joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Andreas Isaksson

Andreas Isaksson (sündinud 3. oktoobril 1981 Smygehamnis) on endine Rootsi jalgpallur, väravavaht.

Isaksson kasvas üles Lõuna-Rootsis Trelleborgi lähistel asuvas Smygehamnis.

Ta on kümnel korral valitud Rootsi aasta väravavahiks.

Karjäär

Isaksson alustas oma jalgpallurikarjääri Östra Torp GIF-is, kuid liitus 12-aastaselt Trelleborg FF-iga. Östra Torpis oli ta olnud väljakumängija, kui Trelleborgi siirdudes katsetas ta esimest korda väravavahi positsiooni, kus teda esialgu ei peetud kuigi andekaks. 15. eluaastaks oli Isakssonist saanud aga juba talendikas väravavaht ning ta kutsuti ka Rootsi omaealiste koondisse. Trelleborgi esindusmeeskonnas sai Isaksson võimaluse 1999. aastal, kui klubi kaks põhiväravavahti olid vigastatud.

Pärast vaid kahte kuud Rootsi kõrgliigas Allsvenskanis mängimist ostis Isakssoni Itaalia suurklubi Juventus FC. Torino klubi esindusmeeskonnas rootslane siiski oma klubis oldud aja jooksul ei mänginud. Isakssoni enda sõnul jõudis ta tippklubisse liiga kiiresti ega suutnud noorena kohaneda eluga välismaal. 

2001. aastal pöördus ta tagasi Allsvenskanisse, sõlmides lepingu Stockholmi klubiga Djurgårdens IF. Klubis sai Isakssonist kohe esiväravavaht ning 2002. ja 2003. aastal tuli ta meeskonnaga Rootsi meistriks. Debüüdi Rootsi koondises tegi Isaksson 2002. aastal kohtumises Šveitsiga. 

Isaksson oli 2004. aasta Euroopa meistrivõistlustel Rootsi koondise esiväravavaht ning seal tehtud edukate esinemiste järel ostis väravavahi Prantsuse kõrgliigaklubi Stade Rennais FC. 

2006. aasta suvel siirdus Isaksson Inglise kõrgliigameeskonda Manchester City FC-sse, kuid oma debüüdi klubis tegi vigastuse tõttu alles detsembris. 2007/2008. aasta hooajast suurema osa veetis Isaksson Manchester City teise väravavahina pingil, sest klubi tollane treener Sven Göran Eriksson eelistas esiväravavahi kohal Joe Harti. Kokku osales Isaksson sel hooajal vaid viies liigamängus.

2008. aasta Euroopa meistrivõistlusel kaitses Isaksson Rootsi koondise väravat kõigis kolmes alagrupimängus. Vahetult pärast finaalturniiri lõppu 2. juulil 2008 sõlmis Isaksson lepingu Hollandi kõrgliiga meeskonna PSV Eindhoveniga. 

Ta lõpetas koondisekarjääri pärast 2016. aasta Euroopa meistrivõistlusi.

Isiklikku

Andreas Isaksson on 199 cm pikk. Ta on abielus Mariellega ja neil on poeg Filip.

Saavutused

 Rootsi meister 2002 ja 2003 (Djurgårdens IF)
 Rootsi karika võitja 2002 ja 2018 (Djurgårdens IF)
 Hollandi karikavõitja 2008 (PSV)

Rootsi jalgpallurid
Torino Juventuse mängijad
Stade Rennais FC jalgpallurid
Manchester City mängijad
PSV Eindhoveni mängijad‎
Ligue 1 mängijad
Premier League'i mängijad
Sündinud 1981
Manchester City FC

Manchester City Football Club on Inglismaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Manchesteris. Klubi asutati 1880. aastal St. Marks (West Gorton) nime all, 1887. aastal nimetati see ümber Ardwick A.F.C.-ks. Aastast 1894 on klubi nimetus Manchester City FC.

Klubi esimene edukaim periood oli 1960. aastate lõpus ja 1970. aastate alguses, kui tuldi Inglismaa 1. divisjoni meistriks ning võideti FA Cupi, League Cupi ja UEFA karikavõitjate karikas.

Suuremat edu on uuesti saavutatud 2010. aastatel, mil on neli korda võidetud Premier League ja League Cup ning kaks korda FA Cup. Hooajal 2018–2019 võitis Manchester City meeskond esimesena ühel hooajal Inglismaal nii Inglismaa kõrgliiga, karikavõistlused kui ka liigakarika.

Ajalugu

Staadion

City of Manchester Stadium

Manchester City praegune kodustaadion kannab nime City of Manchester Stadium (tuntud ka kui Etihad Stadium). See mahutab 55 097 pealtvaatajat. Klubi kasutab oma praegust staadioni alates 2002–03 Premier League'i hooajast.

Mängijad

Praegune meeskond
Seisuga 9. august 2021

Saavutused

Inglismaa 

Liigad
 1. divisjon/Premier League
 Võidud (6): 1936–37, 1967–68, 2011–12, 2013–14, 2017–18, 2018–19
 2. liiga/Championship
 Võidud (7): 1898–99, 1902–03, 1909–10, 1927–28, 1946–47, 1965–66, 2001–02
 3. divisjoni play-offid
 Võidud (1): 1998–99

Karikad
 FA Cup
 Võidud (6): 1903–04, 1933–34, 1955–56, 1968–69, 2010–11, 2018–19
 Football League Cup/EFL Cup
 Võidud (7): 1969–70, 1975–76, 2013–14, 2015–16, 2017–18, 2018–19, 2019–20
 FA Community Shield
 Võidud (6): 1937, 1968, 1972, 2012, 2018, 2019

Euroopa 
 UEFA karikavõitjate karikas
 Võidud (1): 1969–70
Hooaja 2019–20 seisuga

Viited

Välislingid

Veebileht (inglise keeles)

 
Inglismaa jalgpalliklubid
Manchester
Premier League'i klubid
Eesti kullafond

"Eesti kullafond" on Eesti esitajate ja heliloojate kogumikalbumite sari. Sarja annab välja plaadifirma Hitivabrik.

Sarjas on ilmunud järgmiste esitajate või heliloojate kogumikud:

Tõnis Mägi (2000, 2CD, HFCD024)
Tarmo Pihlap (2000, 3CD, HFCD030)
Mati Nuude (2001, 3CD, HFCD034)
Ivo Linna (2001, 3CD, HFCD036)
Vello Orumets (2001, 3CD, HFCD044)
Gunnar Graps (2002, 3CD, HFCD053)
Kuldne Trio (2002, 3CD, HFCD055)
Silvi Vrait (2002, 3CD, HFCD066)
Joel Friedrich Steinfeldt (2003, 3CD, HFCD074)
Arne Oit (2003, 2CD, HFCD075)
Raimond Valgre (2003, 2CD, HFCD082)
Alo Mattiisen (2004, 3CD, HFCD093)
Georg Ots (2004, 2CD, HFCD095)
Karl Madis (2004, 3CD, HFCD096)
Mait Maltis (2004, 3CD, HFCD098)
Heli Lääts (2004, 3CD, HFCD101)
Singer Vinger (2005, 2CD+DVD, HFCD105)
Anne Veski (2006, 3CD, HFCD107)
Helgi Sallo (2006, 2CD, HFCD111)
Kukerpillid (2007, 3CD, HFCD112)
Olav Ehala (2007, 2CD, HFCD113)
Kustas Kikerpuu (2007, 2CD, HFCD115)
Heidy Tamme (2008, 3CD, HFCD119)
Horoskoop (2008, 3CD, HFCD121)
Albert Uustulnd (2008, CD+DVD, HFCD122)
 Apelsin (2009, 3CD)
Artur Rinne (2009, 3CD)
 Jam (2009, 3CD)
 Eino Baskin (2009, 3CD)
 Kalmer Tennosaar (2010, 3CD)
 Eesti Filmimuusika (2010, 2CD)
Onu Bella (2011, 2CD+DVD)
 Lindpriid (2011, 3CD)
 Lastelaulud (2012, 2CD)
 Folkmill (2012, 3CD)
 Voldemar Kuslap (2012, 2CD)
 Riho Sibul (2012, 3CD)
 Karavan (2013, 3CD)
 Lastele, muinasjutud (2013, 3CD)
 Kihnu Virve (2014, 3CD)
 Polyphon & Consilium (2014, 2CD+DVD)
 Boris Lehtlaan (2014, 3CD)
 Lastele (2015, 3CD)
 Henry Laks (2015, 3CD)
 Untsakad (2015, 3CD)
 Marju Länik (2017, 3CD)
 Rein Rannap (2018, 3CD)
Bila Tserkva

Bila Tserkva (ukraina Біла Церква, vene Белая Церковь Belaja Tserkov) on linn Ukrainas Kiievi oblastis Rossi jõe ääres. Linna rajas 1032. aastal vürst Jaroslav Tark ja nimetas selle esialgu Jurjeviks. 

