joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ebausk

Ebausk on käitumisreeglite kogum, mis võib põhineda usul või maagilisel mõtteviisil, mille alusel ebausu praktiseerija usub, et tulevikku või teatud sündmuste tulemust saab mõjutada tema käitumisega. Näide: uskumus, et kulla ja hõbeda koos kandmine toob õnnetust.

Selle tõlgenduse kriitikute väitel põhineb ebausk mitte arutlusel, vaid tuleneb kõrvale juhitud või "valgustamata" usulistest tunnetest, mis viib mõningatel juhtudel jäikuseni usulistes vaadetes või praktikas, teistel juhtudel aga usuni ebatavalistesse sündmustesse või talismanidesse, ennetesse ja ennustustesse. Paljud ebausukombed on taandatavad väärarusaamadele põhjuslikkusest või statistikast.

Ülaltoodu võib viia alusetute hirmude või liialdatud hoolikuseni välistes kommetes.

Alan Dundese definitsiooni järgi nimetatakse ebausuks "traditsioonilisi väiteid, mis koosnevad ühest või enamast tingimusest ja ühest või enamast tagajärjest, kus osa tingimusi kuulutab midagi ette ja osa põhjustab midagi." Dundes pakub välja ebausu kolm põhikategooriat: 
 märgid – põhjuslikud suhted, mida inimene ei saa mõjutada, nende hulka kuuluvad ended ja unenäod; 
 maagia – nõidus, põhineb inimese kavatsuslikul tegevusel; 
 konversioon – hübriidkategooria, kus märgiline ebausk on pööratud maagiliseks, nende hulka kuuluvad muuhulgas soovid ja tõrjemaagia." 

Mõnede väitel tuleneb fanatism samadest kõrvalekaldunud usulistest tunnetest enesekindlas erutusseisundis. Selline jäik lojaalsus võib rakenduda nii usundis kui poliitikas ja ideoloogias; see võib keskenduda isegi spordile ja kuulsustele.

Mis ka seda ei põhjustaks, võib ebausk viia mõistusevastase käitumiseni tänu toetumisele oletatavale jumalikule või paranormaalsele kontrollile maailma üle. Mängur võib põhjendada oma võituderida pokkeris kaasaskantava jänesekäpa või konkreetses toolis istumisega oskuste või statistika asemel. Lennukireisija võib uskuda, et teda kaitseb õhus reisijate kaitsepühaku Püha Christopheri medal, mitte statistiline fakt, et lennuõnnetusi juhtub väga harva.

Sõna "ebausk" kasutatakse ka viitamiseks rahvausundile, tavaliselt vastandatuna mõnele teisele usundile või teadusele.

Vaata ka
 Ebajumalakummardamine
 Vandenõuteooria
 Maagia
 Rahvausund
 Triskaidekafoobia

Välislingid

 Katre Lomp. Tuvide ebausk
 Vanad uskumused vajuvad unustusse ning uued tulevad nende asemele. Tartu Postimees, 7. oktoober 2002

Epistemoloogia
Filosoofia
Religioon
Ebausk
Trükiarv

Trükiarv ehk tiraaž on trükise ühe väljalaske eksemplaride arv.

Eesti suuremate ajalehtede trükiarv

Üleriigilised päeva- ja nädalalehed

Maakonnalehtede ja venekeelsete ajalehtede trükiarv

Tallinna linnaosade ajalehed
2011. aastal oli mõne Tallinna linnaosa ajalehe trükiarv järgmine: Kesklinna Sõnumid 33 000, Mustamäe ajaleht 31 600, Põhja-Tallinna Sõnumid 28 000, Lasnamäe Leht 20 000, Kristiine Leht 15 600.

Viited

Trükindus
Bantu keeled

Bantu keeled on benue-kongo keelte hulka kuuluv keelterühm. 

Bantu keeli on ligikaudu 500. Keelte arvu keelkonnas on keeruline määrata keele ja murde piiri hägususe tõttu. Samal põhjusel on erinevaid andmeid keelte kõnelejate arvude osas, sest teatud murdeid võidakse arvestada iseseisvate keeltena ja vastupidi. Teine põhjus on statistika üldine madal kvaliteet Aafrika riikides.

Suurima kõnelejate arvuga bantu keel on suahiili keel (kokku kõnelejaid 40 miljonit, kuid enamiku kõnelejate jaoks ei ole see emakeel). Emakeelena kõnelejate arvult on suurimad šona keel (10,8 miljonit) ja suulu keel (10,3 miljonit).

Bantu keeled said arvatavasti alguse tänapäevase Kameruni alalt Lääne-Aafrikas. Aja jooksul on Bantu keele kõnelejad rännanud ka kaugele ida ja lõuna poole.

Teistesse keeltesse (ja ka eesti keelde) on jõudnud mitmeid laensõnu bantu keeltest, näiteks bongod, bugi-vugi, konga, jenga, mamba, marimba, rumba, safari, samba, šimpans, ubuntu.

Bantu keeli
koosa keel
ndonga keel
ruanda keel
suahiili keel
suulu keel
šona keel
tsonga keel
tsvana keel
Aton

Aton, 'päikeseketas', on tuntud päikesejumalus Keskmise Riigi ajast, Atumi ja Ra ilmumisvorm. Aton oli algselt päikeseketas, üks päikesejumala ilmumiskujudest. Tõenäoliselt sai ta päikesejumalaks Amenhotep III ajal. Amenhotep IV (Ehnatoni) valitsemise ajal tõsteti Aton ainujumala seisusesse ning seniste peajumalate, eriti Amoni, kultus keelati. Atoni loomuse määras loov, kõikehõlmav vägi ning isa ja poja vahekord Ehnatoni suhtes. Erinevalt teistest Egiptuse jumalatest ei kujutatud Atonit antropomorfsena. Atonit kujutati päikesekettana, millest kiirgavad välja kiired, mille otstes on peopesad. Selle jumala üks kuulsamaid kujutisi on Tutanhamoni kuldse trooni seljatoel.

Hiljem, Uue Riigi ajal olid Atum ja Ra samastatud ning neid hakati austama ühe ja sama jumalana Atum-Ra’na, nad ühendati  päikesejumaluseks ja nendest sai 'loojuv õhtupäike'. Mõlema jumalaga seostati päikest – Ra oli päikesejumal ning Aton oli üks päikesejumala ilmumiskujudest. Samuti oli nende sümboolika seotud päikesega – Atonil oli päikeseketas, millest kiirgasid välja kiired ning Ra'd kujutati samuti päikesekettana. 

Kui Ehnaton Uue Riigi ajal võimule sai, kehtestas ta 1350 eKr (esimest korda ajaloos) monoteismi. Ainsaks jumalaks sai Aton, mis tuletati Atum´ist. Peamiseks kultuskohaks sai Amarna.

Vaata ka
 Suur hümn Atonile
 Atum
 Ra (Re)

Egiptuse jumalad
Riigipeade ja valitsusjuhtide koondtabel

''See on koondtabel praegu võimul olevatest riikide riigipeadest ja valitsusjuhtidest.



A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

L

M

N

O

P

R

S

Š

Z

T

U

V

Vaata ka 
Riigipeade loendid riigiti
Valitsusjuhtide loendid riigiti
Riigipeade loend 1938

 Riigipeade ja valitsusjuhtide koondtabel
 Riigipeade ja valitsusjuhtide koondtabel
 

hu:Államok vezetőinek listája 2008-ban
Korallimeri

Korallimeri asub Vaikse ookeani lääneosas. 

Korallimeri piirneb edelas Austraaliaga, loodes Uus-Guineaga, kirdes Saalomoni saartega, idas Vanuatu ja kagus Uus-Kaledooniaga. Läänes on Korallimeri Torrese väina kaudu ühenduses Arafura merega, põhjas piirneb ta Saalomoni mere, kagus Fidži mere ja lõunas Tasmani merega.

