joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Chōei Satō

Chōei Satō (jaapani keeles 佐藤 長栄 Sato Choei; sündinud 15. aprillil 1951 Yamagatas) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht.

Ta sündis aastal 1951 Yamagatas (asub Yamagata prefektuuris).

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1978 1 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1951
Keizō Imai

Keizō Imai (jaapani keeles 今井 敬三 Imai Keizo; sündinud 19. novembril 1950 Kyotos) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1974–1980 29 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1950
Kōzō Tashima

Kōzō Tashima (jaapani keeles 田嶋 幸三 Tashima Kozo; sündinud 21. novembril 1957 Kumamotos) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1979–1980 7 mängu ja lõi 1 värava.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1957
Shigemitsu Sudō

Shigemitsu Sudō (jaapani keeles 須藤 茂光 Sudo Shigemitsu; sündinud 2. aprillil 1956 Mikasas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1979–1981 13 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1956
Yoshio Katō

Yoshio Katō (jaapani keeles 加藤 好男 Kato Yoshio; sündinud 1. augustil 1957 Saitamas) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1980–1981 8 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1957
Naoji Itō

Naoji Itō (jaapani keeles 伊藤 直司 Ito Naoji; sündinud 1. juulil 1959 Mies) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1981. aastal 1 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1959
Raik Aarma

Raik Aarma (kuni 9. september 1935 Ralf Edvin Armann; 4. (vkj) / 17. september 1915 Tallinn – 29. juuni 1987) oli eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1938–1941 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Ta õppis aastatel 1951–1962 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas ja lõpetas selle eesti filoloogina.

Töötas alates 1940. aastast ajakirjanikuna. Oli Nõukogude-Saksa sõja ajal aastatel 1941–1944 Nõukogude Liidu tagalas ja Nõukogude sõjaväes (1. Eesti partisanibrigaadis), 1944. aastal Leningradis ajalehe Rahva Hääl toimetuse liige. 

Aastatel 1944–1945 oli ta Tallinnas ajalehe Noorte Hääl peatoimetaja, siis Rahva Hääle toimetuse liige. 1950. aastatel oli ta Eesti Televisiooni ühiskondlik-poliitiliste saadete peatoimetaja. Ta oli esimene "Aktuaalse kaamera" toimetaja alates 11. märtsist 1956, samal ajal oli režissöör Grigori Kromanov ja kaadritagune diktor Kalmer Tennossaar. 

Aastatel 1964–1973 oli ta ajakirja Pikker peatoimetaja, hiljem kuni 1983. aastani ajalehe Kodumaa toimetuse liige.

Tegevus VEKSA-s
Aarma oli VEKSA asutajate juhtgrupis, kuhu kuulusid veel Nigol Andresen, Leida Loone, Gustav Ernesaks ja ajakirjanik Elmar Mustmets.

Raamatuid
"Lemmikmark". Koostaja ja toimetaja Raik Aarma, illustraator ja kujundaja Olav Maran. Eesti NSV Ajakirjanike Liit. Tallinn 1966, 80 lk 
"Fakta om Sovjetestland". Perioodika. Tallinn 1976, 171 lk

Viited

Välislingid
Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Kesknädal – 14. November 2001 – Sahinad ajaloo koridoris
ERR Arhiivi fotod

Eesti ajakirjanikud
Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1915
Surnud 1987
Tōru Yoshikawa

Tōru Yoshikawa (jaapani keeles 吉川 亨 Yoshikawa Toru; sündinud 13. detsembril 1961 Mie prefektuuris) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1983 1 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1961
Düsseldorfi Kunstiakadeemia

Düsseldorfi Kunstiakadeemia (saksa keeles Kunstakademie Düsseldorf) on Saksamaal Düsseldorfis tegutsev kunstiakadeemia.

Kunstiakadeemia on asutatud 1773. aastal. Pfalzi kuurvürst Johann Wilhelm oli kunstihuviline valitseja, kes hakkas koguma kunsti peamiselt Hollandi koolkonda kuuluvailt kunstnikelt. Tema järglane, kuurvürst Karl Theodor, asutas 1767. aastal Düsseldorfis akadeemia. 

Kunstiakadeemia kui niisugune asutati 1819. aastal. Esimene direktor oli tuntud kunstnik Peter von Cornelius. Tema mantlipärijaks sai kunstnik Wilhelm Schadow (1826–1859). Kooli õpilaskonda kuuluvad kunstnikud K. F. Lessing, J. Hübner, Th. Hildebrandt, K. Sohn, H. Mücke, Chr. Köhler, Ed. Bendemann ja A. Sdhrödter panid aluse Düsseldorfi koolkonnale. 