Harrastusajaloolane Enn Haabsaar on arvanud, et esimesed kirjalikud teated Jurjevi kui tänapäeva Tartu kohta on ekslikult tõlgendatud ja tegelikult peeti kroonikates silmas seda Bila Tserkvat. Kutseline ajaloolane Ain Mäesalu siiski tema kahtlusi ei toeta.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bila Tserkva elanikest ukrainlasi 87,4%, venelasi 10,3%, valgevenelasi 0,6% ja poolakaid 0,1%.

Sõjategevus 2022. aastal 
2022. aasta 26. veebruari varahommikul, Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse, lasti linna lähistel alla Vene relvajõudude Iljušin Il-76; ligikaudu kaks tundi varem oli Ukraina õhujõudude Suhhoi Su-27 tulistanud Vassõlkivi kohal alla esimese Il-76.

Viited

Välislingid 
 Bila Tserkva koduleht

Ukraina linnad
Kiievi oblast
Thea Paluoja

Thea Paluoja (sündinud 5. augustil 1962) on endine laulja ja praegune lauluõpetaja.

1980. aastal lõpetas Rapla Keskkooli (praegu Rapla Kesklinna Kool). 

Õppis aasta Tallinna Konservatooriumis klassikalist laulu Tiiu Levaldi juures.

Seejärel õppis Tallinnas juuksuriks ning töötas Rapla lähistel Alus juuksurina.

Ta laulis ansamblis Proov 583. Töötab Rapla Laulustuudio juhataja ja juhendajana.

Tunnustus 
 Parim juhendaja (Raimond Valgre muusikapäevad, 1995)
 Rapla Valla haridusauhind Rapla Rüblik, 2001
 Parim juhendaja (Raimond Valgre muusikapäevad, 2002)
 Parim juhendaja (Alo Mattiiseni muusikapäevad, 2003)
 Aasta dirigent-muusikaõpetaja (Eesti Kooriühing, 2007)
 2007 – Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium
 Rapla Redel (Rapla Maavalitsus, 2012) 
 Rapla Rüblik
 Raplamaa Kultuuripärl 
 2013 – Valgetähe V klassi teenetemärk

Tuntumad õpilased ja kollektiivid

Viited

Välislingid
 "Tähelaev: Thea Paluoja" (võimalus vaadata). Eesti Televisioon
 Klassikaraadio, Muusika minus: Thea Paluoja
 Aigi Viira. Thea Paluoja: "Kui ma peaksin lavale kippuma, tuleb kohe kiirabi kutsuda. Siis on midagi halvasti!", Õhtuleht 1. september 2007

Eesti lauljad
Eesti koorijuhid
Rapla
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1962
Sinilibliklased

Sinilibliklased (Lycaenidae) on päevaliblikate hulka kuuluv liblikate sugukond putukate klassist liblikaliste seltsist.

Sinilibliklased on oma nime saanud erksinise tiivavärvi järgi. Sellised tiivad esinevad siiski enamasti vaid isastel. Emased sinilibliklased on sageli pruunikad. Mõne sinilibliklase tiivad on erkpunased või lillakad.

Nad on kõigil mandritel levinud sugukond, kuhu kuulub umbes 6000 liiki ehk 40% kõigist liblikaliikidest. Eestist on leitud 33 liiki sinilibliklasi.

Enamasti on sinilibliklased väikesed, nende tiibade siruulatus ületab harva 3,5–4 cm. Sinilibliklaste isased on tunduvalt eredamalt värvunud kui emased. Näiteks sinitiibade (alamsugukond Plebejinae) isased on tavaliselt sinaka või violetja ülaküljega, emased on aga pruunid. Alakülg on neil kõige sagedamini hall või valkjas pisikeste silmtähnidega. Kuldtiibade (alamsugukond Lycaeninae) emaste ülaküljel on tunduvalt rohkem tumedat kirja kui isastel.

Neil on veidi lühenenud eesjalad. Säärtel pole harjasjaid karvu.

Röövikud on sinitiibadel lühikesed, jässakad, väikese pea ja koonilise tagakehaga. Nukud on kas vöönukud, köidisnukud või asuvad pinnases. Mõne liigi röövikud on röövloomad, toitudes lehetäidest ja kilptäidest.

Osa sinitiibade röövikutel on avastatud sümbioos sipelgatega. Nimelt eritavad röövikud magusat sekreeti, mida sipelgad lakuvad. Niisuguseid röövikuid ei söö sipelgad ära, vaid isegi kaitsevad neid. Selline eluviis on näiteks kukeharja-sinitiival (Scolitantides orion), tema vanemad röövikud ja nukud asuvad sipelgapesades, sipelgad isegi toovad röövikule toitu. Mõne liigi röövikud suudavad tekitada vibratsiooni ja madalat heli, mida nad kasutavad suhtlemisel sipelgatega. Osa liike nukkub sipelgapesas ja pärast koorumist ei saa kohe tiibu avada, vaid peab esmalt pesast välja roomama.

Kolmveerand sinitiivaliikidest on seotud sipelgatega. Sealhulgas on sugukonnas selliseidki liike, kelle röövikud lähevad pikapeale üle parasitismile, süües sipelganukke.

Sinilibliklaste seas on nii muna, rööviku kui valmikuna talvituvaid liike.

Põllumajandusele kahju toovaid liike sinilibliklaste hulgas ei ole.

Suur osa sinilibliklastest on saanud oma nime vanakreeka mütoloogia tegelaskujude järgi.

Sinilibliklased moodustavad umbes ühe kolmandiku kõikidest liblikaliste klassi ülemsugukonna Papilionoidea liikidest.

Sugukonnas on kaheksa alamsugukonda: Lipteninae, Poritiinae, Liphyrinae, Miletinae, Curetinae,  Lycaeninae, Theclinae  ja Polyommatinae.

NSV Liidu Euroopa-osas elas üle 60 siniliblikaliigi, neist pooled ka Eestis.

Eesti liigid

Viited
Krementšuk

Krementšuk (ukraina Кременчук, vene Кременчуг) on linn Ukrainas Poltava oblastis Kiievist kagus, Krementšuki rajooni keskus. Asub Dnepri jõe ääres.

Linn asutati kindlusena arvatavasti 1571. aastal.

Enne Teist maailmasõda oli linna suurim rahvusrühm juudid (1897. aastal moodustasid nad 47% linnaelanikest).

2001. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid ukrainlased 87% Krementšuki elanikest.

Krementšuk on tähtis tööstuskeskus. 2018. aastal oli töötleva tööstuse toodangu müük ca 2,0 mld dollarit. Tähtsamaid tööstusharusid on masinatööstus. Ukraina suurim vagunitehas, veoautotehas (KrAZ, autorattatehas ja naftatöötlemistehas võimsusega 7 mln tonni, tegelikult töötles 2,5 mln tonni.

Linnas on suur jõesadam ja raudteesõlm.

26. juulil 2014, Ukraina kriisi ajal, tapeti Krementšuki linnapea Oleg Babajev. Babajev pooldas Ukraina ühtsust ja oli separatismi vastu, ning kuulus parteisse Üleukrainaline Ühendus Isamaa. Tema poliitilised vaated ja Krementšuki tähtsus Ukraina suure tööstuskeskusena võisidki olla mõrva ajendiks. 