Kogu Korallimeri on jagatud riikide mõjusfäärideks. Need riigid on Austraalia, Paapua Uus-Guinea, Saalomoni Saared, Vanuatu ja Prantsusmaa, mille protektoraat on Uus-Kaledoonia. Täielikult jäävad Korallimerre Austraalia Korallimere saarte ala, Vanuatu Sanma provints ja Uus-Kaledoonia Põhjaprovints.

Korallimere sügavus on kuni 7661 meetrit. Meres paikneb ka Korallimere nõgu, mille sügavus on kuni 4842 meetrit .

Merele on nime andnud maailma suurim korallriff Suur Vallrahu, korallrahusid on mujalgi.

Korallimere korallrahud on soodus elukeskkond väga paljudele veetaimedele ja loomadele. Siin leidub vetikaid, meriliiliaid, vähilisi, kirjuid kalu, mureene, haisid ja muid elusolendeid.

Piirid 

Põhjas piirneb Korallimeri Saalomoni merega. Piir kulgeb Uus-Guinea kagutipust Saalomoni Saartele kuuluva Rennelli saare edelatippu, nii et Lousiade saarestik koos juurdekuuluvate riffidega jääb Saalomoni merre, sealt Nupani saarteni ja edasi Duffi saarteni.

Idas piirneb Korallimeri Vaikse ookeani alaga, mida eraldi mereks ei arvata. Piir kulgeb Duffi saartelt sirgjoones Mr Lava raarele, mis kuulub Vanuatule, ning sealt paljusid Vanuatu saari mööda Anatomi saareni, nii et kõik Vanuatu saared ja nendevahelised väinad (peale Futuna saare) kuuluvad Korallimerre.

Kagut piirneb Korallimeri Fidži merega. Piir kulgeb Anatomilt Uus-Kaledooniast kagus olevale Pinsi saarele.

Lõunas piirneb Korallimeri Tasmani merega. Uus-Kaledoonia ala lõunapiir on umbes 24. lõunalaiusel ja sealtkandist kulgeb ka merede piir.

Viited

Välislingid 

Vaikse ookeani mered
Kassaman

Kassaman või Qassaman (vanne) on Alžeeria riigihümn. Hümn võeti kasutusele 1963. aastal, varsti pärast Prantsusmaast iseseisvumist. Sõnad on kirjutanud Mufdi Zakariah 1956. aastal olles Prantsuse koloniaalvägede vangistuses ja muusika on kirjutanud egiptuse helilooja Mohamed Fawzi.

			HümnTransliteratsioon
	
		

قـــسما بالنازلات الـماحقات 
والـدماء الـزاكيات الطـــاهرات 
والبــنود اللامعات الـخافقات 
في الـجبال الشامخات الشاهقات 
نحن ثــرنـا فحــياة أو مـمات 
وعقدنا العزم أن تـحيا الجـزائر 
فاشهدوا .. فاشهدوا .. فاشهدوا 

نحن جند في سبيل الـحق ثرنا    
وإلى استقلالنا بالـحرب قـــمنا 
لـم يكن يصغى لنا لـما نطــقنا  
فاتــخذنا رنة البـارود وزنـــــا 
وعزفنا نغمة الرشاش لــــحنا  
وعقدنا العزم أن تـحيا الجزائر 
فاشهدوا .. فاشهدوا .. فاشهدوا  

يا فرنسا قد مضى وقت العتاب 
وطويناه كــما يطوى الكـــتاب 
يا فرنسا إن ذا يوم الـحــساب 
فاستعدي وخذي منــا الجواب 
إن في ثــورتنا فصل الـخطاب      
وعقدنا العزم أن تـحيا الجزائر 
فاشهدوا .. فاشهدوا .. فاشهدوا 

نحن من أبطالنا ندفع جنــــــدا      
وعلى أشـلائنا نصنع مجــــدا 
وعلى أرواحنا نصعد خـــــلدا 
وعلى هامــاتنا نرفع بنــــــدا   
جبهة التـحرير أعطيناك عـهدا 
وعقدنا العزم أن تـحيا الجزائر  
فاشهدوا .. فاشهدوا .. فاشهدوا  

صرخة الأوطان من ساح الفدا      
اسـمعوها واستجــيبوا للنــــدا 
واكـــتبوها بـــدماء الــشهــداء 
واقرأوهــا لبني الـجـيل غــــدا 
قد مددنا لـك يا مـــجد يــــدا 
وعقدنا العزم أن تـحيا الجزائر 
فاشهدوا .. فاشهدوا .. فاشهدوا 

Qassaman binnazilat ilmahiqat
Waddimaa izzakiyat ittahirat
Walbonood illamiaat ilkhafiqat
F'Ilgibal ishshamikhat ishshahiqat
Nahno thurna fahayaton aw ma maaat
Wa aqadna alazma an tahya aljazair
Fashhadoo ! Fashhadoo ! Fashhadoo ! 

Nahno gondon fi sabil il hakki thorna
Wa ila isstiqlalina bilharbi kumna.
Lam yakon yossgha lana lamma natakna
Fattakhathna rannat aibaroodi wazna.
Wa azafna naghamat alrashshashi lahna
Wa aqadna alazmat an tahya aljazair.
Fashhadoo ! Fashhadoo ! Fashhadoo ! 

Ya Faransaa, qad matha waktu l`itab
Wa taweynahu kama yutwalkitab
Ya Faransa inna tha yawmul hisab
Fasta`iddee wakhudhee minnal jawab
Inna fee thawratinaa faslal khitab
Wa Aqadna Alazma An Tahya aljazair.
Fashhadoo ! Fashhadoo ! Fashhadoo ! 

Nahno min abtalina nadfaoo gondan
Wa ala ashlaina nassnaoo magdan.
Wa ala hamatina narfao bandan.
Gabhato' ltahreeri aataynaki ahdan
Wa aqadna alazma an tahya aljazair.
Fashhadoo ! Fashhadoo ! Fashhadoo ! 

Sarkhato 'lawtani min sah ilfida
Issmaooha wasstageebo linnida
Waktobooha bidimaa ilshohadaa
Wakraooha libany ilgeeli ghadan.
Kad madadna laka ya magdo yada
Wa aqadna alazma an tahya aljazair.
Fashhadoo ! Fashhadoo ! Fashhadoo !

Välislingid 
http://www.national-anthems.net/countries/index.php?id=AG

Riigihümnid
Alžeeria sümboolika
Alžeeria muusika
Sulejman Tihić

Sulejman Tihić (26. november 1951 Bosanski Šamac – 25. september 2014) oli Bosnia ja Hertsegoviina poliitik. 

Aastatel 2002–2006 oli ta Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri liige, esindades seal Bosnia muslimite kogukonda. 28. veebruarist oktoobrini 2004 ja 28. veebruarist 6. novembrini 2006 oli ta selle kolmeliikmelise presidentuuri esimees.

1. oktoobril 2006 toimunud presidendivalimistel kogus ta 28,1% muslimitest valijate toetuse ja kaotas selle tulemusega oma koha Haris Silajdžićile.

Sulejman Tihić oli abielus ja kolme lapse isa.

Bosnia ja Hertsegoviina poliitikud
Sündinud 1951
Surnud 2014
1623

1623. aasta (MDCXXIII) oli 17. sajandi 23. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 
Esmakordselt mainitakse Vaivara kihelkonda (im Waywerschen Kerspel) – endine Narva kihelkond loodud 13.sajandi alguses, vahel nimetatud ka Peetri kihelkonnaks 
 ...

Sündinud 
 19. juuni – Blaise Pascal, prantsuse matemaatik, füüsik ja filosoof
 25. juuli – Otto Wilhelm von Fersen, Eestimaa maanõunik, Rootsi kuninglik kammerhärra, Ingerimaa kindralkuberner
 10. november – Bengt Klasson Horn, Rootsi poliitik ja sõjaväelane

Surnud 
8. juuli – Gregorius XV, Rooma paavst.

 1623
Sargasso meri

Sargasso meri on Atlandi ookeani osa. Teda ei piira rannad ega saared, vaid hoovused: läänest ja põhjast Golfi hoovus, lõunast Antilli hoovus ja idast Kanaari hoovus. Meri on valdavalt sügav, ainsad saared on Bermuda saared.