Akadeemia populaarseim oli maastikuklass W. Schirmeri, H. Gude ja Oswald Achenbachi juhtimisel. 1864 avati skulptuuriklass, 1866 arhitektuuriosakond ja 1869 kirikukunstiklass prof. Degeri juhtimisel. Düsseldorfi kunstiakadeemia tegevuse hiilgeajaks loetakse aastaid 1830–1846. Sel ajajärgul õppis Düsseldorfis ka Tartu päritoluga Hermann Hartmann, kes töötas hiljem oma kodulinnas ksülograafina. 18. sajandi viimasel veerandil asusid akadeemiasse tööle Eduard von Gebhardt ja Eugen Dücker (1874) ja Gregor von Bochmann (1895), mis tõi kaasa mitme eestlase, näiteks Tõnis Grenzsteini, Paul ja Kristjan Raua ning Ants Laikmaa õppima asumise sellesse kooli.

Viited

Välislingid
Kunstiakadeemia koduleht

Saksamaa ülikoolid
Anders Ygeman

Anders Ingvar Ygeman (sündinud 17. juunil 1970 Stockholmi vallas) on Rootsi poliitik, Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei liige. Ta oli 3. oktoobrist 2014 kuni 27. juulini 2017 Rootsi siseminister.

Ta sündis Vantöris Stockholmi vallas, kasvas üles Hagsätras ja elab Stockholmi linnaosas Årstas.

Ta oli aastatel 1996–2014 Riksdagi liige (aastal 1995 asendusliige). 

3. oktoobrist 2014 kuni 27. juulini 2017 oli ta Rootsi siseminister.

Isiklikku 
Ta on abielus ja on kahe lapse isa. Tema isa on ajakirjanik Ingvar Ygeman.

Rootsi poliitikud
Rootsi poliitikud
Sündinud 1970
Asuküla mõis

Asuküla mõis (saksa keeles Assoküll) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna.

Mõisa omanikud olid Ungern-Sternbergid.

Viited

Läänemaa mõisad
Ridala kihelkond
Haapsalu linn
Londilised

Londilised (Proboscidea) on selts imetajate klassis. Seltsis on üks tänapäeva sugukond, elevantlased, ja mitu väljasurnud sugukonda.
Karste mõis

Karste mõis (saksa keeles Karstemois) oli rüütlimõis Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis .

Ajalugu 
Karstemõisa (Karstemois) eraldas Valgjärve mõisast Rootsi kapten Claus von Berg (Saaremaalt) 17?8 aastal kasutas seda mõisat pandina Ernst von Gyllenschmidt, 1764. aastal samal alusel oberst parun Conrad von Rosen (pandihind 8200 rubla). 1793. aastal müüsid von Bergi pärijad selle mõisa 18.000 rubla eest parun Friedrich Ungern-Sternbergile. 1838. aastal sai Karstemõisa omanikuks Sophie von Rennenkamf, kes selle mõisa 1843. aastal müüs Kooraste parun Carl Ungern-Sternbergile, ning 1863. aastal liideti Kooraste mõisa külge (ühiseks suureks rüütlimõisaks) järgmised mõisad: Kaagvere, Jeri ühes Pallavaga ja Karstemõisa (kokku ühes Koorastega 16 2 /5 adramaad). 

Hilisema ümberkorralduse järele kujunes Jeri mõis ühes Pallavaga ja Karstemõisaga ühiseks Karstemõisaks (kokku 6 9/10 adramaad).

Karste mõisa kõrvalmõis oli Jõksi mõis.

Viited

Võrumaa mõisad
Kanepi kihelkond
Tiina Kurik

Tiina Kurik (aastani 1969 Tiina Pärn; sündinud 1. märtsil 1941 Tartus) on eesti pianist ja klaveriõpetaja.

Ta õppis aastatel 1958–1962 Tartu Muusikakoolis (Aime Karmi klassis) ja aastatel 1962–1967 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (Heljo Sepa klassis).

Töötas pikka aega Tallinna Muusikakeskkoolis klaveri eriala õpetajana, nüüd Nõmme Muusikakooli klaveriõpetaja. Tema õpilasteks on olnud Diana Liiv, Siim Poll, Kalle Randalu, Kristjan Randalu, Juss Tamm, Indrek Vijard.