Krementšuki veehoidla on tugevdatud valve all, kuna see võib olla võimalikuks sihtmärgiks sabotööridele. Ka Krementšuki naftatöötlustehas, mis on Ukraina suurim, on praegu (2014) Ukraina ainus täielikult töötav naftatöötlustehas, kuna kriisi tõttu Donbassi piirkonna naftatöötlustehased ei tööta.

Vaata ka
Krjukivi sild

Viited

Välislingid 
Krementšuki koduleht
Krementšuki infoportaal
Ukraine war latest: Strike on Kremenchuk shopping centre was 'act of terror' - BBC News. 28. juuni 2022

Ukraina linnad
Poltava oblast
Caracas

Caracas on Venezuela pealinn ja suurim linn, riigi majandus- ja kultuurikeskus. Linn asub 920 m kõrgusel Ávila mäeaheliku jalamil 18 km kaugusel Kariibi mere rannikust.

Linn koosneb viiest omavalitsusest, millest neli (Baruta, Chacao, el Hatillo ja Sucre) asuvad Miranda osariigis ja viies Libertador moodustab Venezuela pealinna ringkonna.

Välislingid 

Venezuela linnad
Pealinnad
Talvine pööripäev

Talvine pööripäev ehk talvine päikeseseisak on ööpäev iga aasta 21. või 22. detsembril, mis on põhjapoolkeral lühim päev ja pikim öö, lõunapoolkeral aga pikim päev ja lühim öö.

Päike asub seniidis lõunapöörijoone kohal. Põhjapooluselt põhjapolaarjooneni on polaaröö ja lõunapooluselt lõunapolaarjooneni on polaarpäev. 

See on astronoomilise talve algus, põhjapoolkeral talve algus, lõunapoolkeral suve algus. Talvisest pööripäevast alates põhjapoolkeral päeva pikkus suureneb ja öö pikkus väheneb, aga lõunapoolkeral öö pikkus suureneb ja päeva pikkus väheneb. 

Talviseks pööripäevaks nimetatakse ka suvist pööripäeva lõunapoolkeral.

Vaata ka
päikeseseisak ehk solstiitsium
Toomapäev

Kalender
Astronoomiline talv

Astronoomiline talv algab põhjapoolkeral talvisel pööripäeval ja lõpeb kevadisel pööripäeval , lõunapoolkeral algab see suvisel pööripäeval ja lõpeb sügisesel pööripäeval.

Vaata ka
Talv

Aastaajad
Kesklinn (Tartu)

Kesklinna linnaosa paikneb Tartu südalinnas Emajõe paremal kaldal. Kesklinna piirid on Veski tänav – Jakobi tänav – Kroonuaia tänav – Emajõgi – Aida tänav – Kalevi tänav – Pargi tänav – Tähe tänav – Väike-Tähe tänav – Võru tänav – Filosoofi tänav – Riia tänav – Kastani tänav – Näituse tänav. 

Kesklinna pindala on 180 ha ja seal elas Rahvastikuregistri andmeil 2012. aasta 1. jaanuari seisuga 6575 inimest.

2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Kesklinnas 6517 inimest, neist 3718 naist ja 2799 meest. Kesklinna elanikest 675 olid vanuses 0–6 aastat, 805 vanuses 7–18 aastat, 3894 vanuses 19–64 aastat ja 1143 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 3621 in/km2. Kesklinnas elas 6,66% tartlastest.

Algselt peeti Kesklinnaks Tartu vanalinna, tänapäeval moodustavad selle aga Vanalinna, Uueturu, Riiamäe ja Toometaguse asumid, linnaplaneerimisel on laiendatud Kesklinnaga liidetud ka Sadama asum ja osa Ülejõe asumist kuni Kroonuaia silla ja Sauna tänavani.

Haljasalad ja veekogud
Tartu Kesklinnas asuvad haljasalad:
Barclay plats
Kassitoome
Keskpark
Kuningaplats
Lillemägi
Pirogovi park
Politsei plats
Päeva tänava park
Suveaed
Tartu Ülikooli Botaanikaaed, kus on saarega tiik
Toomemägi
Vabaduse puiestik
Vanemuise park, kus paikneb Vanemuise tiik
Linnaosa servas voolab Emajõgi.

Tänavad

Viited

Tartu linnaosad
Maarjamõisa

Maarjamõisa on linnaosa Tartu lääneosas, Emajõe paremkaldal. Linnaosa piir kulgeb järgmiselt: linna piir – Viljandi maantee – Ravila tänav – Kullerkupu tänav – Tulbi tänav – Ülase tänav – N. Lunini tänav – Tervishoiu tänav – L. Puusepa tänav – Riia tänav – Ringtee. Maarjamõisa linnaosa piirneb Tammelinna, Veeriku ja Ränilinna linnaosaga ning Tartu linnaga.

Maarjamõisa on väikseim linnaosa Tartus elanike arvu, osakaalu ja asustustiheduse, kuid mitte pindala poolest. 1. jaanuaril 2012 elas 1,13 ruutkilomeetril vaid 377 elanikku, olles seega ühtlasi ka hõredaimalt asustatud linnaosa (344 in/km²). Põhjuseks on see, et märkimisväärselt suur osa territooriumist on haiglate, parkide ja suvilate all.

Hoonestus 

Maarjamõisa on tuntud eelkõige meditsiinilinnakuna. Tartu Ülikooli Kliinikumi 17 kliinikust paikneb Maarjamõisa linnaosas 13. 2008. aastal täienes kliinikum uute ravihoonetega Ludvig Puusepa tänaval, kus on 270 voodikohta, 32 intensiivravivoodit, 14 operatsiooni- ja 9 sünnitustuba. Parkimiskohti on rajatud 420.

Biomeedikum (Ravila 19) on nii Tartu Ülikooli arstiteaduskonna õppehoone kui ka tänapäevane teaduskeskus. Seal asub ka Eesti Kohtuekspertiisi Instituudi kohtuarstlik ekspertiisiosakond.

Linnaosas liigub palju õppureid. Nooruse tänaval asub kaks üheksakorruselist ühiselamut. Augustis 2005 avati Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi uus maja Nooruse 1. Seal on ruumid leidnud ka riigiasutus Ravimiamet. 2009. aastal valmis Tartu Ülikoolil keskkonna- ja materjalianalüüsi teaduskeskus Chemicum (Ravila 14a). Tartu Tervishoiu Kõrgkool kolis 2011. aasta lõpus uude majja Nooruse 5. Nende endises hoones Nooruse 9 alustas 1. septembril 2012 tööd Tartu Täiskasvanute Gümnaasium ja alates 2015. aasta sügisest ka Tamme Gümnaasium. 2014. aastal avati Physicum.

Ludvig Puusepa tänav 10 asub Maarjamõisa lasteaed, kus on ka liitrühm meelepuudega lastele.

Nooruse 3 krundile rajati Rahvusarhiivi uus peahoone Noora. Ehitis sai nurgakivi 2015. aastal, valmis 2016 ja avati külastajatele 2017.

Miljööväärtusega hoonestusala asub Ravila ja N. Lunini tänava vahelisel alal, Tulika tänava piirkonnas.

Haljasalad ja veekogud
Linnaosas asuvad Mathieseni park ja Sanatooriumi park.

Sanatooriumi pargis on hakkpuidurajad pikkusega 1,5 km ja 0,3 km, üldkehalise ettevalmistuse linnak ja laste mänguplats.

Tänavad

Rahvastik 
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Maarjamõisas 382 inimest, neist 206 naist ja 176 meest. Maarjamõisa elanikest 50 oli vanuses 0–6 aastat, 67 vanuses 7–18 aastat, 227 vanuses 19–64 aastat ja 38 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli Tartu hõredaim: 338 in/km2. Maarjamõisas elas 0,39% tartlastest.

Vaata ka 
Maarjamõisa mõis
Maarjamõisa Polikliinik

Viited

Tartu linnaosad
Alnarp

Alnarp on asula Rootsis Skåne läänis    Lomma vallas Lomma, Åkarpi ja Arlövi vahel.  Ta kuulub Lomma kihelkonda. 