Sargasso mere vesi on seisev, seetõttu kontsentreerub seal hulgaliselt ujuvat prahti ja veeorganisme, eriti aga Golfi hoovuse toodud mariadrut (Sargassum), sellest ka nimi. 

Mariadrut pole siiski nii palju, et laevad sinna kinni jääksid, seevastu ohustab Sargasso merre sattunud laevu tuulevaikus, kuna Sargasso meri asub hobulaiustel. Ka asub osa Sargasso merd Bermuda kolmnurgas.

Mariadru puhmaste vahel on Sargasso meri väga selge ja sinine, selgeim kogu maailmameres, läbipaistvusega kuni 66,5 m. Kliima on soe, mere põhjaosaski püsib talvine veetemperatuur üle 18 °C.

Sargasso meres koevad angerjad.

Atlandi ookeani mered
Malbolge

Malbolge on Ben Olmsteadi loodud programmeerimiskeel. Keele eesmärgiks on täita esoteeriliste programmeerimiskeelte hulgas valitsevat tühikut: enne Malbolget ei olnud olemas keelt, mille väljatöötamisel oleks olnud eesmärgiks luua võimalikult raskesti kasutatav ja mittemõistetav keel. Selle tühiku täitmisega on Malbolge igati hakkama saanud. Keele nimi tuleneb Dante Põrgu kaheksanda ringi nimest.

Olmsteadi enda väitel ei ole seni Malbolges ühtegi programmi kirjutatud, siiski on jõutud tänapäeval niikaugele, et meil on olemas lihtne Malbolges kirjutatud Hello, world! tüüpi rakendus. Selle kirjutamisel oli abiks Lispis kirjutatud evolutsioonisimulaator. Vastav koodijupp näeb välja nii:
 
 (=<`$9]7<5YXz7wT.3,+O/o'K%$H"'~D|#z@b=`{^Lx8%$Xmrkpohm-kNi;gsedcba`_^]\[ZYXWVUTSRQPONMLKJIHGFEDCBA@?>=<;:9876543s+O<oLm

Vaata ka 

INTERCAL
Brainfuck
Dis

Välislingid 

Malbolge lähtekood. Sisaldab ka keelt tutvustava artikli.

"Hello, world!" Malbolges

Programmeerimiskeeled
Sulu meri

Sulu meri on Vaikse ookeani saartevaheline meri Filipiinide ja Malaisia vahel.

Sulu meri piirneb edelas Kalimantaniga, loodes Palawani saarega, kirdes Visayani saartega, idas Mindanao saarega ja kagus Sulu saartega. Sulu meri sai oma nime Sulu sultanaadi järgi.

Sulu merest kagusse jääb Sulawesi meri. Loodesse jääb Lõuna-Hiina meri, millega teda ühendavad Balabaci väin, Linapacani väin ja Mindoro väin. Põhjas, kirdes ja idas asuvad Filipiinide sisemered, vastavalt Sibuyani meri, millega teda ühendab Tablase väin, Visayani meri, millega teda ühendab Panay laht, ja Boholi meri.

Mere sügavus on kuni 5580 meetrit. Kaguosa on märksa sügavam kui kirdeosa 

Sulu meri on jagatud kahe naaberriigi vahel. Enamus temast kuulub Filipiinidele. Meri piirneb viie Filipiinide piirkonnaga. Mere idaosa asub MIMAROPAs, kuhu kuuluvad suurematest saartest Palawan ja Mindoro ning väiksemaist saartest mere loodepiiril Balabac, Bugsuk, Linapacan, Calamiani saared ja Apo atoll ning täielikult Sulu meres Ilin, Cuyo saared, Dumaran, Cagayani saared, Arena atoll, Tubbataha rifid, Bancoran ja San Migueli saared. Mere kirdeosa asub Lääne-Visayasi piirkonnas, kuhu kuuluvad suurematest saartest Panay ja Negros ning väiksematest (kõik mere piiril) Semirara, Caluya ja Guimaras. Negrose saare kaguosa kuulub Kesk-Visayasi piirkonda. See osa Mindanao saarest, mis piirneb Sulu merega, asub Zamboanga poolsaarel. Sulu saared kuuluvad Muslimi Mindanao autonoomsesse piirkonda, sealhulgas Pilase saared, Pangutarani saared ja Doc Can. Turtle'i saared ja Cagayan Sulu ei kuulu Sulu saarestikku, kuid Muslimi Mindanaole siiski. Üksnes Sulu mere edelarannik kuulub Malaisiale Sabahi provintsi nagu ka provintsi põhjatipu lähedal asuvad Banggi, Balambangani ja Jamborigani saar.

Sulu meri piirneb ainult saartega ja seetõttu ei suubu sinna suuri jõgesid. Mindoro saarel suubub Sulu merre Lumintao ja Kalimantanil Kinabatangan.

Mere kaldad on tavaliselt mägised. Enam kui kilomeetrised kõrgused merepinnast pole kallastel haruldased. Kalimantani kõrgeim tipp Kinabalu (4101 m) ei asu Sulu merest kaugel, otse mere kaldal asuvad Palawani saare kõrgeimad tipud Mantalingajan (2073 m) ja Cleopatra Needle (1603 m) ning Panay saare kõrgeim tipp Madja-as (2090 m). Suurt kaugemal pole Mindoro kõrgeimad tipud Halcon (2585 m) ja Baco (2364 m) ning Negrose kõrgeim tipp Canlaon (2465 m).

Vähemalt 100 tuhande elanikuga linnadest asuvad Sulu mere kaldal Sandakan (Malaisias), Jolo (Sulu saartel), Zamboanga (Zamboanga poolsaarel), Dumaguete (Negrose saar, Kesk-Visayas), Bago (Negrose saar, Lääne-Visayas) ja Iloilo (Panay saarel). Pisut väiksemad on San Jose (Mindorol) ja Puerto Princesa (Palawanil).

Viited 

Vaikse ookeani mered
Filipiinide geograafia
Malaisia geograafia
Soome laht

Soome laht on laht Läänemeres. 

13. sajandil oli lahe nimi Mare Estonum (Eesti laht) ja Hochlanderi (Rootsi nimest Högland) laht. 1539 tuleb kasutusse nimi Mare Finnicum (Soome leht). Sel ajal hakati Rootsi impeeriumi idaosa kutsuma Finlandiks.

Lahe pindala on umbes 29 500 km².

Soome lahte eraldab Läänemere avaosast mõtteline joon Põõsaspea neem – Osmussaar – Tulliniemi.

Lahe laius keskosas on kuni 130 kilomeetrit. Sügavus ületab 100 meetrit; sügavaim registreeritud koht (121 m) asub Keri saarest kagus.

Lahes asuvad teiste hulgas Naissaar, Suursaar ja Kotlini saar, millest ida pool asub Neeva laht. 

Soome lahe kagurannikul Venemaa Föderatsiooni aladel asuvad osaliselt Narva laht, Lauga laht ja Koporje laht, mille vahel asetsevad Kurkula ja Soikino poolsaared, Neeva laht.

Soome lahte suubuvad suurima vooluhulgaga jõed on Neeva ja Narva jõgi. Lahe soolsus on läänes kuni 6 promilli, ida pool järjest väiksem.

Soome lahe nõgu on paljuski moodustunud Ürg-Neeva kulutuse toimel. Tulenevalt kihtide kallutatusest ja lahe lõunapoolsete settekivimite suhtelisest pehmusest võrrelduna põhjaosa graniidiga liikus ürgjõgi küljeerosiooni tulemusena pidevalt oma vooluteega lõunasse ja sellega saab seletada ka Balti ja Siluri klindi teket.

Suurimad Soome lahe äärsed linnad on Peterburi, Helsingi ja Tallinn.

Teadaolevalt ujus esimesena üle Soome lahe Bruno Nopponen 2008. aastal.

Soome laht on aktiivselt laevatatav ja selle tulemusena on siia jõudnud ka mitmeid võõrliike. Neist hiljutisemad on ümarmudil, elegantne krevett, vööt-kirpvähk ja vesikirp Cercopagis pengoi.