Tunnustused
1986 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

Viited

Kirjandus

Välislingid
Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV teenelised kultuuritegelased, Tallinna Muusikakeskkooli õpetajad Tiina Kurik ja Ell Saviauk

Eesti pianistid
Eesti muusikapedagoogid
Eesti NSV teenelised kultuuritegelased
Sündinud 1941
Kazuo Saitō

Kazuo Saitō (jaapani keeles 斉藤 和夫 Saito Kazuo; sündinud 27. juulil 1951 Saitamas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1976–1984 32 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1951
Kōji Tanaka

Kōji Tanaka (jaapani keeles 田中 孝司 Tanaka Koji; sündinud 2. novembril 1955 Saitamas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1982–1984 20 mängu ja lõi 3 väravat.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1955
George Yonashiro

George Yonashiro (jaapani keeles 与那城 ジョージ Yonashiro George; sündinud 28. novembril 1950 São Paulos) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1985 2 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1950
Kōichi Hashiratani

Kōichi Hashiratani (jaapani keeles 柱谷 幸一 Hashiratani Koichi; sündinud 1. märtsil 1961 Kyotos) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1986 29 mängu ja lõi 3 väravat.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1961
Yasutarō Matsuki

Yasutarō Matsuki (jaapani keeles 松木 安太郎 Matsuki Yasutaro; sündinud 28. novembril 1957 Tokyos) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1984–1986 11 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1957
Hisashi Katō

Hisashi Katō (jaapani keeles 加藤 久 Kato Hisashi; sündinud 24. aprillil 1956 Rifus) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

Ta sündis aastal 1956 Rifus (asub Miyagi prefektuuris).

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1978–1987 61 mängu ja lõi 6 väravat.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1956
Tomoyasu Asaoka

Tomoyasu Asaoka (jaapani keeles 浅岡 朝泰 Asaoka Tomoyasu; sündinud 6. aprillil 1962 Tokyos) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1987–1989 8 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1962
Katsuyoshi Shintō

Katsuyoshi Shintō (jaapani keeles 信藤 健仁 Shinto Katsuyoshi; sündinud 15. septembril 1960 Hiroshimas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1987–1990 15 mängu ja lõi 1 värava.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1960
Tōru Sano

Tōru Sano (jaapani keeles 佐野 達 Sano Toru; sündinud 15. novembril 1963 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1988–1990 9 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1963
Vastemõisa mõis

Vast(s)emõisa mõis (saksa keeles Wastemois) oli riigimõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Põhja-Sakala valda.

Ajalugu
Mõisat on esimest korda mainitud 1559.

Mõisaansambel
Mõisa lihtne ühekorruseline puidust peahoone ehitati tõenäoliselt 18. sajandi lõpupoole. Peahoone on tänapäeval varemetes.

Viited

Välislingid

Viljandimaa mõisad
Suure-Jaani kihelkond
Põhja-Sakala vald
Masahiro Endō

Masahiro Endō (jaapani keeles 遠藤 昌浩 Endo Masahiro; sündinud 15. augustil 1970 Tokyos) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1994 8 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1970
Yoshirō Moriyama

Yoshirō Moriyama (jaapani keeles 森山 佳郎 Moriyama Yoshiro; sündinud 9. novembril 1967 Kumamotos) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1994 7 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1967
Kōji Kondō

Kōji Kondō (jaapani keeles 今藤 幸治 Kondo Koji; 28. aprillil 1972 Kariyas – 17. aprillil 2003) oli Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

Ta sündis aastal 1972 Kariyas (asub Aichi prefektuuris).

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1994. aastal 2 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1972
Surnud 2003
Yoshiaki Satō

Yoshiaki Satō (jaapani keeles 佐藤 慶明 Sato Yoshiaki; sündinud 19. juunil 1969 Osakas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1994 1 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1969
Kentarō Hayashi

Kentarō Hayashi (jaapani keeles 林 健太郎 Hayashi Kentaro; sündinud 29. augustil 1972 Machidas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1995 2 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1972
Kōji Noguchi

Kōji Noguchi (jaapani keeles 野口 幸司 Noguchi Koji; sündinud 5. juunil 1970 Chibas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1995 1 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1970
Kentarō Sawada

Kentarō Sawada (jaapani keeles 沢田 謙太郎 Sawada Kentaro; sündinud 15. mail 1970 Kamakuras) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–1996 4 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1970
Nogent-sur-Seine

Nogent-sur-Seine [no'žän sür sän] on linn Prantsusmaal Aube'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 60–113 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapeaks on Hugues Fadin.