Asula pindala on 37 hektarit, elanike arv 2005. aasta andmetel 75. 

Alnarpi park on avalikkusele avatud botaanikaaed. Pargis on Alnarpi loss, mis ehitati 1862. Seal asub Rootsi Põllumajandusülikooli üks osakondi, kus saab õppida aiandusagronoomiks ja maastikuarhitektiks (viieaastane akadeemiline õppekava) ning aiakujundajaks (trädgårdsingenjör) ja põllumeheks (lantmästare). 

Pargi sees on Alnarpi talu (Alnarpsgården). Pärast täielikku renoveerimist  1996 on talus lõbustusasutused. 

Alnarpi põllumajandusmuuseumis on põllutöömasinad ja -riistad, sealhulgas Rootsi esimene kombain, mis konstrueeriti Axelvoldi talus.

Viited

Välislingid
Rootsi Põllumajandusmuuseum Alnarpis
Alnarpi pargi sõprade selts

Rootsi asulad
Lomma vald
Lollipop (Mika)

"Lollipop" on Mika kuues singel plaadilt "Life in Cartoon Motion". 

See anti singlina välja koos looga "Relax, Take It Easy" 2007. aasta viimasel päeval. See laul jõudis juba 2007. aastal Suurbritannia edatabelisse, seda tänu uutele edetabeli reeglitele. Mika on intervjuudes öelnud, et see on ta lemmiklaul oma plaadilt ja ta kirjutas selle oma õele.

2007. aasta singlid
Ränilinn

Ränilinn on linnaosa Tartu edelaosas.

Linnaosa piirideks on linna piir – Ringtee – Tartu–Valga raudtee.

Ränilinna pindala on 122 ha, elanikke oli rahvastikuregistri andmeil 1. jaanuari 2012 seisuga 1732. Linnaosas asuvad muu hulgas teadusasutused Tartu Ülikooli Füüsika Instituut ja Tartu Teaduspark.

2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Ränilinnas 1674 inimest, neist 952 naist ja 722 meest. Ränilinna elanikest 171 olid vanuses 0–6 aastat, 160 vanuses 7–18 aastat, 969 vanuses 19–64 aastat ja 374 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 1372 in/km2. Ränilinnas elas 1,71% tartlastest.

Ränilinna nimi pandi selles piirkonnas asunud Räni küla järgi. Seal on asunud Räni mõis, saksa keeles Renningshof. Rüütlimõisast on teateid 16. sajandist, nimi pärineb 17. sajandi omanikult Hans Rennilt.

Tänavad
Aardla
Kristalli
Kvartsi
Laseri
Raudtee 
Riia
Ringtee

Viited

Tartu linnaosad
Manija maastikukaitseala

Manija maastikukaitseala on kaitseala Pärnu linnas, mis hõlmab Manilaiu ja Annilaiu. Selle suurus on 203,6 hektarit. 

Laiud võeti kaitse alla 1991. aastal (tollase nimega Manilaiu kaitseala ehk Manilaiu-Hanilaiu kaitseala; 202 hektarit). Praegused piirid ja staatus kinnitati aastal 2006.

Välislingid 
Manija maastikukaitselast Eesti Loodus, 2006, nr 12

Eesti maastikukaitsealad
Pärnu linn
Daniel Craig

Daniel Craig (sündinud 2. märtsil 1968) on Briti Akadeemia auhinnale esitatud Suurbritannia näitleja.

Ta on eelkõige tuntud järjekorras kuuenda James Bondi kehastajana, tehes oma debüüdi salaagendina 2006. aasta filmis "Casino Royale". Bondi kehastab ta veel filmides "007: Veidi lohutust (2008), "007 Skyfall" (2012) ja "007 Spectre" (2015). Lisaks on ta mänginud filmides "Tomb Raider - Seikleja", "Teekond hukatusse", "Ema" (The Mother), Sword of Honour, "Igavene armastus" (Enduring Love) ja München".

Tunnustus

6. oktoobril 2021 sai ta endale Hollywoodi kuulsuste alleele oma tähe.

31. detsembril 2021 annetas kuninganna Elisabeth II talle autasu Companion of the Order of St Michael and St George (CMG).

Osaline filmograafia

Välislingid

 
 

 Sündinud 1968
 Suurbritannia filminäitlejad
Erki Pütsep

Erki Pütsep (sündinud 25. mail 1976 Jõgeval) on Eesti elukutseline jalgrattur. 

Ta alustas jalgrattatreeninguid Kuremaal ja jätkas Jõgeva Centrumis Allar Tõnissaare juhendamisel. 12-aastaselt võitis ta Jõgeva Centrumi meeskonnas täiskasvanute krossi. Aasta hiljem valiti Eesti parimaks noorratturiks.

Saavutused
2004
 Maailmameistrivõistlused grupisõidus 27. koht
 Eesti meister maanteesõidus
 Classic Loire Atlantique võitja
2005
 Tour de La Somme võitja
 EOS Tallinn Grand Prix 2. koht
2006
 Eesti meister maanteesõidus
 Gand-Wevelgem 2006 7. koht
2007
 SEB Tartu Grand Prix võitja
 EOS Tallinn Grand Prix võitja
 Eesti meister maanteesõidus
 Tour of Quatar 18. koht 
2008
11. Tallinna rattamaratoni võitja
Tallinn-Tartu Grand Prix 2. koht
Riga Grand Prix 2. koht
SEB Tartu Grand Prix 3. koht

2009
Euroopa Meistrivõistluste 6. koht
Tallinn-Tartu Grand Prix võitja
12. Tartu Rattamaraton üldarvestuses 6. koht
7. Kalevipoja Rattamaratoni võitja
9. Elva rattamaratoni võitja
Grand Prix de Nogent-sur-Oise 3. koht
2010
 13. Tartu Rattamaratoni üldarvestuses 2. koht
 EEC üldarvestuses 2. koht
 Tallinn-Tartu Grand Prix 3. koht
 10. Mulgi Rattamaratoni võitja
 11. Jõulumäe Rattamaratoni võitja
2011
 Balti Keti Velotuuri võitja
 11. Rakke Rattamaratoni võitja
 14. Tallinna Rattamaratoni võitja
 Haanja 100 3. koht
2012
 15. Tartu Rattamaratoni võitja
 Riga Grand Prix 2. koht
 Eesti meister maastikurattamaratonis
 Otepää Rattamaratoni võitja
2013
 16. Tartu Rattamaratoni võitja
 Eesti meister maastikurattamaratonis
 Valgete teede Rattaralli võitja
 Otepää Rattamaratoni võitja
 EEC üldarvestuses 2. koht
2014
 12. Kalevipoja Rattamaratoni võitja
2015
 1. Alutaguse Rattamaratoni võitja
2016
 2. Alutaguse Rattamaratoni võitja
 RMK Tallinna Rattamaratoni võitja
 2. Lähte Rattamaraton võitja
 EEC üldarvestuses 2. koht
 Eesti Maastikurattasarja üldarvestuses 2. koht

Olümpiamängud 
Erki Pütsep on Eestit esindanud 2000. aasta Sydney ja 2004. aasta Ateena olümpiamängudel. Sydneys sai ta grupisõidus 54. koha, Ateenas pidi rasketes oludes sõidu pooleli jätma.

Meeskonnad 
 2003 AG2R Prévoyance
 2004 AG2R Prévoyance
 2005 AG2R Prévoyance
 2006 AG2R Prévoyance
 2007 Bouygues Télécom
 2008 Bouygues Télécom
 2009 Cycling Club Bourgas
 2010 Kalev Chocolate-Kuota (bis 28.04.)
 2010 ESEG Douai (ab 01.07.)
 2011 Alpha Baltic-Unitymarathons.com
 2012 Alpha Baltic-Unitymarathons.com
 2013 Alpha Baltic-Unitymarathons.com

Isiklikku 
Erki Pütsepal on tütar Heleen.

Maadleja Eduard Pütsep, kes on Erkile vanaisa kaudu sugulane, tõi 1924. aastal Pariisi olümpiamängudelt Eestile esimese maadluskulla.