Vaata ka
Soome lahe aasta

Viited

Välislingid 

 Lennart Lennuk: "Soome lahe tervis" Sirp, 16. juuli 2014

Läänemere lahed
Euroopa lahed
Eesti lahed
Venemaa lahed
Soome lahed
Valge Niilus

Valge Niilus (araabia الابيض، البحر ('Bahr el-Abiadh')) on jõgi Ida-Aafrikas. Selle nime all tuntakse Niilust pärast Suddist läbivoolamist. Suddi läbivad lahtised voolusängid on kõik kunstlikud kanalid. Suurem osa vett voolab läbi soo sängi moodustamata.

Soodest ja suurtest järvedest toitumise tõttu on Valge Niilus aasta ringi veerikas. Ta voolab aeglaselt läbi Sudaani tasandike põhja. Tasandikult ära uhutud savi teeb Valge Niiluse vee valgeks, sellest ka nimi. 

Valge Niilus ühineb Hartumis Sinise Niilusega, moodustades Niiluse. 

Kõrgveega takistab Sinine Niilus vee äravoolu Valgest Niilusest ja see koguneb Valge Niiluse sängi, vabanedes sealt alles vee alanedes.

Niiluse jõgikond
Sudaani jõed

de:Nil#Weißer Nil
Petroskoi

Petroskoi (karjala ja soome keeles Petroskoi; vene keeles Петрозаводск; teise maailmasõja aegne soomekeelne nimi Äänislinna) on Karjala Vabariigi pealinn Äänisjärve läänekaldal Venemaal. Halduslikult moodustab see Petroskoi linnaringkonna.

Ajalugu
Arheoloogilised leiud on tuvastanud praeguse linna asupaigas kuni seitsme tuhande aasta taguse asula olemasolu ning keskajal oli seal mitu järveäärset küla. Linna piires on XVI sajandist teada küla "на Соломене озере" (karjalakeelsest sõnast salmi, 'väin'). Hiljem kandis see küla vene allikates Solomennoje nime (praegune Petroskoi Solomennoje elamurajoon), ning sama sajandi lõpul asetas flaami kartograaf Abraham Ortelius oma kaardile praeguse Petroskoi alale asula nimega Onegaborg.

11. septembril 1703 asutas vürst Aleksandr Menšikov 'Peetri aleviku' (vene keeles Petrovskaja Sloboda). Menšikov tegi seda tsaar Peetri ülesandel, et toota uues rauatehases Läänemere laevastikule Põhjasõja ajal (1700–1721) suurtükke ja ankruid. Algul kandis tehas Šuja tehase nime (vene keeles Šuiski zavod, Šuja jõe järgi), kuid aastakümme hiljem sai see valitseva monarhi järgi nime 'Peetri tehas' (vene keeles Petrovski zavod). 

1777. aasta Katariina munitsipaalreformi ajal sai Peetri alevik linna õigused ja vene keeles nime Petrozavodsk (tuletatud Peetri tehasest). Ehitati uusklassitsistlik linnakeskus, mis lähtus Ümmargusest väljakust. 1784. aastal oli Petroskoi piisavalt suur, et tõrjuda kõrvale senine halduskeskus Aunus. Ehkki keiser Paul I kaotas Aunuse kubermangu, taastati see eraldi kubermanguna 1801. aastal ja Petroskoist sai selle halduskeskus.

Rahvastik
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Petroskoi elanikest venelasi 81,8%, karjalasi 5,1%, soomlasi 2,8%, valgevenelasi 2,7%, ukrainlasi 2,3% ja vepslasi 1,0%.

Haridus ja kultuur
Petroskois ilmub muuhulgas vepsakeelne ajaleht Kodima ja mitmekeelne lasteajakiri Kipinä.

Linnas tegutseb 1940. aastal rajatud Petroskoi Riiklik Ülikool.

Transport
Linna läbivad Murmanskit Moskva ja Peterburiga ühendav raudtee (valmis 1914) ja maantee. Linnast 12 km kaugusel loodes asub Petroskoi lennujaam.

Viited

Kirjandus
Aleksander Kaasik. "Vabaduse mõtteis Karjalas". ISBN 978-9949-30-997-9

Välislingid

Petroskoi koduleht (vene ja inglise keeles)

 
Aunuse kubermang
1707

1707. aasta (MDCCVII) oli 18. sajandi 7. aasta.

Sündmused maailmas 

1. mai – Inglismaa ja Šotimaa unioon sai nimeks Suurbritannia.

Sündmused Eestis 

 ...

Sündinud 

23. mai – Karl von Linné, rootsi loodusteadlane ja arst

Surnud 

 ...

 1707
1709

1709. aasta (MDCCIX) oli 18. sajandi 9. aasta.

Sündmused maailmas 

 8. juuli – Vene tsaari Peeter I väed võitsid Poltava lahingus Karl XII poolt juhitud Rootsi armeed.

Sündmused Eestis 

 ...

Sündinud 

 29. detsember – Jelizaveta I (ka Jelizaveta Petrovna), Venemaa keisrinna

Surnud 

 ...

 1709
Jaapani vapp

Jaapani vapp on Jaapani rahvuslik ja keiserlik pitsat, mitteametlik riigivapp. 

Vapil on kujutatud krüsanteemiõis 16 õielehega, mille alt paistavad veel 16 õielehe otsad.

Jaapani sümboolika
Vapid riigiti
Informatsiooniteooria

Informatsiooniteooria on matemaatika haru, mis tegeleb informatsiooni kvantifitseerimisega. Informatsiooniteooriasse kuuluvad näiteks informatsiooni entroopia, kommunikatsioonisüsteemid, krüptograafia, andmete pakkimine, veakorrektsioon jne. Informatsiooniteooria valdkonda ei kuulu raamatukogundus ja infotehnoloogia.

Kaasaegsele informatsiooniteooriale pani aluse Claude Shannon oma 1948. aastal avaldatud artiklis "A Mathematical Theory of Communications". Tema järgi on informatsiooniks ainult need sõnumid, mille esinemist ei saa vastuvõtja ennustada. Teates leiduva info hulk on võrdne bittide minimaalse hulgaga, mida läheb vaja teate kõikvõimalike väärtuste kodeerimiseks eeldades, et kõik teated on võrdse tõenäosusega. Näiteks andmebaasis läheb nädalapäevade tähistamiseks vaja kolme bitti:
000 = esmaspäev
001 = teisipäev
010 = kolmapäev
011 = neljapäev
100 = reede
101 = laupäev
110 = pühapäev
111 = seda ei kasutata

Kui seda kõike esitada tavaliste tähejadade abil, siis on nende säilitamiseks vaja rohkem ruumi, kuid rohkem infot need ei sisaldaks.

Formaalselt mõõdetakse teates  sisalduva info hulka selle entroopiaga . Üldjuhul sõnumi entroopia (bittides)

, 

kus n on sõnumi võimalike väärtuste arv. Seejuures eeldatakse kõikide väärtuste puhul nende esinemise võrdset tõenäosust.

Vaata ka
bait

Kirjandus 
 James Gleick. Informatsioon. Ajalugu. Teooria. Uputus, Äripäeva kirjastus: 2014. ISBN 9789949523320

Välislingid 
David MacKay Information Theory, Inference and Learning Algorithms.

Informaatika
Osmussaare maavärin

Osmussaare maavärin oli 25. oktoobril 1976 toimunud maavärin, mille epitsenter oli Osmussaare põhjatipu lähedal (5...6 km kirde pool) merepõhjas ja mille hüpotsenter asus 10 kilomeetri sügavusel.

Maavärina magnituud oli 4,75, intensiivsus 6...7 palli MSK-64 skaala järgi. See oli võimsaim teadaolev maavärin Eestis.

Osmussaare kirderannal järsul pangal tekkisid suured varingud. Saare keskel asuvasse kivimajja tekkis pragu, mis ulatus räästast maapinnani.

Tallinnas oli värinat selgelt tunda. Laelambid kõikusid ja aknaklaasid klirisesid.

Järgnesid järeltõuked, kõige tugevamad umbes 10 minutit ja pool tundi hiljem. Tundlike aparaatidega registreeriti järeltõukeid veel novembris.