Sõpruslinnad 
  Rielasingen-Worblingen, Saksamaa (1973)
  Joal-Fadiouth, Senegal (1987)

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles)
 Turismiinfo (inglise keeles)
 Camille Claudeli muuseumi koduleht (prantsuse keeles)
 EDF-i info Nogent-sur-Seine'i tuumaelektrijaama kohta (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Aube'i departemangu vallad
Gō Ōiwa

Gō Ōiwa (jaapani keeles 大岩 剛 Oiwa Go; sündinud 23. juunil 1972 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 2000 3 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1972
Limoux

Limoux [li'muu] on linn Prantsusmaal Aude'i departemangus. Ta on departemangu alam-prefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 156–740 meetri kõrgusel üle merepinna.

Tema linnapeaks on härra Jean-Paul Dupré.

Sõpruslinn 
  Sant Joan de Vilatorrada, Kataloonia

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles)
 Linna lähiümbruse veini ja veinitootjate koduleht (prantsuse keeles)
 Limoux' karnevali ametlik lehekülg (prantsuse keeles)
 Festivali "Les Bulles Sonores" ametlik lehekülg (prantsuse keeles)
 Linna ragbiklubi kodulehekülg (prantsuse keeles)
 Linnas asuva trükitööstuse muuseumi kodulehekülg (prantsuse keeles)
 2015. aasta piirkondlike valimiste tulemused linnas (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Aude'i departemangu vallad
Istres

Istres [istr] on linn Prantsusmaal Bouches-du-Rhône'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 0–120 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapeaks on François Bernardini.

Sõpruslinn 
  Radolfzell, Saksamaa (2014)

Viited

Välislingid 

 Linna koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa linnad
Bouches-du-Rhône'i departemangu vallad
Peterburi Püha Maria kirik

Peterburi Püha Maria kirik on luterlik kirik Venemaal Peterburis, tuntud ka kui Peterburi soome kirik. 

Peterburi Püha Maria kirik on Ingeri Evangeelse Luterliku Kiriku toomkirik.

Korrapäraselt peetavad jumalateenistused toimuvad pühapäeviti 10.30 soome keeles ja 13.30 vene keeles.

Naabrus
Kiriku läheduses asuvad veel
 Peeter-Pauli kirik (kutsutakse ka saksa kirikuks) ja
 Püha Katariina kirik (kutsutakse ka rootsi kirikuks).

Ajalugu
1734. aastal püstitatud puitehitise asemele ehitati aastatel 1803–1805 Christian Gottlieb Paulseni projekti järgi kiviehitis. 

Aastatel 1938–1990 oli kiriku juures asuva Ingeri Kiriku koguduse tegevus peatatud.

1938. aastal anti hoone Ermitaaži valdusesse, 1940. aastal ehitati hoone ümber ehitusvalitsuse ühiselamuks, 1970. aastast alates asus hoones Looduse maja. Kirik tagastati kogudusele 1990. aastal perestroika ajal.

Viited

Kirjandus 
 Александрова Е. Л., Браудзе М. М., Высоцкая В. А., Петрова Е. А. «История финской Евангелическо-Лютеранской Церкви Ингерманландии», СПб, 2012, 398 стр., ISBN 978-5-904790-08-0
 Georg Luther, Herdaminne for Ingermanland II, De finska och svenska forsamlingarna och deras prasterskap 1704—1940. ISBN 951-583-052-4, Svenska litteratursallskapet i Finland, Helsingfors 2000
 Aatami Kuortti, Reijo Arkkila. Inkerin kirkon yo ja aamu.1990.ISBN 951-617-925-8
 Князева Е. Е., Соколова Г. Ф. Лютеранские церкви и приходы России XVIII—XX вв. — СПб: Литера, 2001. — ISBN 5-89319-048-3

Välislingid

 Koguduse koduleht (vene keeles)
 Финская лютеранская церковь Св.Марии.Санкт-Петербург (vene keeles)
 Pietarin Pyhän Marian kirkon peruskorjaustyöt käynnistyvät (soome keeles)

Peterburi luteri kirikud
Peterburi konsistoriaalringkond
Riigikogu valimised

Riigikogu valimised on Eestis rahvahääletusega valimised, millega selgitatakse Riigikogu koosseis. Valimised võivad olla korralised (iga nelja aasta tagant) või erakorralised.

