13. märts

13. märts on Gregoriuse kalendri 72. (liigaastal 73.) päev. Juliuse kalendris vastab 1901.–2099. aastal 13. märtsile 28. veebruar (liigaastal 29. veebruar). Aasta lõpuni on 293 päeva.

Sündmused

Eestis 
 1806 – Tartus hakkas ilmuma esimene eestikeelne ajaleht Tarto maa rahva Näddali-Leht.
 1878 – avati vene õppekeelega Tartu II Õpetajate Seminar.
 1911 – Narvas asutati karskusselts Võitleja.
 1920 – Tallinnas sõlmiti esimesed kodanlikud abielud: Hugo Reiman abiellus Hilda Eichenbaumiga ja Anton Hansen Käthe Veltmaniga.
1921 – Aggio Bachmanni juhitud harrastusnäitlejatest koosnev Hommikteater andis esimese etenduse.
 1926 – toimus 1. ajakirjanike ball.
 1932 – Türil peeti Eesti esimene 50 km suusamaraton, mille võitis Reinhold Niilov.
 1932 – Stockholmis toimus esimest korda maadluse nelikmaavõistlus, kus osalesid Eesti, Rootsi, Saksamaa ja Ungari. Eesti jäi viimaseks.
1933 – Soome politseile anti üle Eestisse põgenenud lapualane Paavo Eerolainen.
1946 – Võrumaal hõivasid metsavennad Osula asula ja selle käigus tekkis kokkupõrge nõukogudemeelsetega. Kokku tapeti Osulas ja Sulbil 13 nõukogude aktivisti ja nende perekonnaliiget.
 1951 – Tallinnas hukati sõjaväetribunali otsuse põhjal metsavend Ants Kaljurand (Hirmus Ants) koos oma kaaslaste Arved Pildi ja Juhan Metsäärega.
 1980 – Tartus arreteeriti Jüri Kukk.

Maailmas 
 1781 – amatöörastronoom Wilhelm Herschel avastas Uraani.
 1809 – peale Soome kaotamist Vene-Rootsi sõjas ning Neljanda koalitsiooni sõjas Prantsuse vägedele Pommerni loovutamist kukutati Rootsi kuningas Gustav IV Adolf ohvitseride vandenõuga troonilt ning vangistati Gripsholmi lossi.
 1848 – üliõpilaste meeleavaldusega algas märtsirevolutsioon Austrias. Veel samal õhtul astus Austria riigikantsler vürst Metternich tagasi ja pages Londonisse. 
 1881 – põrandaaluse organisatsiooni Narodnaja Volja liige Ignacy Hryniewiecki tappis isevalmistatud pommi abil Venemaa keisri Aleksander II.
 1921 – kuulutati välja sõltumatu Mongoolia monarhia eesotsas bogdogeegeniga. Riigi tegelikuks valitsejaks tõusis parun Roman Ungern von Sternberg, tema diktatuur kestis kuus kuud.
 1933 – Joseph Goebbels sai Saksamaa rahvahariduse- ja propagandaministriks.
 1940 – Moskva rahulepinguga lõpetati Talvesõda. Soome pidi Nõukogude Liidule loovutama üle 10% oma aladest, 
 1954 – loodi KGB – NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuv Riikliku Julgeoleku Komitee.
 1979 – Grenadal tuli veretus riigipöördes võimule Maurice Bishopi juhitud marksistlik-leninistlik valitsus.  
 1988 – ajalehes Sovetskaja Rossija ilmus Leningradi keemiaõppejõu Nina Andrejeva artikkel "Ma ei või taganeda põhimõtetest" ("Не могу поступаться принципами"), milles kutsuti üles seadma kindlaid tõkkeid perestroikapoliitikale ja ühiskonna demokratiseerimisprotsessile.
 1988 – Jaapanis avati Seikani tunnel Honshū ja Hokkaidō saarte vahel.

Sündinud 

1720 – Charles Bonnet, šveitsi loodusteadlane ja filosoof
1733 – Joseph Priestley, inglise keemik
1838 – Raffaello Giovagnoli, itaalia kirjanik
1845 – Jan Niecisław Baudouin de Courtenay, poola keeleteadlane
1888 – Anton Makarenko, pedagoog ja kirjanik
1891 – Nikolai Konrad, vene ajaloolane
1900 – Giórgos Seféris, kreeka luuletaja
1907 – Mircea Eliade, rumeenia usundiloolane
1911 – Ron Hubbard, saientoloogia rajaja
1913 – Paul Grice, briti filosoof
1913 – Sergei Mihhalkov, vene kirjanik
1915 – Sergei Witte, Venemaa poliitik
1918 – Grigori Pomerants, Venemaa kulturoloog
1920 – Feohhari Kessidi, filosoofiaajaloolane
1925 – Helju Mikkel, eesti rahvatantsupedagoog
1937 – Vladimir Makanin, vene kirjanik
1940 – Andres Ehin, eesti kirjanik
 1940 – Tiit Made, Eesti majandusteadlane ja poliitik
 1940 – Jaan-Mati Punning, eesti ökoloog
1941 – Ülo Vilimaa, eesti koreograaf
1944 – Igor Kio, vene mustkunstnik
1945 – Anatoli Fomenko, vene matemaatik ja ajaloolane
 1953 – Silver Vahtre, eesti graafik ja disainer
1961 – Aivar Riisalu, eesti laulja, poliitik ja ettevõtja
1969 – Imre Sooäär, Eesti poliitik
1975 – Indrek Raadik, eesti laulja
1980 – Paavo Nõgene, eesti teatritegelane
 1988 – Jane Trepp, eesti ujuja

Surnud 

 1881 – Aleksander II, Venemaa keiser
 1912 – Hugo Treffner, eesti koolijuht ja haridustegelane
 1952 – Evald Oldekop, eesti hüdroloog ja bioloogiafilosoof
 1953 – Johan Laidoner, Eesti sõjaväelane ja riigitegelane, kindral
 1957 – Anna Haava, eesti luuletaja ja tõlkija
 1975 – Ivo Andrić, horvaadi kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1961
 1996 – Krzysztof Kieślowski, poola filmirežissöör ja stsenarist
 1999 – Garson Kanin, ameerika režissöör, lavastaja ja kirjanik
 2006 – Olimar Kallas, eesti karikaturist ja raamatugraafik
 2006 – Ülo Tootsen, eesti ajakirjanik
 2020 – Mart Ummelas, eesti ajakirjanik

Pühad 
 ...

Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +10,4 °C (2014)
Tallinna miinimumtemperatuur –23,0 °C (1942)
Tartu maksimumtemperatuur +11,6 °C (2014)
Tartu miinimumtemperatuur –23,7 °C (1866)

Viited 

Märts 13