Kaarel Eenpalu

Kaarel August Eenpalu (kuni 22. veebruarini 1935 Karl-August Einbund, kuni 8. märtsini 1935 Karl-August Eenpalu; 28. mai 1888 Palu talu, Vesneri vald Tartumaa – 27. või 28. jaanuar 1942 Vjatka vangilaager (Vjatlag), Kirovi oblast) oli Eesti poliitik ja jurist, riigivanem 19. juulist 1932 1. novembrini 1932 (Karl Einbundi esimene valitsus).

Elulugu

Haridus
Õppis Haava vallakoolis Vesneris. Lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi 1909 kevadel, õppis 1909–1914 Tartu Ülikoolis õigusteadust, tegi lõpueksamid Moskva Ülikooli juures 1915. aasta kevadel. Tal oli õigusteaduste kandidaadi (cand. jur.) kraad.

Eenpalu oli Eesti Üliõpilaste Seltsi (EÜS) esimees.

Sõjaväeline tegevus
27. augustil 1915 asus Luuga 1. suurtükiväe tagavaradivisjoni vabatahtlike õppekomandosse, mille kursused lõpetas nooremallohvitserina. Lõpetas 29. veebruaril 1917 Petrogradis Pauli sõjakooli ning määrati 1. suurtükiväe tagavaradivisjoni teenistusse lipniku auastmes. Karl Einbund tegutses 1917. aasta suvel Tartu Sõjaväelaste Büroos ja formeeris 1917. aastal Tartus 1. Eesti jalaväediviisi 1. suurtükiväe brigaadi 5. patarei ja oli 1918. aastani selle ülem. K. Einbund oli 1918. aastal  21. veebruaril Tartus asutatud üli- ja kooliõpilasist ning sõjaväelasist moodustatud miilitsa juht. Oli detsembrist 1918 kuni veebruarini 1919 Vabadussõjas Tartu kooliõpilaste pataljoni (Tartu vabatahtlike pataljoni, 110–120 meest) ülem.

Juhatas lahinguid 1919 Võnnu mõisa all, Rõngu alevis, Valguta mõisas, Pikasillal, Roobe mõisa ja Hummuli mõisa all 1919. aastal formeeris 2. suurtükiväepolgu 7. patarei ja oli selle ülem. Ta läks reservi 1923 novembris nooremleitnandi auastmes.

Poliitiline tegevus
Karl Einbund valiti 1919 Eesti Rahvaerakonna liikmena Asutavasse Kogusse. "Teisel koosolekul kõneles karskusest K. Einbund, püüdes järele aimata Tõnissoni. Kui Tõnisson koosolekule jõudis ja veidi pealt kuulanud oli, käratas ta: "Sina, nooruke, ei oska kõnelda, tule kõnetoolist maha", ja asus ise kõnet jätkama." Pärast üleolevat kohtlemist erakonna juhi Jaan Tõnissoni poolt läks Eenpalu 1923 üle Põllumeestekogudesse, kuid lahkus sealt 21. oktoobril 1933 ja muutus parteidistsipliinist sõltumatuks iseseisvaks poliitikuks.

1920–1937 oli I–V Riigikogu ning alates 1938 I Riigivolikogu liige (79. valimisringkonnast).

Karl Einbund oli 1. juulist 1919–1920 riigikontrolör, 1920, 1921–1924 ja 1924–1926 siseminister (teda peetakse Eesti politsei rajajaks), 1926–1932 ja 1933–1934 III, IV ja V Riigikogu esimees, juulist novembrini 1932 riigivanem (Kaarel Eenpalu esimene valitsus), 

Aastatel 1934–1938 oli Kaarel August Eenpalu siseminister ja peaministri asetäitja, 1938–1939 peaminister (Kaarel Eenpalu teine valitsus).

1. detsembril 1924 ründasid kommunistlikud mässajad Jaan Anvelti korraldusel tema korterit ja üritasid teda tappa.

Oktoobris 1933 toimunud põhiseaduse muutmise rahvahääletuse eel teatas Kaarel Eenpalu, et ta on põhiseaduse muutmise poolt: "Rahulikul teel ja seaduslikus korras põhiseaduse muutmine on parem kui väevõimu abinõude varal."

Sai siseministriks pärast iseseisva siseministeeriumi loomist. Kujundas uue, presidentaalse sisepoliitilise kursi. Eenpalu agaral osavõtul algatati nimede eestistamine, kodukaunistamise hoogtöö, Isamaaliit ja muud.

Ühiskondlik tegevus

Seltsid ja liidud
Ülikoolis õppimise ajal tegutses rahvaraamatukogude liikumises ja karskusliikumises.

Eenpalu oli juhtivatel kohtadel põllumeeste organisatsioonides (koos August Jürima, Jaan Hünersoni ja teistega), osales Põllumeeste Keskseltsi töös ning politsei-, spordi- ja tuletõrjeorganisatsioonides.

1911–1912 oli Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi korraldatavate näituste sekretär.
1927–1932 Haridusliidu esimees 
1928–1933 Rahvusvaheliste Parlamentide Uniooni Eesti grupi esimees 
1930–1932 Noorte Kotkaste peavanem 
1930–1935 Eesti-Poola Ühingu esimees 
1932 Põllutöökoja esimees 
1924–1940 Kaitseliidu Vanematekogu abiesimees 
1923–1940 Eesti Olümpiakomitee liige

Kaarel Eenpalu oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Muud ametid
Aastatel 1910–1912 ja 1915 oli Postimehe toimetuse liige, 1918 toimetaja, 1920 Tallinna Teataja, 1924 ajalehe Kaja peatoimetaja.