Eestis on Riigikogu valimine toimunud:
1920 I Riigikogu valimised
II Riigikogu valimised
III Riigikogu valimised
IV Riigikogu valimised
1932: V Riigikogu valimised
...
1992. aasta Riigikogu valimised
1995. aasta Riigikogu valimised
1999. aasta Riigikogu valimised
2003. aasta Riigikogu valimised
2007. aasta Riigikogu valimised
2011. aasta Riigikogu valimised
2015. aasta Riigikogu valimised
2019. aasta Riigikogu valimised

Valimisüsteem

Vaata ka
Eesti valimised
Võrdeline valimissüsteem

Viited

Riigikogu
Eesti valimised
Eesti LGBT Ühing

Eesti LGBT Ühing on mittetulundusühing, mis esindab soo- ja seksuaalvähemuste hulka kuuluvate inimeste huve Eestis. 2008 Tartus asutatud ühing kandis 2012. aastani nime Eesti Gei Noored. 

Eesti LGBT Ühing tegevus jaguneb kolme suuremasse valdkonda: teavitustöö, LGBT inimeste huvikaitse ning nende toetamine. Ühing korraldab koolitust, mis on mõeldud eelkõige noorte ja lastega tegelevatele inimestele. Koolituste eesmärgiks on tõsta haridus- ja sotsiaalvaldkonnas töötavate inimeste teadlikkust LGBT inimestest, nende olukorrast Eestis ning nende võimalikest probleemidest. LGBT inimeste eestkostjana kommenteerib ühing oma valdkonnas kohaldatavaid seaduseelnõusid ning vajadusel abistab LGBT inimesi seoses võrdse kohtlemisega. LGBT inimeste toetajana jagab ühing infomaterjale ning pakub tugiteenuseid.

Ajalugu

Eesti Gei Noored 
9. oktoobril 2008 asutati Tartus mittetulundusühing Eesti Gei Noored. Organisatsiooni loomise algseks eesmärgiks oli koondada noori LGBT inimesi, korraldada ka muid üritusi peale pidude ning kutsuda ühiskonnas muutusi esile. Organisatsiooni üheks eesmärgiks oli "näidata teistele noortele eeskuju, et pole midagi hirmutavat või skandaalset, kui nii-öelda kapist väljas olla." Organisatsioonil oli kaks allüksust, mis asusid Tallinnas ja Tartus.

Eesti Gei Noored korraldasid erinevaid LGBT inimestele suunatud üritusi nagu kirjandusõhtud, filmivaatamised, spordivõistlused, peod ja suvepäevad. 2010. aastal avaldas organisatsioon LGBT-teemalise artiklikogumiku "Kapiuksed valla: arutlusi homo-, bi- ja transseksuaalsusest". 2011. aasta suvel korraldasid Eesti Gei Noored Tallinnas Baltic Pride raames Oma Maailma Avardamise Festivali. Sama aasta sügisel avati organisatsiooni eestvedamisel LGBT info- ja tegevuskeskuse OMA Keskus. Oma Keskuses asuv raamatukogu koondab LGBT teemalisi eesti ja võõrkeelset ilu- ja teaduskirjandust, ajakirju ja uuringuid.

Eesti LGBT Ühing 
2012. aasta suvel võttis organisatsioon siiani kasutatava nime – Eesti LGBT Ühing.

Viited

Välislingid 
 Koduleht

Eesti organisatsioonid
Eesti LGBT
Lautna mõis

Lautna mõis (saksa keeles Lautel) oli rüütlimõis Kirbla kihelkonnas Läänemaal.

Mõisa omanikud olid teiste seas Derfeldenid.

Viited

Läänemaa mõisad
Kirbla kihelkond
Derfeldenite mõisad
Leevre mõis

Leevre mõis (saksa keeles Lewer) oli Sooniste mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda.

Läänemaa mõisad
Kullamaa kihelkond
Kääbik (filmitriloogia)

"Kääbik" on filmitriloogia, mille lavastajaks on Peter Jackson. Filmid põhinevad J. R. R. Tolkieni fantaasiaromaanil "Kääbik, ehk sinna ja tagasi".