Välislingid 
 
 https://www.youtube.com/watch?v=N8ool_lBl4I
 https://www.youtube.com/watch?v=t_dSeQThAGY
 https://www.youtube.com/watch?v=OiDOjJEU_Gc
 http://www.vooremaa.ee/erki-putsep-naudib-endiselt-rattasoitu-kuid-sport-pole-tema-elus-enam-esikohal/

Eesti jalgratturid
Jõgevalt pärit sportlased
Sündinud 1976
Pühajärve sõjatamm

Pühajärve sõjatamm asub Pühajärvel.

Tamm on nime saanud 1841. aastal toimunud talupoegade vastuhakust Pühajärve mõisniku vastu.

Tamme ümbermõõt on tamme juures oleva teabetahvli andmete järgi 698 cm ja kõrgus 22 meetrit. Tema vanus arvatakse olevat 300-400 aastat. Tamm on looduskaitse all.

Puu on 2010. aasta augustis kaks korda tõsiselt kannatada saanud, esimene torm murdis tüvest lahti läänepoolse võraosa ning tekitas tamme tüves lõhe kuni maapinnani. Pärast tormi toestati tamme võra ida- ja läänepoolne osa omavahel. Samal ajal toestati ka läänepoolse võraosa kaks suuremat võraoksa, mille vahele on 1990. aastate keskpaigas tamme tüveõõnsuse sulgemiseks paigaldatud betoonplomm. Teise tormi käigus murdus tüve idapoolsest võraosast keskmine tüveharu, mis tuli võrast eemaldada.
Et vältida tamme tüve laialivajumist, paigaldati tüve ümber metallvöö. 2011. aasta juulis murdus tamme läänepoolse võraosa üks harudest. Teine allesjäänud haru on murdekohast pikuti keskelt lõhki väändunud .

Vaata ka
 Pühajärve sõjatammik

Viited

Välislingid
 Looduskaitsjad pelgavad Pühajärve sõjatamme hävimist Tartu Postimees, 31. august 2011
 360° aeropanoraam / aerofoto

Eesti puud
Otepää vald
Otepää kirik

Otepää Maarja kirik on kirik Valga maakonnas Otepää vallas Otepääl.

EELK (Eesti Evangeelne Luterlik Kirik) Otepää viib jumalateenistusi läbi kahes kohas: Otepää Maarja kirikus ning Otepää talvekirikus. Lisaks kuulub kogudusele ka kirikumõis, kus asub Eesti lipule pühendatud muuseum.

Kiriku eelkäijaks peetakse 1638. aastal samas kohas asunud Miikaeli kirikut. Varasemad andmed kiriku kohta puuduvad. 1860. aastal valmis praeguse kiriku vanem osa – läänetorn ning läänesein. 1889.–1890 valmis pikihoone. Arhitektiks on Reinhold Guleke.

Otepää kirikus on säilinud orelimeistri Ernst Carl Kessleri 12 registriga orel. Kiriku altaril asub altarimaal "Kolgata" (1880), mille autor on A. Sprengel. 

Kiriku lähedal asub Otepää linnamägi.

Kirik on kantud Kultuurimälestiste riiklikusse registrisse.

Vaated kirikule ja interjöör

Vaata ka
Otepää Maarja kogudus
Otepää talvekirik
Jakob Hurda bareljeef

Viited

Välislingid

 Otepää kiriku ajalugu EELK Valga praostkond

Valga maakonna kirikud
Otepää
Otepää kihelkond
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kirikud‎
Valga maakonna kultuurimälestised
Linnastu

Linnastu ehk aglomeratsioon (ld agglomerāre 'lisama, liitma') ehk konurbatsioon on rühm lähestikku asuvaid asulaid, peamiselt linnu, mida seovad tihedad majandussuhted ning elanike tööalased, majapidamisega seotud ja kultuurilised sidemed.

Linnastu on kõige arenenud ja keeruline asulate paiknemise vorm, mis tekib peamiselt suurlinnade ümber. Need linnad saavad linnastu tuumaks. Linnastud tekivad ka tihedalt asustatud tööstuspiirkondades (nt kivisöebasseinides). Sel juhul tekivad paljutuumalised linnastud. 

Linnastule on iseloomulikud massilised töö-, õppe-, majapidamis-, kultuurilised ja puhkemajanduslikud pendelränded.

Linnastu Eestis
Tallinna linnastu koosneb Tallinna linnast ja tagamaast. Tallinna linnastu osadeks on sellised vallad ja linnad, kust vähemalt 15% töötajatest käib Tallinnas tööle. Linnastu läänepiiriks on Paldiski, lõunapiiriks Rapla ja idapiiriks Loksa linn.

Suurimad linnastud 
Ühe loetelu järgi (21. aprill 2007) on maailma suurimad linnastud järgmised:

Allikas: www.citypopulation.de

1 sh Yokohama, Kawasaki, Saitama

2 sh Bucheon, Goyang, Incheon, Seongnam, Suweon

3 sh Nezahualcóyotl, Ecatepec, Naucalpan

4 sh Newark, Paterson

5 sh Bhiwandi, Kalyan, Thane, Ulhasnagar

6 sh Faridabad, Ghaziabad

7 sh Guarulhos

8 sh Riverside, Anaheim

9 sh Kobe, Kyoto

10 sh Al-Jizah, Shubra al-Khaymah

11 sh Haora

12 sh Kalookan, Quezon

13 sh Bekasi, Bogor, Depok, Tangerang

14 sh Foshan

15 sh San Justo, La Plata

Teise loetelu järgi olid 2007. aastal 10 000 000 elanikuga linnastud järgmised:

Allikad:  ja . 

 
Linnageograafia
Asulad
Asula

Asula on haja- või tiheasustusega maa-alal lahkmejoontega territoriaalselt piiratud ja tähistatud asustusüksus, mis ei ole linna kindlapiiriliste tunnustega osa, kuid linn haldusüksusena on samades piirides ka asula, mis võib jaguneda asumiteks. Asulasse on ehitatud hooned ja see on tavaliselt aasta läbi kasutusel elukohana. 

Asulaid eristatakse suuruse ja majandusliku tähtsuse järgi tänapäeval linnalisteks asulateks ja maa-asulateks. Enne teist maailmasõda liigitati Eestis alevid ja alevikud poollinnalisteks asulateks. Elanike arvu järgi jagunesid linnad kääbus- (2000–5000 elanikku), väike- (5000 – 20 000 elanikku), kesk- (20 000 – 100 000 elanikku) ja suurlinnadeks (üle 100 000 elaniku) ning käibel olid veel järgmised asulate kohta käivad nimetused:

Eesti asulad

Eesti omavalitsuste asulad on tänapäeval asustusjaotuse ajalooliste traditsioonide, kujunemisajaloo, elanike arvu ja paiknemise, sotsiaalmajanduslike funktsioonide ja arenguperspektiivide ning Eesti Vabariigi valitsuse 2004. aasta määruse "Asustusüksuse liigi, nime ja lahkmejoonte määramise aluste ja korra" järgi liigitatud järgmiselt:
Küla – hajaasustusega asula või üldjuhul vähem kui 300 alalise elanikuga tiheasustusega asula.
Alevik – üldjuhul vähemalt 300 alalise elanikuga tiheasustusega asula (loeti varem ka poollinnaliseks ja ka maa-asulaks, 1996. aastast linnaline asula).
Alev ja linn asustusüksusena – üldjuhul vähemalt 1000 alalise elanikuga tiheasustusega asula.
Linn – haldusüksusena on samades piirides ka asula, mis võib jaguneda asumiteks.

Vaata ka
territoriaalüksused: linnaosa, asum, allasum, kvartal
haldusüksus
asundus
talu
tiheasustusega asula

Viited 

 
Haldusüksused
Sotsiaalgeograafia

bg:Селище
pl:Osada (osiedle)
zh:村落
Downtown Studios

Downtown Studios (ärinimi Downtown OÜ) on muusikasalvestuse, audioproduktsiooni, videoproduktsiooni ja reklaamiteenuseid pakkuv ettevõte.