Vahetult maavärina toimumise järel levisid kuuldused, nagu oleks tegemist olnud aatomiallveelaeva või Paldiskis asuva tuumareaktori plahvatusega.

Viited

Maavärinad
1976. aasta Eestis
Osmussaar
Jaanuar 1934

Jaanuar 1934, sündmuste kroonika

 Nõukogude lendurid Fedossenko, Vassenko ja Uzõskin tõusid stratosfääriõhupalliga OSOVIAHIM I 22 000 m kõrgusele.

1. jaanuar 
Alcatraz muudeti USA föderaalvanglaks.

3. jaanuar 
Werner von Fritsch sai Saksamaa sõjaväe juhiks.  
 Eestis võeti käibele kahesendine vahetusraha.

4. jaanuar 
USA president teatas, et USA ei sekku Euroopa sündmustesse.  
USA saadik John van Antwerp MacMurray esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile.

7. jaanuar 
Ilmus esimene Flash Gordoni koomiks.

9. jaanuar
Eesti saadik Berliinis Karl Menning tegi lahkumisvisiidi Saksa Riigi presidendile Paul von Hindenburgile.

10. jaanuar 
Hukati Marinus van der Lubbe, keda süüdistati Berliini Riigipäevahoone süütamises. 
 Kuus USA mereväe amfiiblennukit Consolidated P2Y alustasid lendu San Franciscost Pearl Harborisse, kuhu jõudsid 11. jaanuaril. Nad püstitasid uue rivilennu kaugusrekordi (2400 miili) ja kiirusrekordi sellel marsruudil (24 tundi 35 minutit).

15. jaanuar 
Nepali ja Indiat tabas 8,1-magnituudine maavärin. Surma sai umbes 10 700, teistel andmetel 50 000 inimest.
Itaalias kuulutati välja seadus, millega moodustati korporatsioonid. 
 Eesti sisemaistel postisaadetistel keelati Eesti saksakeelsete kohanimede tarvitamine.
 Konstantin Päts seati Põllumeestekogude poolt riigivanema kandidaadiks.

17. jaanuar 
Austria liidukantsler Engelbert Dollfuss teatas, et ta avaldab Saksamaa nõudmiste vastu Austria Saksamaaga liidendada Rahvasteliidus protesti. Itaalia valitsus avaldas talle toetust.

18. jaanuar 
Portugalis suruti veriselt maha poliitiline üldstreik.

19. jaanuar 
Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei lükkas tagasi nõudmised taastada Saksamaal monarhia.

22. jaanuar 
Pariisis algasid Prantsusmaa sotsialistliku valitsuse vastased rahutused. 
Riias arreteeriti Jaan Tõnissoni tehingutega seotud erukindral Dmitri Lebedev.

24. jaanuar 
 Albert Einstein külastas Valget Maja.
Alfred Rosenbergile tehti ülesandeks NSDAP ja selle organisatsioonide maailmavaateline koolitamine. 
Eestis jõustus muudetud põhiseadus, mis nägi ette riigivanema valimise rahva poolt viieks aastaks.

26. jaanuar 
Saksamaa ja Poola sõlmisid mittekallaletungilepingu. 
New Yorgis Harlemis avati klubi Apollo Theater. 
Samuel Goldwyn kompaniist Metro-Goldwyn-Mayer ostis Frank Baumilt 40 000 USA dollari eest "Ozi võluri" filmimise õigused.

27. jaanuar 
Prantsusmaa peaminister Camille Chautemps astus pangaskandaali tõttu tagasi. 
Endine Saksa keiser Wilhelm II tähistas Hollandis Doornis 75. sünnipäeva.

30. jaanuar 
Jõustus seadus, millega Saksamaa muutus unitaarriigiks.
Eesti saadik Stockholmis Friedrich Akel esitas oma ärakutsumiskirja Rootsi kuningale Gustav Vle.

31. jaanuar
August Tepp esitas end kirjas Riigikogu juhatusele Riigivanema kandidaadiks.

1934
Paide vald

Paide vald oli vald Järva maakonnas.

Omavalitsusüksus liideti haldusreformi käigus 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimiste järel senise Paide linna ja Roosna-Alliku vallaga. Moodustatud haldusüksus hakkas kandma nime Paide linn.

Paide valla viimane vallavanem oli Veljo Tammik.

Asustus

Külad 
Anna küla – Eivere – Kirila – Korba – Kriilevälja – Mustla – Mustla-Nõmme – Mäeküla – Mäo – Mündi – Nurme – Nurmsi – Ojaküla – Otiku – Pikaküla – Prääma – Puiatu – Purdi – Sargvere – Seinapalu – Sillaotsa – Suurpalu – Sõmeru – Tarbja – Valgma – Veskiaru – Viraksaare – Võõbu

Viited

Välislingid
 Paide valla koduleht

 
Eesti endised vallad
Tartu Descartes'i Kool

Tartu Descartes'i Kool on põhiharidust andev õppeasutus Tartus.

Kool asutati 1982. aastal Tartu 15. Keskkoolina. 11. aprillist 1996 kuni 2014. aastani kandis nime Tartu Descartes'i Lütseum. 2014. aastal liideti kooli gümnaasiumiosa Tartu Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasiumiga. Enda nime sai kool prantsuse matemaatiku, filosoofi ja loodusteadlase René Descartes'i järgi.

2005. aastal oli koolis 868 õpilast.

Välislingid
Tartu Descartes'i Kooli koduleht

Tartu koolid
Annelinn
1713

1713. aasta (MDCCXIII) oli 18. sajandi 13. aasta.

Sündmused maailmas 
 25. veebruar – Friedrich Wilhelm I tõusis Preisimaa valitsejaks.
 27. märts – Hispaania nõustus Suurbritanniale loovutama Gibraltari ja Minorca.
 Venemaa vallutas Põhjasõjas Lõuna-Soome.

Sündmused Eestis 

 ...

Sündinud 
 12. jaanuar – Johann Gottfried Arndt, baltisakslasest filoloog, pedagoog ja ajalooharrastaja
 5. oktoober – Denis Diderot, prantsuse filosoof ja kirjanik
 6. oktoober – Michael Ignatius, eesti hernhuutlik kirjamees, koolmeister ja köster
 14. detsember – Martin Knutzen, saksa filosoof

Surnud 
 8. jaanuar – Arcangelo Corelli, itaalia viiuldaja ja helilooja
 4. veebruar – Anthony Ashley-Cooper, inglise poliitik, filosoof ja kirjanik
 25. veebruar – Friedrich I, esimene Preisimaa kuningas
 17. märts – Juraj Jánošík, slovakkia lindprii
 28. august – Arend Johann Knüpffer, eesti vaimulik
 20. oktoober – Archibald Pitcairne, šoti arstiteadlane
 7. november – Elizabeth Barry, inglise näitleja
 7. detsember – Reinhold von Ungern-Sternberg, baltisaksa päritolu Rootsi riigitegelane ja sõjaväelane

 1713
1732

1732. aasta (MDCCXXXII) oli 18. sajandi 32. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 
 Urvaste kirikuõpetajaks sai pietist Johann Christian Quandt, kes toetas aktiivselt kihelkonna vennastekoguduse liikumist.
 Halles trükiti Anton Thor Helle eesti keele õpperaamat "Kurtzgefaszte Anweisung zur Ehstnischen Sprache".
 Tallinna jalaväepolgu juurde asutati garnisonikool, kus õpetati sõna- ja kirjakunsti, aritmeetikat, artilleeria- ja insenerikunsti 7–15-aastastele poistele.
 ...

Sündinud 

 22. veebruar – George Washington, esimene USA president 
 31. märts – Joseph Haydn, austria helilooja
 5. aprill – Jean-Honoré Fragonard, prantsuse maalikunstnik

Surnud 

 ...

Viited 

 1732
1749

1749. aasta (MDCCXLIX) oli 18. sajandi 49. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 

 ...

