Ada Kuuseoks

Ada Kuuseoks (sündinud Leontjev-Koromaldi; 1946–67 Jõgi; sündinud 1. märtsil 1941 Tallinnas) on eesti pianist ja klaveripedagoog. Aastast 1963 töötab Tallinna Muusikakeskkoolis klaveriõppejõuna (aastast 1998 õpetaja-metoodik) ning alates 1966. aastast Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia dotsendina.

Ada Kuuseoks alustas klaveriõpinguid Violetta Ostapovskaja juures, millele järgnesid õpingud Tallinna Muusikakeskkoolis ja Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Anna Klasi klaveriklassis. Õpinguid jätkas ta Moskva Riikliku Konservatooriumi aspirantuuris professor Viktor Meržanovi klaveriklassis. Tema käe all on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias lõpetanud 81 üliõpilast, kellest väljapaistvamad on Taissia Filippova, Toivo Peäske, Katrin Paat, Katrin Kuldjärv, Anne Sarrap, Anne Otto, Nathalie Maasin, Natalja Truškina, Marina Sinkel, Helve Kuuskmann, Ene Rindesalu, Iive Joamets, Karolina Sepp, Urmas Taniloo, Andres Paas, Margus Kappel, Jaan Kapp. Aastast 2013 on ta Eesti Klaveriõpetajate Ühingu auliige. 

Ada Kuuseoksa debüütesinemine toimus 1958. aastal Estonia kontserdisaalis Eesti Raadio sümfooniaorkestriga Leningradi konservatooriumi üliõpilase Neeme Järvi juhatamisel. Eduard Tubina 1944. aastal komponeeritud Klaverikontserdi esiettekanne toimus Ada Kuuseoksa esituses 17. juunil 1965 Eduard Tubina 60 aasta juubelikontserdil (dirigendiks Neeme Järvi). Tubin ise on öelnud Ada Kuuseoksa esituse kohta "Väga hea! Ületamatu, mis ma seni olen kuulnud". 

Kuuseoks on andnud soolokontserte üle maailma ning olnud ka paljudes klaverikonkursside žüriides. Samuti on olnud ta paljude eesti heliloojate klaveriteoste esmaesitaja, nende hulgas Ester Mägi, Jaan Räätsa, René Eespere, Helmut Rosenvaldi, Eugen Kapi, Erich Jalajase ja Raimo Kangro klaveriteoste esmaesitaja. Tema repertuaar on äärmiselt ulatuslik, hõlmates heliloojaid renessansist kuni tänapäevani. Ta on ühtviisi professionaalne kõikides repertuaaris olevates žanrites ja ajastutes. 

Muuhulgas on ta ka esitanud klaverimuusika tippteosteks peetavaid Johannes Brahmsi, Sergei Rahmaninovi ja Sergei Prokofjevi klaverikontserte ning Ludwig van Beethoveni klaverisonaate, millest väärib märkimist tema poolt esitatud Sonaat nr. 29, op. 106 B-duur "Hammerklavier", mida peetakse Beethoveni klaveriloomingu tehniliselt keerukaimaks teoseks. Ada Kuuseoks on tõenäoliselt üks esimesi eesti pianiste, kes selle suurteose oma kavasse on võtnud.

Ada Kuuseoks on ka aktiivne kaastöötaja ajakirjandusele, avaldades muusikaartikleid ja -arvustusi.

Tunnustus
 Eesti NSV I noorsoofestivali vabariiklik konkurss – kuldmedal (1957)
 Liiduvabariikide vaheline konkurss Minskis – laureaat (1960)
 I vabariiklik konkurss Tallinnas – laureaat (1968)
 Üleliiduline soolokontsertide konkurss Kiievis – laureaat (1970)
 Eesti NSV teeneline kunstnik (1978)

Kirjandus ja intervjuud
 Interpreedid Eesti klaverimuusikast // Fratres 1991 (Ada Kuuseoks, Marje Lohuaru, Vilma Mallene, Valdur Roots ja Lilian Semper)
 Aplikatuurivariant Beethoveni sonaadist B-duur op. 22: plaaniline teadustöö aastail 1990 – 1991 // A. Kuuseoks; Tallinna Konservatoorium
 Eesti heliloojate viimase aastakümne klaverisonaatide esitusprobleeme: plaaniline teadustöö aastail 1986–1989 / A. Kuuseoks; Tallinna Konservatoorium
 Ada Kuuseoks. „Muusikast võlutud. Vsevolod Pozdejevi autorikontsert“. – Muusika, 6-7/2010

Viited

Välislingid
"Ada Kuuseoks 70" – intervjuu Ada Kuuseoksaga 13.03.2011
Ada Kuuseoks. „Muusikast võlutud. Vsevolod Pozdejevi autorikontsert“. – Muusika, 6-7/2010
Leelo Kõlar – Pühendunu // „Ada Kuuseoks 70” 1. III Tallinna raekojas

Eesti pianistid
Eesti muusikapedagoogid
Eesti NSV teenelised kunstnikud
Sündinud 1941