Tuntumad artistid 
 Smilers
 Tanel Padar
 Soul Militia
 Koit Toome
 Ines
 Maarja

Tuntumad kliendid 
 Universal Music
 Eesti Artistide Agentuur
 Records 2000
 TopTen
 Hitivabrik
 Bulldozer Records
 Eesti Televisioon
 Kanal 2
 A Film

Välislingid 
Downtown Studiose koduleht

Eesti ettevõtted
Hiidlinnastu

Hiidlinnastu ehk linnaahel ehk megalopolis ehk megapolis ehk megapol on suurlinnast ja selle ümbrusse koondunud väiksematest linnadest tihedalt kokku kasvanud kogum, millel maailmamajanduses on olulise tähtsusega ülikeskuse roll. 

Hiidlinnastut võib lugeda linnastumise kõrgeimaks astmeks.

Tuntumad hiidlinnastud
nn BosWash (USA-s Atlandi ookeani rannikul Bostoni ja Washingtoni vahel)
nn Tōkaidō (Jaapani idarannikul Tōkyō ja Osaka vahel)
nn ChiPitts (USA-s Suur järvistu piirkonnas Chicago ja Pittsburghi vahel)
nn SanSan (USA-s Vaikse ookeani rannikul Californias San Diego ja San Francisco vahel)
nn Reini hiidlinnastu (Saksamaal Rein - Ruhr - Rein - Main)
nn Inglise hiidlinnastu (Suurbritannias Londoni ja Liverpooli vahel)

Vaata ka
Suurlinnastu

Rahvastikugeograafia
Jakob Hurda bareljeef

Jakob Hurda bareljeef on mälestusmärk, mis on loodud Jakob Hurda mälestuseks. Bareljeef asub Otepää kiriku eeskojas.

Bareljeefi autor on skulptor Villu Jaanisoo ja see avati Jakob Hurda 150. sünniaastapäeva tseremoonial 17. juunil 1989. 

Samuti avati 1989. aastal Jakob Hurda mälestuspäeval kiriku välisseinal olevad bareljeefid, mis kujutavad Eesti lipu õnnistamist.

Sama aasta novembris avati Otepää kirikumõisa peahoone esisel haljasalal ka Jakob Hurda graniitbüst. Sarnaselt bareljeefile oli selle autor Villu Jaanisoo.

Viited 

Eesti mälestusmärgid
Jakob Hurt
Otepää vald
Haibahh

Haibahh on küla (auul) Tšetšeenias. 

27. veebruaril 1944 põletasid nõukogude sõdurid elusalt 705 tšetšeeni. 

23. veebruaril 1944 algas Tšetšeenias-Inguššias NKVD juhitud küüditamine, mille käigus tšetšeenid ja ingušid küüditati ilma igasuguse reaalse põhjuseta oma põliselt kodumaalt Kesk-Aasiasse ja Kasahstani. Küüditamise ametlikuks põhjuseks olnud "koostöö fašistidega" oli väljamõeldud põhjus, sest tegelikult mingit koostööd sakslaste ja Tšetšeenia-Inguššia elanike vahel ei olnud, kuna sakslased ei jõudnud Teise maailmasõja ajal Tšetšeeniasse. 

Küüditamist viis läbi umbes 150 000 nõukogude sõjaväelast (umbes 100 000 NKVD erivägede sõdurit, umbes 31 000 tavavägede sõdurit, 19 000 NKVD operatiivtöötajat).

Vahetult küüditamise esimesel päeval tapeti NKVD poolt peaaegu 10% küüditatavatest. Esmajärjekorras tapeti küüditamisele vastuhakkajad. Seejärel ka haiged, vanurid, paljud väikelapsed ja rasedad naised, kes ei oleks ilmselt pikka küüditamisteekonda vastu pidanud. Osa küüditamise esimesel päeval kohapeal tapetutest lasti maha, kuid osa põletati elusalt, maeti elusalt või tõugati lihtsalt mägedest alla.

Kõige jõhkram oli küüditamisaktsioon Haibahhi külas ja Šaroi külas. Haibahhi külasse toodi ümbruskonnast küüditajate poolt 705 last, vanurit ja haiget, keda ei saanud küüditada. Kohaletoodud aeti 27. veebruaril Lavrenti Beria nimelise kolhoosi suurde hobusetalli. Seejärel hoone suleti, valati üle bensiiniga ning pandi põlema! Pealtnägijate sõnul olnud põlevas hoones elusalt põlenud laste karjed nii metsikud, et mitu kohal olnud NKVD erivägede sõdurit läks kohapeal hulluks. Üks elusalt põletamisele määratud tšetšeen jäeti mingil täpselt teadmata põhjusel ellu. Elusalt põletamist Haibahhi külas juhtis abhaasi rahvusest NKVD kindralmajor Mihhail Maksimovits Gvešiani (elu lõpuaastatel elas Gruusias). 

Šaroi külas oli küüditamine raskete teeolude tõttu aga keeruline ja küüditajad ei hakanud tegema ka mingeid pingutusi, et inimesed küüditatud saaks. Šaroi külas visati küüditajate poolt külas elanud tšetšeenid järsaku servalt mägijõkke. Elusalt ei pääsenud ükski allavisatu.

Välislingid 
Kästud unustada: NKVD põletas tšetšeenide küüditamise ajal mitusada inimest, Postimees, 22. september 2017

Venemaa külad
Itškeeria Tšetšeeni Vabariik
Tšetšeeni Vabariik
Désirée (Hohenzollerni printsess)

Désirée (Désirée Margareta Victoria Louise Sybilla Katharina Maria) (sündinud 27. novembril 1963 Münchenis Saksamaal) on Hohenzollerni printsess. Tema ema on Rootsi printsess Birgitta ja isa Hohenzollerni prints Johann Georg.

6. oktoobril 1990 abiellus Désirée kiriklikul laulatusel hertsog Heinrich Franz Josef Georg Mariaga, Ortenburgi päruskrahv (sündinud 1956, Bamberg, Saksamaa). Heinrich ja Désirée lahutasid oma abielu 2002. aastal. 

Lapsed:
Tema Hiilgus Ortenburgi päruskrahv Carl-Theodor Georg Philipp Maria (sündinud 21. veebruaril 1992, Saksamaa)
Tema Hiilgus Ortenburgi krahv Frederik Hubertus Ferdinand Maria (sündinud 7. veebruaril 1995, Saksamaa)
Tema Hiilgus Ortenburgi krahvinna Carolina Maria Franziska Christina Stephanie (sündinud 23. märtsil 1997, Saksamaa)

Kui Heinrichi isa, Ortenburgi hertsog Alram 6. augustil 2007 suri, sai Heinrichist uus Ortenburgi krahv ja perepea ning tema vanimast pojast, Carl-Theodorist sai uus päruskrahv.

Saksamaa inimesed
Sündinud 1963
İstanbuli Galatasaray

Galatasaray Spor Kulübü (türgi Galatasaray spordiklubi) on 1905 asutatud İstanbuli spordiklubi, mis on tuntud eeskätt oma jalgpallimeeskonna poolest.

Galatasaray jalgpallurid on 22-kordsete Türgi meistritena ja 18 võidetud karikaga riigi edukaim klubi. Ainsa Türgi klubina võideti 2000. aastal UEFA karikas.

Klubi viljeletakse muuhulgas korvpalli, võrkpalli, veepalli, ujumist, aerutamist, ratsutamist, kergejõustikku, purjetamist, judot ja autosporti. Klubi hõlma all on arvukalt haridusasutusi alates lasteaiast kuni ülikoolini ja jalgpalli treeningukeskusi üle kogu riigi.

Galatasaray asutas Hispaaniasse kolinud Ali Sami Yen Bey.

Klubile kuulub jalgpallistaadion Türk Telekom Arena.

Eesti ajakirjanduses on levinud nimekuju "Istanbuli Galatasaray", mida Türgis ei kasutata.