Sündinud 

16. jaanuar – Vittorio Alfieri, itaalia kirjanik
17. mai – Edward Jenner, inglise arst, rõugete vaktsiini leiutaja
28. august – Johann Wolfgang von Goethe, saksa kirjanik ja loodusteadlane
17. november – Nicolas Appert, prantsuse leidur

Surnud 

 9. mai (vkj 28. aprill) – Salomo Heinrich Vestring, baltisaksa vaimulik ja kirjamees (sündinud 1663)

 1749
1748

1748. aasta (MDCCXLVIII) oli 18. sajandi 48. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 
 Eestimaa kubermangust kästakse kõikidel mustlastel välja minna, "et nad põhjuseta ringi ei hulguks".
6. aprill  (vkj 26. märts) – Pirgu mõisas Kasse kõrtsi juures toimus lööming, kus osalesid Moskva jalaväepolgu sõdurid ja kaks Pirgu mõisa talupoega.
 Sellest aastast on teada, et Baltikumis moodustab Venemaa sõjaväekontingent 5–15% siinsest elanikkonnast. 
 ...

Sündinud 

9. detsember – Claude Louis Berthollet, prantsuse keemik

Surnud 

1. jaanuar – Johann Bernoulli, šveitsi matemaatik

Viited 

1748
1754

1754. aasta (MDCCLIV) oli 18. sajandi 54. aasta.

Sündmused maailmas 
31. märts – Kopenhaagenis avati Kuninglik Taani Kunstiakadeemia
1. mai – Carl von Linné avaldas esimese taimede süstemaatika "Plantarum"

Sündmused Eestis 

 ...

Sündinud 

 23. august - Louis XVI, prantsuse kuningas
 27. november John Parke Custis

Surnud 

 ...

 1754
1757

1757. aasta (MDCCLVII) oli 18. sajandi 57. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 

 ...

Sündinud 

 28. november – William Blake, inglise luuletaja, graafik ja maalija

Surnud 

 ...

 1757
Sulamite loend

Siin on loetletud sulameid.



A

adamant –  Vana-Kreeka teras
alfol – lehtalumiinium
alniko –  magnetsulam (Fe, Al, Ni, Co)
alpaka – nikli, vase ja raua sulam (uushõbe)
alsifer –  rauasulam
alumell –  niklisulam
amalgaam – elavhõbeda sulam
argentaan – uushõbeda liik
austeniit – terase ja malmi struktuuriosa

B

babiit – plii või tina ja antimoni sulam
beiniit – 
britannium
bulatt – kõva mõõgateras

D

damask – sitke teras
doreehõbe – kulda sisaldav hõbe
duraal – duralumiiniumisulam
duralumiinium – alumiiniumisulam

E

elinvar – raua, nikli, kroomi ja süsiniku sulam
elektron – kulla ja hõbeda sulam
elektron – magneesiumisulam
everduur – happekindel sulam

F

fekraal – kuumuspüsiv rauasulam

G

galmei – tsingimaak

I

invar – raua ja nikli sulam
inox – roostevaba teras

K

kromaal – rauasulam
kromansiil – kroomi, mangaani ja räni sisaldav konstruktsiooniteras   
kromell – niklisulam
konstantaan – vase ja nikli sulam

L

ledeburiit – raua ja süsiniku sulam
ligatuur –

M

magniko – kõvamagnetmaterjal
malm – raua ja süsiniku sulam
melhior –  vase ja nikli sulam
messing – vase ja tsingi sulam (valgevask)
monel – nikli, raua, vasesulam

N

nikeliin – vasesulam
nikroom –  nikli ja kroomi sulam
nimonik – niklisulam

O

oreiid – kullakarva messing

P

permalloi – nikli ja raua sulam 
permendüür – rauast, koobaltist ja vanaadiumist koosne pehmemagentmaterjal 
permenorm – rauast, niklist ja mangaanist koosnev magnetmaterjal 
perminvar – pehmemagentmaterjal 
platiniit – nikli ja raua sulam
pobediit –  volframkarbiidi ja koobalti kõvasulam   
pronks – vase ja tina sulam

R

reotaan – takistussulam
resistiin – vase, mangaani ja raua sulam

S

sendast –  rauasulam
silkroom – räni- ja kroomisisaldusega teras
silumiin – ränirikas alumiiniumisulam
sorbiit – 
sormait – süsinikku ja kroomi sisaldav valurauasulam    
stelliit – koobalti, volframi ja kroomi sulam

T

teras – raua ja süsiniku sulam 
tombak – vase ja tsingi sulam 
troostiit –  
tšugaal – suure alumiiniumisisaldusega malm

U

uushõbe

V 
valge kuld – kulla ja pallaadiumi sulam

 Sulamite loend
Keemia loendid
Füüsikaliste suuruste loend

Loendis on sagedamini kasutatavate füüsikaliste suuruste ja nende ühikute nimetused ja tähised. Elektrotehnilised suurused on detailsemalt esitatud Elektrotehniliste suuruste ja mõõtühikute loendis.''

Põhisuurused 
Tabelis on SI põhiühikutele vastavad Rahvusvahelise suuruste süsteemi ISQ füüsikalised suurused, nende mõõtühikud ja dimensioonid.

Valik tuletatud suuruseid

Vaata ka
Rahvusvaheline suuruste süsteem
SI-süsteem
SI-süsteemi põhiühikud
Elektrotehniliste suuruste ja mõõtühikute loend

Välislingid
 Suuruste ja ühikute tähistest
 Le systeme international dunites SI

 
Füüsika loendid
Beringi väin

Beringi väin (vene Берингов пролив, inglise Bering Strait) ühendab Vaikset ookeani Põhja-Jäämerega ja eraldab Aasiat Põhja-Ameerikast. 

Väina laius on 85 kilomeetrit. Väina keskel asuvad Diomidi saared – Little Diomede'i ja Ratmanovi saar. Väina sügavus on valdavalt 30–50 meetrit. Talvel on väin jääga kaetud; jää jääb tihti kinni, nii et väin on ületatav. Väidetavalt on väina siiski plaanipäraselt jalgsi ületatud vaid korra..

Väina läbib kuupäevaraja.

Viited

Põhja-Jäämere väinad
Vaikse ookeani väinad
Venemaa väinad
Ameerika Ühendriikide väinad
Šogun

Šogun (jaapani keeles 将軍 shōgun) oli feodaalse Jaapani sisuline valitseja alates 12. sajandist kuni Meiji restauratsioonini. Tiitel ise tähendab kindralit ning oli esialgselt keiserliku armee ülemjuhataja nimetus.

Šogunaat kui sõjaline administratiivsüsteem tekkis 1185. aastal ja oli tuntud bakufu nime all, võttes tegeliku võimu Kyōtos asuvalt keisri õukonnalt. Ieyasu Tokugawa ühendas 1603. aastal kogu Jaapani Tokugawa šogunaadi võimu alla, mis valitses Jaapanit kuni 1868. aasta Meiji restauratsioonini.

Šoguneid 
 Uesugi Kenshin

Jaapani ajalugu
Daimjo

Daimjo (jaapani keeles 大名 daimyō) oli kõrgeim kohalik valitseja feodaalses Jaapanis (11.–19. sajandil).

Pärast keisrivõimu nõrgenemist ja Jaapani langemist kodusõdade keerisesse Sõdivate Riikide perioodil lagunes riigi administratiivne ühtsus ning Jaapan hakkas koosnema sadadest väiksematest daimjode poolt valitsetud võimupiirkondadest. Seoses Jaapani lõpliku ühendamisega 1603. aastal Tokugawa Ieyasu poolt allutati kõik daimjod šogunile. See süsteem kestis kuni Meiji restauratsioonini 1868. aastal.

Jaapani ajalugu
Jaapani kirjandus

Jaapani kirjandus on jaapani keeles kirjutatud kirjandus.