Filmitriloogia koosneb kolmest filmist: 
"Kääbik: Ootamatu teekond", esilinastus detsembris 2012;
"Kääbik: Smaugi laastatud maa", esilinastus detsembris 2013;
"Kääbik: Viie väe lahing" esilinastus detsembris 2014.

Filmide tegevus toimub Keskmaal. Triloogia keskseks tegelaseks on Bilbo Paunaste, kelle rolli mängib briti näitleja Martin Freeman.

Filmivõtted toimusid Uus-Meremaal 2011. ja 2012. aastal.

Fantaasiafilmid
Uus-Meremaa filmid
Keskmaa filmid
Triloogiad
Yūto Satō

Yūto Satō (jaapani keeles 佐藤 勇人 Sato Yuto; sündinud 12. märtsil 1982 Kasukabes) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

Ta sündis aastal 1982 Kasukabes (asub Saitama prefektuuris).

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 2006 1 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1982
Ryūji Bando

Ryūji Bando (jaapani keeles 播戸 竜二 Bando Ryuji; sündinud 2. augustil 1979 Himejis) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2006–2008 7 mängu ja lõi 2 väravat.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1979
Yūzō Tashiro

Yūzō Tashiro (jaapani keeles 田代 有三 Tashiro Yuzo; sündinud 22. juulil 1982 Fukuokas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 2008 3 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1982
Shūhei Terada

Shūhei Terada (jaapani keeles 寺田 周平 Terada Shuhei; sündinud 23. juuniil 1975 Yokosukas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2008–2009 6 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1975
Kōji Yamase

Kōji Yamase (jaapani keeles 山瀬 功治 Yamase Koji; sündinud 22. septembril 1981 Sapporos) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2006–2010 13 mängu ja lõi 5 väravat.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1981
Naoya Kondō

Naoya Kondō (jaapani keeles 近藤 直也 Kondo Naoya; sündinud 3. oktoobril 1983 Utsunomiyas) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 2012 1 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1983
Yōjirō Takahagi

Yōjirō Takahagi (jaapani keeles 髙萩 洋次郎 Takahagi Yojiro; sündinud 12. augustil 1986 Iwakis) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Jaapani kõrgliiga klubis FC Tokyo.

Suurema osa oma klubikarjäärist on ta veetnud Sanfrecce Hiroshimas, mille ridades mängis ta aastatel 2003–2014. Aastatel 2012 ja 2013 tuli ta klubiga Jaapani meistriks. 2012. aastal valiti Takahagi Jaapani kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

Saavutused 
Sanfrecce Hiroshima
J. League Division 1: 2012, 2013
J. League Division 2: 2008
Japanese Super Cup: 2008, 2013
FC Seoul
K League 1: 2016
Korean FA Cup: 2015

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Western Sydney Wanderers FC mängijad
Sündinud 1986
Junya Tanaka

Junya Tanaka (jaapani keeles 田中 順也 Tanaka Junya; sündinud 15. juunil 1987 Itabashis) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2012–2014 4 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1987
Shinzō Kōroki

Shinzō Kōroki (jaapani keeles 興梠 慎三 Koroki Shinzo; sündinud 31. juulil 1986 Miyazakis) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

Ta sündis aastal 1986 Miyazakis (Miyazaki prefektuuri pealinnas).

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises on mänginud 16 mängu.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1986
Mū Kanazaki

Mū Kanazaki (jaapani keeles 金崎 夢生 Kanazaki Mu; sündinud 16. veebruaril 1989 Tsus) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises on mänginud 6 mängu ja löönud 1 värava.

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
1. FC Nürnbergi jalgpallurid
Sündinud 1989
Genki Haraguchi

Genki Haraguchi (jaapani keeles 原口 元気 Haraguchi Genki; sündinud 9. mail 1991 Kumagayas) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja. 2021. aastast mängib ta Saksamaa Bundesliga klubis Union Berlin.

Haraguchi alustas klubikarjääri 2008. aastal kodumaa kõrgliiga klubis Urawa Reds. Klubi põhikoosseisus mängis ta alates 2009. aasta hooajast. 2014. aastal liitus ta Saksamaa Bundesliga klubiga Hertha, kus mängis kuni 2018. aastani. Aastatel 2018–2021 mängis ta Hannover 96-s.

Koondisekarjäär
Debüüdi Jaapani jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 7. oktoobril 2011 sõprusmängus Vietnami vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 11. juunil 2015 sõprusmängus Iraagi vastu.