Jalgpalliklubi

Praegune meeskond
Allikas:

Endisi mängijaid 
Johan Elmander – Didier Drogba – Tomáš Ujfaluši

Endised peatreenerid 
 Michael Skibbe
 Bülent Korkmaz
 Frank Rijkaard

Mängud Eesti klubide vastu

Viited

Välislingid 

 Koduleht

 
Türgi jalgpalliklubid
İstanbul
Taimkate

Taimkate ehk vegetatsioon on mingi maa-ala taimekoosluste kogum.

Taimkate on üks kõige üldisemaid termineid taime-elu kohta. See hõlmab kogu taimedest moodustunud maapinnakatte, olenemata selle eluvormidest, liigilisest koostisest, ruumilisest ulatusest või muudest botaanilistest või geograafilistest tunnustest. Maailmas on kõige levinumad taimkatted mets, rohumaa, soo, ja tundra. Taimkatte järgi on saanud nime mitu loodusvööndit.

Taimkatted erinevad väga suures ulatuses liigirikkuse poolest. Kõige liigirikkamad taimkatted on maailmas selva ja Eestis puisniit, aga kõige liigivaesemad taimkatted on maailmas kõrbetes, sealhulgas külmakõrbetes ja Eestis liivikutel. Taimkate võib olla inimtegevusest puutumatu, näiteks ürgmets, mangroovisoo või raba, kuid ka suuresti inimtekkeline, näiteks teeservad, viljapõllud ning aiad ja muru. Üldreeglina on taimkate seda liigirikkam, mida väiksem on temale inimmõju.

Taimkate on laiem termin kui taimestik ehk floora, mis märgib mingile maa-alale iseloomulikku taimeliikide kogumit.

Eesti peamine taimkatte kaardistamine tehti välitööde käigus 1934–1956. Selle tulemused on kokku võtnud Liivia Laasimer.

Vegetatsiooniperiood ehk taimekasvuperiood ehk -aeg on see periood, mille jooksul toimuvad taime füsioloogilised protsessid, eeskätt kasv ja paljunemine.

Vaata ka
 Taimkattekaart
 Taimkattetüüp
 Taimkattevöönd
 Vegetatsioonimeetod

Viited

Kirjandus
 Liivia Laasimer. "Eesti NSV taimkate". Tallinn 1965.

Ökoloogia
Geobotaanika
Tammelinn

Tammelinna linnaosa asub Tartu edelaosas. Linnaosa piirid on Ringtee – Riia tänav – Ludvig Puusepa tänav – Tervishoiu tänav – Tartu–Valga raudtee.

Tammelinna pindala on 311 ha ja elanike arv 1. jaanuaril 2012 oli rahvastikuregistri andmeil 8195.

2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Tammelinnas 8153 inimest, neist 4440 naist ja 3713 meest. Tammelinna elanikest 843 olid vanuses 0–6 aastat, 1154 vanuses 7–18 aastat, 4744 vanuses 19–64 aastat ja 1412 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 2622 in/km2. Tammelinnas elas 8,33% tartlastest.

Ajalugu
Tammelinnas asub endine Tamme mõis, mille järgi asum on nime saanud. 1923. aastal liideti Tartu linnaga 144 hektarit Tamme mõisa maad uue Tammelinna linnaosa tarbeks. Esimese planeeringu tegi arhitekt Arved Eichhorn aastatel 1921–1922. Pärast tema surma jätkas edasi arhitekt Edgar Kuusik. Tammelinn on kujundatud kui aedlinn – peamiselt ühepere- ja korterelamute ning suurte aedade, puudega palistatud tänavatega.

Haljasalad ja veekogud
Mitmeid Tammelinna tänavaid ääristavad tammealleed (Väike kaar, Riia tänav). Tamme puiesteel on (Kungla tänavast kuni Kesk kaareni) suur tammeallee tänava keskel, kahe sõidurea vahel, ning Suur Kaare risti juures on Tamme gümnaasiumi tiik.

Tänavaid

Pilte

Vaata ka
Tammelinna Selts

Viited

Tartu linnaosad
Vaksali (Tartu)

Vaksali linnaosa asub Tartus. Linnaosa piirideks on Näituse tänav – Kastani tänav – Riia tänav – Filosoofi tänav – Võru tänav – sadama raudtee – Tartu–Valga raudtee – Tervishoiu tänav – L. Puusepa tänav. Vaksali linnaosa piirneb Tähtvere, Kesklinna, Karlova, Ropka, Tammelinna ja Veeriku linnaosaga.

Linnaosa pindala on 76 ha ja elanike arv 1. jaanuaril 2012 oli rahvastikuregistri andmeil 3202. Rahvastikutiheduselt (4218 in/km²) on see linnaosa teisel kohal Annelinna järel.

2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Vaksalis 3105 inimest, neist 1751 naist ja 1354 meest. Vaksali elanikest 378 olid vanuses 0–6 aastat, 482 vanuses 7–18 aastat, 1827 vanuses 19–64 aastat ja 418 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli Tartus teisel kohal: 4086 in/km2. Vaksalis elas 3,17% tartlastest.

Linnaosa on oma nime saanud vaksali ehk Tartu raudteejaama järgi. Üheks piiriks ongi linna läbiv raudtee. Vaksali ees on kolmnurkne Vaksali park, kus on graniitskulptuur "Karu" ja lastekaitsepäeval 2012 avatud laste mänguväljak.

Vaksali linnaosas on Miina Härma gümnaasium, puudub aga lasteaed. Kooli ees on Miina Härma monument (Juta Eskel, 1984). Tiigi ja Kastani tänava nurgal paikneb Tartu Lastekunstikool. Tiigi 78/80 on Tartu ülikooli ajaloolised hooned, Näituse 21 õigusteaduskonna õppehoone Iuridicum. Kastani 1 hoones tegutseb Tartu Saksa Kultuuri Instituut.

Riigiasutustest asub linnaosas Eesti Töötukassa Tartumaa osakond Vaksali 17a ja Põllumajandusamet Kooli 13. Viimase kõrval on Mart Saare monument (Aime Kuulbusch-Mölder, 1982).

Eesti Üliõpilaste Seltsi maja J. Tõnissoni 1 ees on Soome Vabariigi ja Nõukogude Venemaa rahulepingu mälestusmärk (A. Seppet, 1990).

Vaksali tänavas asub kaks nõustamiskeskust: majas 14 nõustamis- ja kriisiabikeskus ning majas 17 noorte nõustamiskeskus. Viimases on teisigi tervishoiuasutusi, esimeses aga linnavalitsuse sotsiaalabi osakonna piirkonnakeskus.

Majutust pakuvad Vaksali linnaosas mitu hostelit, kodumajutust ja külalistemaja.

Vaksali linnaosa tänavad

Viited

Tartu linnaosad
Haagis

Haagis on vedukile järele- või külgehaagitav veovahend, mis ei ole iseseisvalt liikumisvõimeline. See tähendab, et haagisel puudub edasiliikumiseks jõuallikas. 

Liiklusseaduse mõistes on haagis  mootorsõidukiga haakes liikumiseks valmistatud või selleks kohandatud sõiduk.

Haagiste kasutusala on väga laiaulatuslik. Haagiseid on jalgratastele, mootorratastele, sõidu- ja veoautodele.

Haagised on nii üldotstarbelisi, millega veetakse kõikvõimalikke kaupu, kui ka spetsiaalseid, nagu näiteks autode, paatide, vedelike, puistmaterjalide jne veoks ettenähtud haagised.

Haagised jagunevad mitmetesse kategooriatesse, näiteks: täishaagised, poolhaagised, külghaagised.

Vaata ka
Kerghaagis
Ümberlaadimishaagis

Viited 

Sõidukid
Aivar Riisalu

Aivar Riisalu (sündinud 13. märtsil 1961 Märjamaal) on eesti laulja, poliitik ja ärimees, alates detsembrist 2021 Lääne-Nigula vallavanem, 
9. novembrist 2017 kuni novembrini 2021 Tallinna abilinnapea. 

Ta on lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi 1984. aastal ökonomistina.

Ta on populaarse ansambli Meie Mees solist.