Žanreid

tanka
sedoka
nagauta
imayo
monogatari
nikki
zuihitsu
gunkikyōgenotogi-zōshikana-zōshinōgunraku
kabukiukiyo-zōshihaikushintaishiyomihon''

Kirjanikke

Kōbō Abe
Ueda Akinari 
Ryūnosuke Akutagawa
Hiro Arikawa
Ariwara no Narihira
Matsuo Bashō
Osamu Dazai
Shūsaku Endō
Sadakazu Fujii
Yasuo Fujitomi
Fujiwara no Kintō
Fujiwara no Teika
Keigo Higashino 
Seihaku Irako
Yasuo Irisawa
Ise
Kakinomoto no Hitomaro
Kazuo Ishiguro
Shintarō Ishihara
Yasunari Kawabata
Hiromi Kawakami
Mieko Kawakami
Natsuo Kirino
Takeshi Kitano
Kobayashi Issa
Ki no Tsurayuki
Yayoi Kusama
Seichō Matsumoto
Yukio Mishima 
Haruki Murakami
Ryū Murakami
Murasaki Shikibu
Tarō Naka
Makoto Oda
Kenzaburō Ōe
Yōko Ogawa
Makoto Ōoka
Ōshikōchi no Mitsune
Saigyō
Kazuko Shiraishi
Natsume Sōseki
Ryūichi Tamura
Shuntarō Tanikawa
Junichiro Tanizaki
Yōko Tawada
Hyakken Uchida 
Banana Yoshimoto
Hiroshi Yoshino
Minoru Yoshioka

Teoseid
"Genji Monogatari"
"Iroha"

Vaata ka
Kolmkümmend kuus luulepühakut
Burai-ha

 Jaapani kirjandus
Observatooriumite loend

Siin on loetletud astronoomiliste vaatlustega tegelevaid observatooriume.

A
Ameerika Ühendriikide Mereväeobservatoorium

B
Bjurakani observatoorium
BTA-6

K
Kitt Peaki observatoorium
Königsbergi observatoorium

M
Mount Wilsoni observatoorium

O
Ondřejovi Observatoorium

R
Rundetårn

S
Şamaxı astrofüüsikaobservatoorium
Stjerneborg

T
Tartu Observatoorium
Tartu Tähetorn
Tallinna Tähetorn

U
Uraniborg

 Observatooriumite loend
Astronoomia loendid
Ehitiste loendid
Teetseremoonia

Teetseremoonia on tee valmistamise ja joomise rituaal. Selle all mõeldakse tavaliselt jaapani teetseremooniat (茶の湯 chanoyu või 茶道 chadō, sadō), kuigi traditsiooniline teetseremoonia on olemas ka näiteks Hiinas ja Koreas. 

Jaapanis on teetseremoonia traditsioon arendatud täiuslikuks.

Chanoyu on üle 800 aasta vana. Teejoomine aitas buda munkadel pikkadel mediteerimistel virgena püsida. Ajapikku kujunes välja tee valmistamise, pakkumise ja joomise rituaal, mis lõpuks saavutas omaette kunsti taseme. On olemas hulk teetseremoonia koolkondi, millest kõige kuulsam on Urasenke koolkond peakorteriga Kyōtos. 

Õige teetseremoonia viiakse läbi spetsiaalselt selleks ehitatud teemajas (茶室 chashitsu), mis on ümbritsetud väikese jaapani aiaga (露地 roji). Teemajja sisenetakse madala ukseava kaudu, jalanõud jäetakse välja. Istutakse õlgmatil (畳 tatami). Teemaja juurde kuulub lahutamatult tokonoma (床の間) - seinaorv pintslikirja (書道 shodō) või tušimaaliga (水墨画 suiboku-ga) ja lihtsa lilleseadega (茶花 chabana). Tseremooniaks kasutatakse mõru rohelist teed (抹茶 macha), mis on pulbriks jahvatatud. Chanoyus on iga liigutus täpselt reguleeritud. Teetseremoonia meister peab hästi tundma ka arhitektuuri, lilleseadekunsti, keraamikat, kalligraafiat, ajalugu ja religiooni. Täismahus teetseremoonia võtab aega umbes neli tundi. 
Jaapani teetseremooniat on tugevalt mõjutanud zen-budism ja ajaloolistest isikutest Sen no Rikyū (千利休, 1522-1591).

Kirjandus
Okakura Kakuzō. Teeraamat. Tallinn: Penikoorem, 2003. 
Tea in Japan. Essays on the History of Chanoyu. Edited by Paul Varley and Kumakura Isao. University of Hawaii Press, 1989. ISBN 0-8248-1218-2
Sasaki Sanmi. Chado. The Way of Tea. A Japanese Tea Master's Almanac. Translated from the Japanese by Shaun McCabe and Iwasaki Satoko. Foreword by Sen Sôshitsu XV Grand Tea Master of Urasenke School. Tuttle Publishing, 2002. ISBN 0-8048-3716-3

Välislingid
Murai Yasuhiko. "The Development of Chanoyu: Before Rikyū."

Jaapani kultuur
Tee
Chan ja zen
Ukiyo-e

Ukiyo-e (jaapani keeles 浮世絵 'hulpiva maailma pildid') oli Edo ajastu (1603–1868) kunstisuund Jaapanis. 

Selle alusepanijaks peetakse  Hishikawa Moronobut. Ukiyo-e kunstnikud kujutasid oma puulõigetel ja maalidel iludusi, kabukiteatri näitlejaid, sumomaadlejaid, stseene ajaloost ja rahvajuttudest, reisipilte ja maastikke, linde, loomi ja taimi. Tuntuimad selle suuna viljelejad olid Kitagawa Utamaro, Katsushika Hokusai, 
Utagawa Kuniyoshi, Hiroshige, Sharaku ja Kunisada.

Vaata ka 
Sumi-e

Välislingid 

Jaapani kunst
Kurude loend

Siin on loetletud mäekurusid.

B
Brenneri mäekuru

D
Dukla mäekuru

F
Furka kuru

G
Grimseli kuru

K
Kodori mäekuru

L
Lukmanieri mäekuru

S
Sankt Gotthardi kuru
Semmeringi kuru
Susteni kuru

 Kurude loend
Geograafia loendid
1558

1558. aasta (MDLVIII) oli 16. sajandi 58. aasta.

Sündmused maailmas
7. jaanuar – Prantsusmaa väed Guise'i hertsog juhtimisel vallutasid Calais', Inglismaa viimase valduse mandril.
2. veebruar – asutati Jena ülikool.
24. aprill – Šotimaa kuninganna Mary I abiellus Prantsuse kuninga François II-ga.
 13. juuli – Gravelines'i lahing: Prantsusmaal lõid Hispaania väed Prantsusmaa vägesid.
 26. juuli – Gebhard von Mansfeld sai Kölni peapiiskopiks.
17. november – algas Elizabethi ajastu: kuninganna Mary I suri ning kuningannaks sai tema poolõde Elizabeth.
 Tubakas jõudis Prantsusmaale.
 Juan Rodríguez Suárez rajas Venezuelas  Mérida linna.
 Prantsusmaal Blois's tulid kokku generaalstaadid.

Sündmused Eestis
 22. jaanuar – algas Liivi sõda: Vene väed alustasid kolmenädalast rüüsteretke, tungides Vastseliina ja Vasknarva kaudu Tartu piiskopkonna territooriumile ning Alutagusele.
 Aprilli algus – Vene väed alustasid Narva piiramist.
 11. mai – Liivi sõda: Narva alistus Vene vägedele.
 6. juuni – Liivi sõda: Vene väed vallutasid Vasknarva.
 30. juuni – Liivi sõda: Vene väed vallutasid Vastseliina.
 18. juuli – Liivi sõda: Tartu alistus pärast piiramist ja pommitamist Vene vägedele. 
 August – Vene väed vallutasid Toolse, Rakvere, Porkuni ja Laiuse ning jõudsid Tallinnani.

