus 
Elmar Ojaste. Paul Lanno. Eesti Filatelist, nr. 27, 1981, lk. 5.

6. Üksiku Jalaväepataljoni koosseis
7. Jalaväerügemendi koosseis
Eesti soomusronglased
Sõjavägede Staabi koosseis
Eesti tsensorid
Vabadussõja veteranid
Kotkaristi V klassi teenetemärgi kavalerid
Eesti fotograafid
Eesti filatelistid
Eestistatud nimega inimesed
Eestlased Austraalias
Sündinud 1896
Surnud 1981
Hialeah

Hialeah on linn Ameerika Ühendriikides Florida osariigis Miami-Dade'i maakonnas. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 223,109. See on teine suurim linn Miami linnastus ja Florida osariigis suuruselt kuues.

Hialeah on suurima ladinameeriklaste osakaaluga linn USA-s (peale Puerto Rico) – ladinameeriklased moodustasid 2022. aasta seisuga elanikkonnast 95,7%. Umbes 75% elanikest on Kuuba päritolu.

Viited

Välislingid 
Hialeah' koduleht

Florida linnad
Rohevint

Rohevint (Chloris chloris) on linnuliik vintlaste sugukonnast ohakalinnu perekonnast.

Ta kuulub samasse perekonda ohakalinnu ja siisikesega.

Levila 
Rohevint on levinud Euroopas, Loode-Aafrikas, Väike-Aasias, Põhja-Iraanis ja Kesk-Aasias.

Eestis on rohevint üldlevinud ja harilik lind. Tema pesitsusaegset arvukust siin on hinnatud 50 000–80 000 paarile ning talvist arvukust 100 000–300 000 isendile.

Levila põhjaosas on ta rändlind, lõunaosas paigalind. Eestis kohatakse rohevinti talvelgi, harilikult salgati.

Välimus 
Rohevint on umbes varblasesuurune ja kaalub 20–28 grammi. 

Teistest sama suurtest vintlastest on rohevinti lihtne eristada koguka ja korrapäraselt koonilise noka, ereda kollakasrohelise kõhualuse ja oliivrohelise üldvärvuse järgi . Emaslind on tuhmim ja hallikam. Mõlemal sugupoolel on tiiva külgserval ja äärmistel sabasulgedel laialt kollast värvi. Noorlinnu alapoolel ja seljal on tumedad triibud.

Isaslinnu territooriumihüüd on vali "šrrüüi", seda kannab ta ette mõnel kõrgemal kohal istudes. Laul on sidistav-kuristav, rohevint laulab puu otsas või lennul. Iseloomulik on lihtsa lühikese laulu lõpuosa, mis meenutab tasast kuristamist. Intensiivseim lauluperiood on märtsis–aprillis.

Elupaik 
Rohevindi elupaikadeks on pargid, suured aiad, kalmistud, kuusehekid, metsaservad, hõredad metsatukad, puisniidud, kadastikud. Sageli jagab ta elupaiku kanepilinnuga.

Pesitsemine 

Rohevint saabub pesapaikadesse märtsis – aprilli alguses. Pärast seda moodustuvad paarid. Sel ajal on näha isaste mängulendu. Mängiv isane laskub puulatva, laulab valjusti, lendab aeg-ajalt üles liugleb veidi aega laialiaetud saba ja tiibadega ning laskub siis endisele kohale või selle lähedale.

Pesa ehitab emaslind. Pesa asub madalal, puu otsas, oksaharude vahel.

Pesa paikneb tihedas puuvõras, tavaliselt kuusel. Väljast koosneb pesa kuivadest kõrtest ja raagudest, samblast ja samblikust, sisevooderdises leidub karvu, villa jms. Välisilmelt sarnaneb see metsvindi pesaga.

Kurnas on 4–7 muna, mis on sinakad kuni valkjad, väikeste hele- ja tumepruunide tähnide ning laikudega. Emaslind haub 12–14 päeva. Pojad kooruvad paljaste ja pimedatena, aga kasvavad kiiresti ja lendavad 13–14 päeva vanuselt pesast välja. Mõlemad vanemad toidavad poegi putukatega ja pugus pehmendatud seemnetega.

Nädal pärast pesast lahkumist hakkavad pojad iseseisvalt elama, vanemad aga rajavad teise kurna. Pesakonnad ühinevad salkadesse ja liiguvad koos ringi. Septembris algab sügisränne.

Toitumine
Rohevint on segatoiduline. Ta sööb suvel peamiselt mardikaid, sipelgaid ja teisi putukaid, suve lõpus ja sügisel marju ja mitmesuguseid seemneid. Poegi toidetakse nii putukate kui seemnetega, mis on eelnevalt vanalinnu pugus pehmeks leotatud. Talvel ja kevadel toitub peale seemnete ka pungadest. Külastab meelsasti toidulaudu.

Viited

Välislingid
 

 Viio Aitsam. Rohevintidel Sõrves silm peal, Maaleht, 3. detsember 2009

Vintlased
Aldur Kaljo

Aldur Kaljo (3. november 1931 Tallinn – 27. detsember 1994 Point Piper, Sydney) oli eesti päritolu Austraalia väiketööstur ja Eesti diplomaat.   

Ta oli 23. novembrist 1992 (t.a. 19. oktoobrist 1993) kuni 27. detsembrini 1994 Eesti aupeakonsul Austraalias.

Kaljo saatis Austraalia välisministrit, senaator Gareth Evans`it, 1994. aasta suvise visiidi ajal Eestisse, võõrustas sama aasta 4.–10. detsembril toimunud Riigikogu ametliku delegatsiooni, eesotsas Riigikogu esimehe Ülo Nugise, Riigikogu liikmete Valve Kirsipuu, Mart Nutti, Eino Tamme, välisministeeriumist Peeter Milleri visiiti Austraalias, ning osales Austraalia Eesti Sõjaveteranide Liidu 25.aastapäeval.

Ta oli Austraalia meister bridžis ja kuulus 1991. aastal Austraalia võistkonda  maailmameistrivõistlustel Jaapanis Yokohamas. 

Tema surma järel sai uueks aupeakonsuliks varasem peakonsulaadi kultuuriatašee Malle Tohver. 

Tema isa Hans Kaljo oli Austraalias eestlaskonna tegevuse toetaja ja ema Erika Kaljo (sündinud Kramann) sõjaliste teenete eest kontradmiral Johan Pitkale ja hiljem Jüri Jaaksonile kuulunud Lohu mõisasüdamest moodustatud kinnistu omanik.

Viited

Välislingid
TLÜAR väliseesti isikud: Kaljo, Aldur
AAP Industries — Aldur Kaljo poolt asutatud ettevõte Austraalias

Eesti diplomaadid
Eesti aukonsulid
Austraalia ettevõtjad
Austraalia sportlased
Eestlased Austraalias
Sündinud 1931
Surnud 1994