Ta oli Eesti Maarahva Ühenduse liige 1993–1996 ning Keskerakonna liige 1996–2014, kust astus välja septembris 2014. Päev hiljem teatas oma liitumisest Isamaa ja Res Publica Liiduga, kust lahkus novembris 2017, et asuda Keskerakonna juhitava linnavalitsuse abilinnapeaks. Veebruaris 2018 võeti Riisalu taas Keskerakonda vastu. 

Riisalu oli XI Riigikogu liige, pääsedes parlamenti Euroopa Parlamendi liikme Siiri Oviiri asendusliikmena. 2011. aasta Riigikogu valimistel kogus Riisalu 2195 häält ja sai sellega XII Riigikogu liikmeks. Kandideeris 2019, aasta riigikogu valimistel keskerakonna nimekirjas, saavutas varasemaga võrreldes suhteliselt mõõduka tulemuse.

Aivar Riisalu oli AS Hansabalt juhatuse esimees 2001–2007, Tallinna Mustamäe linnaosa vanem 2004, AS Bit (nüüd kirjastus Avita) juhatuse esimees 1999–2001, 1993. aastal üks AS Alexela asutajalikmetest ja AS Autokütus juhatuse esimees 1994–1999. Riigikogu andmetel oli ta 2009. aasta seisuga 15 äriühingu juhatuse või nõukogu liige. 2000–2001 andis välja huumoriajakirja Pikker.

Ta on Kaitseliidu liige ja Sõjalis-Sportliku Seltsi Erna juhatuse liige. Kaitseliidus oli Riisalu varem Männiku malevkonna pealiku abi, nüüd on Kaitseliidu Harju maleva pealiku abi, Kaitseliidu vanematekogu liige.

2006. aastal osales Riisalu telesaates "Tantsud tähtedega", kus tema partner oli võistlustantsija Kristina Tennokese. Tantsusaates jõudis ta neljandale kohale.

Samal aastal juhtis ta Kanal 2 mitme tunni pikkust aastavahetusprogrammi koos Elo Mõttuse ja Mart Sanderiga. Aastatel 2007–2009 juhtis ta aeg-ajalt TV3 telesaadet "Kaua võib!".

Ta on OÜ Kuutsemäe Puhkekeskus osanik ja juhatuse liige.

Tunnustus 

 2006 – Kaitseväe eriteenete rist
 2006 – Eesti Kaitseliidu III klassi teenetemedal
 2003 – Eesti Kaitseliidu teenetemedali eriklass

Viited

Välislingid 
Riigikogu liikme koduleht

Eesti ettevõtjad
Eesti Keskerakonna poliitikud
Isamaa ja Res Publica Liidu poliitikud
Eesti lauljad
Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased
Kaitseliidu Harju maleva liikmed
XI Riigikogu liikmed
XII Riigikogu liikmed
Sündinud 1961
Tallinna Hipodroom

Tallinna Hipodroom on Tallinna põhjaküljes, linnulennult Kopli lahest 1400 m kaugusel asuv hipodroom.

Ajalugu 

Tallinna Hipodroom avati 25. novembril 1923. Esialgu oli seal nii 1000 m galopirada kui ka 1100 m traavirada.

Algne hoone hävis tulekahjus ning taastati 1960. aastate teisel poolel. 1990. aastatel rajati tänapäevasem restorani osa.

Tallinna Hipodroomil on alates esimesest võistluspäevast korraldatud totalisaatorit.

1930. aastail oli naabruses asuva vaimuhaigla patsientidel hipodroomile tasuta sissepääs, kuid nad ei võinud totalisaatoril mängida ega restorani külastada.

21. mail 1933 toimus hipodroomil umbes 50 osavõtjaga mäss, kui publik hakkas süüdistama hobuste juhte ja kohtunikke kokkumängus. Korra taastasid 15 jala- ja kaks ratsapolitseinikku. Friedrich Assentok ja Paul Valdson arreteeriti, Karl Ots ja kolm tuvastamata isikut said kumminuia.

Hipodroom kolitakse Saue valda Tuula külla, kus on selleks 25-hektariline krunt. Tallinnas asuvale krundile püstitatakse aga elu- ja ärihooned.

Viited

Kirjandust
Eesti hobune võidusõidul. Uus Eesti, 5. detsember 1937, nr 331, lk 3.

Välislingid

 Tallinna Hipodroomi koduleht
 Hipodroomi ajalugu
 Urmas Tooming: Hipodroom võib kesklinnast kolida hoopis Saku valda, Tallinna Postimees, 23. oktoober 2008
 Uwe Gnadenteich. Hipodroomi hääbumine kütab kirgi Tallinna Postimees, 9. oktoober 2009

Hipodroom
Hipodroomid
Põhja-Tallinna ehitised
Eesti ratsasport
Leonid Markelov

Leonid Igorevitš Markelov (vene keeles Леонид Игоревич Маркелов; sündinud 25. mail 1963 Moskvas) on Venemaa endine poliitik. Ta oli aastatel 2001–2017 Mari Eli Vabariigi riigipea. 

Markelov on olnud NLKP ja hiljem Venemaa Liberaaldemokraatliku Partei liige. 2007. aastal astus ta parteisse Ühtne Venemaa.

Ta on venelane ja mari keelt ei oska. Ta on astunud samme maride allasurumiseks.

Markelov valiti 1995. aastal üheks tähtajaks Riigiduumasse. 

Ta sai kindlustusettevõtte Rosgosstrahh asepresidendiks. 

1996. aasta Mari Eli presidendivalimistel jäi ta alla Vjatšeslav Kislitsõnile. Markelov võitis 2000. aasta Mari Eli presidendivalimised ning 2004. aasta Mari Eli presidendivalimised.

Markelovi valitsusajal on Marimaa eelarvedefitsiit tohutult suurenenud. 2000. aastal, mil ta ametisse astus, oli see 36,2 miljonit rubla, aga 2008. aastal küündis juba miljardi rublani. Oponendid süüdistavad Markelovit vääras rahanduspoliitikas ja raha mittesihipärases kasutamises.

2003 keelati erinevatel ettekäänetel Markelovi suhtes kriitiliste ajakirjandusväljaannete trükkimine Marimaal. Nad olid sunnitud kasutama väljaspool Marimaad asuvaid trükikodasid. 2005 lõpetati võimude suhtes kriitiliste internetisaitide peamise teenusepakkuja tegevus.

Marimaa ametlikus ajalehes Mariiskaja Pravda on korduvalt avaldatud antisemiitlikke ning (maride, venelaste ja tatarlaste vahel) rahvastevahelist vaenu õhutavaid materjale. Marimaa prokuratuur ja FSB on ajalehte selle eest ametlikult hoiatanud. 

Samal 2005. aastal võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni "Inimõiguste rikkumisest ja demokraatiast Venemaa Föderatsiooni kuuluvas Mari Eli Vabariigis". 

2015. aasta septembris toimunud Marimaa Vabariigi juhi valimistel osutus ta valituks 50,78%-ga häältest. Valimas käis 47,09% hääleõiguslikest kodanikest. 

6. aprillil 2017 vabastas Venemaa president Vladimir Putin Leonid Markelovi ametist. Väidetavalt oli Markelov ise esitanud tagasiastumispalve. .

13. aprillil 2017 ta vahistati süüdistatuna altkäemaksu võtmises.  Tema aresti on korduvalt pikendatud.

24. veebruaril 2021 mõisteti talle 13 aastat vangistust range režiimiga koloonias ja trahv 235 miljoni rubla ulatuses altkäemaksu võtmise eest. Lisaks konfiskeeriti Markelovilt 2,7 miljardi rubla väärtuses kinnis- ja vallasvara .

Viited

Välislingid 
Markelovi elulugu (vene keeles)
Markelovi ametlik biograafia (vene keeles)

Venemaa poliitikud
Marimaa inimesed
Sündinud 1963
Vadstena

Vadstena on linn Rootsis Östergötlandi maakonnas Östergötlandi läänis Vadstena vallas. 

Linna pindala on 333 hektarit ja elanike arv 5651 (2000. aasta lõpu andmed).

Vaata ka
Vadstena loss

Rootsi linnad