2013. aastal kuulus ta Jaapani koondisse Ida-Aasia meistrivõistlustel, kus tuldi ka turniiri võitjaks.

2018. aasta maailmameistrivõistluste kaheksandikfinaalis viis ta Jaapani Belgia vastu teise poolaja alguses 1:0 juhtima, kuid Jaapan kaotas lõpuks mängu 2:3 ja langes välja.

2019. aasta Aasia meistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta värava Omaani vastu ja poolfinaalis Iraani vastu.

Viited

Välislingid
 
 Japan National Football Team Database

Jaapani jalgpallurid
Hertha BSC jalgpallurid
Hannover 96 jalgpallurid
1. FC Union Berlini mängijad
Bundesliga mängijad
Sündinud 1991
Wataru Endō

Wataru Endō (jaapani keeles 遠藤 航 Endo Wataru; sündinud 9. veebruaril 1993 Yokohamas) on Jaapani jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis VfB Stuttgart ja Jaapani jalgpallikoondises.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises debüteeris Endō 2015. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. oktoobril 2019 MM-i valikmängus Mongoolia vastu. Ta on kuulunud Jaapani koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta Aasia meistrivõistlustel.

Välislingid
 

Jaapani jalgpallurid
VfB Stuttgardi mängijad
Bundesliga mängijad
Sündinud 1993
Yūki Mutō

Yūki Mutō (jaapani keeles 武藤 雄樹 Muto Yuki; sündinud 7. novembril 1988 Zamas) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises on mänginud 2 mängu ja löönud 2 väravat.

Välislingid
 

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1988
Shōgo Taniguchi

Shōgo Taniguchi (jaapani keeles 谷口 彰悟 Taniguchi Shogo; sündinud 15. juulil 1991 Kumamotos) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises on mänginud 2 mängu.

Välislingid
 

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1991
Kōki Yonekura

Kōki Yonekura (jaapani keeles 米倉 恒貴 Yonekura Koki; sündinud 17. mail 1988 Chibas) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises on ta mänginud 2 mängu.

Välislingid
 

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1988
Shū Kurata

Shū Kurata (jaapani keeles 倉田 秋 Kurata Shu; sündinud 26. novembril 1988 Takatsukis) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

Ta sündis aastal 1988 Takatsukis (asub Ōsaka prefektuuris).

Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises on mänginud 1 mängu.

Välislingid
 

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1988
Peaprokurör

Peaprokurör (inglise attorney general) on riigi tähtsaim prokurör, kes ühtlasi  riiki õigusküsimustes.

Eesti peaprokurör
Eestis on peaprokurör Riigiprokuratuuri juht.

Viited

Ametid
Žiguli õlu

Žiguli (vene keeles Жигулёвское) on tuntud Venemaa, varem Nõukogude Liidu õllemark. Esmalt hakati seda valmistama 1881. aastal Austria ettevõtja Alfred von Vacano juhtimisel Samara õlletehases. Toote algne nimetus oli Венское ehk Viini õlu, ent legendi kohaselt määrati 1934. aastal uueks nimeks Žiguli õlu, sest algne nimi oli "kodanlik".

Nõukogude ajal oli see populaarseim õlu. Õlletarbimise tippajal toodeti seda üle riigi 700 õlletehases. 1938. aastast toodeti seda vastavalt GOST-i standardile. Žiguli ei tohtinud sisaldada vähem kui 2,8% alkoholi ning selles võis olla kuni 15% lisandeid. Žiguli õlut valmistatakse Venemaal tänini ning seda on imporditud ka Eestisse.

Viited 

Õllemargid
Nursipalu harjutusväli

Nursipalu harjutusväli on Kaitseliidu ja Kaitseväe kasutatav sõjaväe harjutusväli, mis asub Võru maakonnas Rõuge ja Võru valla territooriumil. Harjutusvälja pindala on umbes 3300ha.

Nõukogude perioodil oli Nursipalu harjutusväli osa Nõukogude armee Visnevski sõjaväelinnakust, kus 3703ha suurusel alal treenisid Venemaa õhudessantväed ja raketibrigaad.

Nursipalu harjutusväli võeti uuesti kasutusele Vabariigi Valitsuse 14. veebruari 2008 korraldusega nr 79 "Kaitseväe Nursipalu harjutusvälja asutamine ja riigivara tasuta üleandmine".