1939–1940 Eesti Fosforiidi peadirektor Maardus.

Talupidamine
Pidas aastast 1925 Harjumaal Raasiku vallas Arukülas Hellema õppe- ja katsetalu, kus kasvatati peamiselt kartulit ja õlleotra ning peeti piimakarja.

Arreteerimine ja surm
Arreteeriti 24. juulil või 27. juulil või 16. juulil 1940 NKVD poolt oma talus. Teda süüdistati Viktor Kingissepa tapmises ning võitluses töölisklassi ja revolutsioonilise liikumise vastu. Ta suri vangilaagris eeluurimise ajal.

Tunnustus
1922 – 2. suurtükiväepolgu ohvitseridekogu auliige 
1923 – Eesti Vabadussõja mälestusmärk
1927 – Eesti Punase Risti teenetemärgi II klass
1928 – Läti Kolmetähe Ordu 1. klassi aumärk
1928 – tuletõrje liidu kõrgem hoolsusmärk
1928 – Saaremaa politseiametnikkude kogu auliige
1929 – Poola-Eesti Ühingu auliige 
1930 – Kotkaristi teenetemärgi I klass
1932 – Kaitseliidu Tartu Maleva Õppurmalevkonna auliige
1935 – Eesti Punase Risti teenetemärgi I klass
1936 – Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi auliige
1936 – Eesti Vabatahtliku Tuletõrje Liidu auliige 
1937 – Rae valla aukodanik 
1938 – Eesti Loodusvarade Instituudi auliige 
1938 – Valgetähe teenetemärgi I klass
1939 – Rannu valla aukodanik
22. veebruar 1939 – Riigivapi teenetemärgi I klass

Kaarel Eenpalu on Albert Kivikase 1936. aastal avaldatud romaani "Nimed marmortahvlil" tegelane (nimetu pataljoniülem).

2018. aastal valiti Kaarel Eenpalu aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka.

Teosed
1912 Raamatukogud ja nende asutamine (Tartu)
1914 Rahvaraamatukogude sisemine korraldus (Tartu)
1918 Vaba iseseisev Eesti. I (Tartu) 
1918 Õiguslik riik (Tartu)

Isiklikku
Kaarel Eenpalu isa oli Andres Einbund. Kaarel Eenpalu abikaasa oli Linda-Maria Eenpalu. Neil olid tütred Helmi-Aino (1917), Virve (1919), Tiiu-Hilja (1921) ja Mai-Linda Armei (1923–2016).

Abikaasa ning Virve ja Mai saadeti 1941. aastal 15 aastaks asumisele Tomski oblasti Tšainski rajooni Makarjevka külla. Tiiu ja Helmi (Teder) põgenesid 1944 Saksamaale. Virve vabanes 1. märtsil 1956, abikaasa 21. mail 1956. Anne Eenpalu on Kaarel Eenpalu tütretütar.

Eenpalu arvates on demokraatia kõva ja korraldatud võim, mida iseloomustab distsipliin. Tema sõnul tagab vabaduse püsimise kindel kord ning eestlased on distsipliini ihkav rahvas.

Auli Käsik on 1995. aastal Tallinna Pedagoogikaülikoolis kaitsnud diplomitöö "Kaarel Eenpalu raamatukogunduslik tegevus".

Tsitaate

Viited

Kirjandus
 Artur Taska. Kaarel Eenpalu / Artur Taska, Lund 1991
 Tiiu Põld. Märgitud mees, Tallinn 2003
 Jaan Kross. Sobimatute seikade võlu: Mälestus või novell. – Looming nr 1, 2004.
 K. Eenpalu Rae valla aukodanikuks. Uus Eesti, 4. jaanuar 1938, nr 3, lk 1.
 Kaarel Eenpalu Rannu valla aukodanikuks. Uus Eesti, 17. jaanuar 1939, nr 16, lk 3.
 K. Eenpalu Eesti fosforiiditööstuse juhiks. Uus Eesti, 4. november 1939, nr 301, lk 3.

Välislingid 

 Foto: Eenpalu perekonnaga 10. augustil 1932
 Anekdoot
 
 
 Ministriajarekord on Kaarel Eenpalu nimel – Postimees, 12. detsember 2009

Eesti peaministrid
Eesti siseministrid
Eesti kindralkubernerid
Eesti sisekaitseülemad
Eesti riigikontrolörid
Asutava Kogu liikmed
I Riigikogu liikmed
II Riigikogu liikmed
III Riigikogu liikmed
IV Riigikogu liikmed
V Riigikogu liikmed
I Riigivolikogu liikmed
Riigikaitse Nõukogu liikmed
Põllutöökoja liikmed
Põllumeeste konventide liikmed
Riigi Majandusnõukogu liikmed
Ühistegevuskoja liikmed
Eesti Rahvaerakonna poliitikud
Üleriikliku Põllumeeste Esituse poliitikud
Seltskondlike komiteede poliitikud
Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinde poliitikud
Kaitseliidu Vanematekogu liikmed
Eesti tuletõrjujad
Eesti kodanliku õhukaitse ametiisikud
Eesti Olümpiakomitee liikmed
Eesti õigusteadlased
Riigivapi I klassi teenetemärgi kavalerid
Kotkaristi I klassi teenetemärgi kavalerid
Eesti Punase Risti teenetemärgi kavalerid
Valgetähe I klassi teenetemärgi kavalerid
Kolme Tähe ordeni kavalerid
Eestistatud nimega inimesed
Perekonnanimede kaitseregister
Vabadussõja veteranid
Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmed
Sajandi 100 arukülalast
Eesti represseeritud isikud
Sündinud 1888
Surnud 1942