Sündinud
 Thomas Kyd, inglise näitekirjanik (ristiti 6. novembril)
 Robert Greene, inglise kirjanik
 Chidiock Tichborne, inglise luuletaja ja vandenõulane
 Hendrick Goltzius, maalikunstnik
 Olivier van Noort, maadeavastaja

Surnud
 25. veebruar – Austria Eleonore, Portugali kuninga Manuel I (1518–1521) ja Prantsuse kuninga François I naine (alates 1530)
 24. märts – Anna van Buren, Oranje Willemi abikaasa
 18. aprill – Hürrem Sultan, Suleiman Toreda abikaasa
 20. aprill – Johannes Bugenhagen, saksa usureformaator
 21. september – Karl V, Saksa-Rooma keiser
 18. oktoober – Ungari Maria, Felipe I ja Juana la Loca tütar
 21. oktoober – Julius Caesar Scaliger, humanist
 17. november – Mary I, Inglismaa kuninganna
 17. november – Reginald Pole, viimane katoliiklik Canterbury peapiiskop
Pastapliiats

Pastapliiats ehk pastakas on sulepeataoline kirjutusvahend, milles tindi asemel kasutatakse õhu eest kaitstud trükivärvipastat.

Pastapliiatsi patenteeris 1888 ameeriklane John Loud (1844–1916). Tema eesmärk oli valmistada vahend, millega kirjutada sellistele karedatele pindadele nagu puidule või nahale. Selle eesmärgi ta täitis, kuid tema pliiats oli liiga kore, et sellega tähti kirjutada. Seetõttu ei hakatud tema pastapliiatsit tootma ja selle patent aegus lõpuks.

20. sajandil hakkasid mitmedki pastapliiatsit leiutama ja esitati palju patenditaotlusi. Ärilises mõttes ebaõnnestusid nad kõik. Tinti hoiti pesas, milles olevas augus tiirles kuulike. Kui kuulike oli pesas liiga tihedalt kinni või kui tint oli liiga paks, siis ei ulatunud tint paberile. Kui kuulike oli pesas liiga lõdvalt või kui tint oli liiga vedel, siis kas pastapliiats lekkis või tint ei kuivanud kiiresti ja määris. Tindireservuaarile avaldati survet kolvi, vedru, kapillaarjõu või raskusjõu abil.

Ungarlane László Bíró leiutas tänapäevase pastapliiatsi 1938 Ungaris ja patenteeris selle 1943 Argentinas. Esimese patenditaotluse esitas ta juba 15. juunil 1938 Suurbritannias. Bíró oli ajalehe toimetaja ja täheldas, et ajalehtede trükkimisel kasutatavad tindid kuivavad kiiresti, jätavad paberi kuivaks ega määri, ja püüdis pastapliiatsis kasutada analoogilise koostisega tinti.

Guinnessi rekordid 

Maailma kõige suurema töötava pastapliiatsi valmistas Indias Acharya Makunuri Srinivasa. See oli 5,5 m pikk ning kaalus 37,23 kg.

Maailma kõige levinum pastapliiats on Bic Cristal. Seda hakati tootma 1950 ja 2006. aasta septembris müüdi 100 miljardes eksemplar. Keskmiselt müüakse igas sekundis 57 Bic Cristal pastapliiatsit ja seegi on suurem kiirus kui teistel mudelitel.

Vaata ka
 Pinal
 Fisheri kosmosepastakas

Kirjutusvahendid
Termodünaamika teine seadus

Termodünaamika teine seadus käsitleb  looduslike protsesside mittepööratavust. Tal on hulk omavahel ekvivalentseid sõnastusi. 

Clausiuse sõnastus:

Isoleeritud süsteemis kulgevad kõik protsessid entroopia kasvu suunas.

Clausiuse sõnastus (teine variant):

Soojus ei saa iseenesest üle minna külmalt kehalt kuumemale, st ei ole võimalik niisugune protsess, mille ainsaks tulemuseks on soojuse ülekandumine külmemalt kehalt kuumemale.

Thomsoni (lord Kelvini) sõnastus:

Ei ole võimalik ehitada perioodiliselt töötavat masinat, mis muudaks pidevalt soojust tööks ainult ühe keha jahtumise arvel, nii et ümbritsevates kehades ei esineks mingeid muutusi (st kogu soojust ei ole võimalik täielikult konverteerida tööks).

Ostwaldi sõnastus:

 Teist liiki perpetuum mobile on võimatu.

Termodünaamika teine seadus väljendab termodünaamiliste protsesside statistilist iseloomu ja on aluseks nii entroopia kui ka temperatuuri mõiste defineerimisel termodünaamikas.

Vaata ka
Termodünaamika esimene seadus
Termodünaamika kolmas seadus

Termodünaamika
Füüsikaseadused

de:Thermodynamik#Zweiter Hauptsatz
Välismaa orgude loend

''Siin on loetletud välismaa orge. Eestis asuvaid orge on loetletud leiate Eesti orgude loendis.

C
Coachella org

F
Farg‘ona org

H
Hasli org
Hudsoni org

I
Imaali org
Inntal

K
Katmandu org

M
Mohawki org

N
Nessental

P
Passeieri org
Paznaun
Porta Westfalica
Pusteri org

R
Rašti org

S
Surmaorg
Suur kanjon

T
Tannheimer Tal

U
Ulteni org

V
Val di Fiemme
Val di Non
Valtellina

Orud
Orgude loend
Gadmeni vald

Gadmen on vald Šveitsis Berni kantonis Interlaken-Oberhasli ringkonnas Gadmeni orus (Gadmertal, Gadmental) Susteni kuru (Sustenpass) lähedal.

Elanike arv oli 2003. aastal 270 ja 2009. aastal 240.

Vallas on kaks asulat – Gadmen ja Nessental. 

Gadmeni org on 18 km pikkune pikiorg, mis tõuseb 1600 meetri kõrguselt 2224 meetri kõrgusele Susteni kurule, mis lõpeb Uri kantonis Wassenis. See tõus tuleb läbida paljude keerdudega, mistõttu see on mootorratturite lemmikkoht.

Gadmeni orus on palju matkaradasid, mis muuhulgas mööduvad mägijärvedest ja alpi taimestikuga kohtadest. Gadmeni lähedal on Šveitsi esimene ronimisrada Tälliklettersteig ning liustik Steingletscher. On ka teisi liustikke.

Gadmeni lipul on kollasel põhjal punane põiktriip. Sellest ülalpool on kujutatud Oberhasli ringkonna vapilt ja lipult pärit kotkas, allpool alpionn.

Kirik
Gadmeni kiriku ehitas 1722 Hans Jakob Dünz, kes vastutas Berni toomkiriku ülalpidamise eest. Tornis on kaks kirikukella, mis 1959 asendati. Oreli ehitas 1956 Gümligeni firma Wälti. Kirik renoveeriti 1931 ja suvel 1996. Ta on riikliku kaitse all.

Välislingid
Kodulehekülg
Gadmeni lipul
Foto: liustikuterrass Steingletscheri toitealal
Vaade Gadmeni orule

Šveitsi vallad
Berni kanton
Christian Pollas

Christian Pollas on prantsuse astronoom.  

Ta on avastanud paarkümmend asteroidi, mõned koos  Eric Elstiga. Tuntumad on Aten-tüüpi asteroid (65679) 1989 UQ, Apollo-tüüpi asteroid 4179 Toutatis ja Amor-tüüpi asteroid (9950) 1990 VB.

Prantsuse astronoomid
Sünniaeg puudub
1219

1219. aasta

Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand

Aastakümned: 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad - 1210. aastad - 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 

Aastad: 1214 1215 1216 1217 1218 - 1219 - 1220 1221 1222 1223 1224

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 

 15. juuni –  toimus Lindanise lahing, mille võitsid Taani väed Valdemar II Võitja juhtimisel.
 Tallinna Toomkiriku esmamainimine.
 Taani mungad alustavad Valdemar II Võitja käsul ringkäiku Harjumaal ja Virumaal, mille tulemusena valmib 1241. aastal Taani hindamisraamat.

Sündinud 

 ...

Surnud 

 ...

1219
1220

1220. aasta

Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand

Aastakümned: 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad - 1220. aastad - 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 

Aastad: 1215 1216 1217 1218 1219 - 1220 - 1221 1222 1223 1224 1225

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 

 8. august – saarlased vallutasid Lihula.
 Haljala kihelkond – moodustati Repeli muinaskihelkonna põhja- ja idaosast

Sündinud 

 ...

Surnud 

 ...

1220