Kaitseministeerium kavandab harjutusvälja arendamist eesmärgiga muuta see sobivaks mehhaniseeritud kompanii tasemel lahinglaskmistega taktikalise väljaõppe jaoks. Arenduse käigus rajatakse teid, kuivenduskraave ja metsatustutakse.

Vaata ka 
 Tsiatsungõlmaa harjutusala
 Keskpolügoon

Viited

Välislingid
Nursipalu harjutusvälja plaan

Eesti militaarehitised
Rõuge vald
Võru vald
Männiku harjutusväli

Männiku harjutusväli on üks seitsmest Kaitseliidu kasutatavast sõjaväe harjutusväljast. 

Männiku harjutusväli on kõige lähedamal Tallinnale asuv harjutusväli.

Männiku harjutusvälja paiknemine 
Männiku harjutusväli on 1246 ha suur ning asub Eesti pealinna Tallinna lähistel Kiili ja Saku vallas.

Suurem osa harjutusväljast, ligi 1100 ha, paikneb Saku vallas Männiku külas. Maatüki läänepiiril on 8,7 ha suurune ala, mis asub Kiili vallale kuuluval maal Luige külas. Kiinistu edelapiiril jääb 22 ha suurune ala Tammemäe küla territooriumile. Teisel pool Tallinna–Saku maanteed asub 120,1 ha suurune ala, mida kasutatakse taktiliseks väljaõppeks.

Harjutusvälja tähistus alal 
Männiku harjutusvälja piir on tähistatud valge- ja punasetriibulise värviga märgitud piiripostid või puud. Harjutusvälja kolmel sissepääsul Tallinna–Saku maanteelt on tõkkepuud, mida suletakse ohtliku tegevuse korral. Samuti nende kõrvale pannakse tõkestajad, kes ei lase inimesi ohualale. Harjutusväljale on paigutatud lipumastid, kuhu heisatakse üks tund enne tegevust punased hoiatuslipud. Neid kasutatakse laskeharjutuste, käsigranaadi viskeharjutuste, lõhke- ja demineerimistööde korral. Harjutusvälja ümbruses on paigaldatud infotahvlid, kus on välja tähistamise ja sulgemise kord ning kasutamise graafik kuni kahe nädala osas. Infotahvlil on harjutusvälja vastutava isiku kontaktandmed.

Väljaõpe 
Võimaldab kuni rühma liikumiseta lahinglaskeharjutuste läbiviimist, tiirulaskmisi kuni 600 m, tankitõrjegranaadiheitja laskmisi, lõhkamisi, käsigranaadiviskeharjutusi, pioneeriõpet, aatomi-, bio- ja keemiarelva (ABK) kaitseõpet. Harjutusväljal on võimalik teha taktilisi harjutusi nii jalgsi kui ka soomukitega, mille käigus kasutatakse imitatsioonivahendeid. Kohapeal saab harjutada korraga kuni kompaniisuurune üksus.

Kasutajad 
Männiku harjutusvälja kasutavad tavaliselt Tallinnas asuvad üksused, Kaitseliidu Harju malev ja Kaitseliidu Tallinna malevad. Teised jõustruktuurid (Päästeamet, Politsei- ja Piirivalveamet) kasutavad välja harvemini. Harjutusväljal saavad harjutada ka laskesportlased ja turvafirmad. Liikuvtehnika õpperada saavad kasutada motospordihuvilised.

Männiku harjutusvälja loodeosas, kui ei toimu harjutusi, käivad inimesed tihti koeraga või ilma jalutamas.

Taristu 
Alal on kavandatud kolm laskevälja, patrull-laskeväli, kaks lasketiiru (600 m ja 150 m), käsigranaadi viskekoht, lõhkamiskoht, taktikaala koos liikuvtehnika õpperajaga ja pioneeriõppealaga ja teeninduskeskus, sealhulgas välimajutusala. Mõned väljaõppeehitised on võimalik paigutada pärast liiva kaevandamise lõpetamist.

Ajalugu 
Nõukogude ajal kasutas 1173 ha harjutusvälja Nõukogude armee.

Taaskasutus 
Männiku harjutusväli võeti taas kasutusele 2008. aasta 11. septembril Vabariigi Valitsuse korraldusega nr 394 "Kaitseväe Männiku harjutusvälja asutamine".

Vaata ka 
 Keskpolügoon

Viited

Välislingid
 Eesti Kaitseväe koduleht, kus on võimalik tutvuda aja- ja asjakohase informatsiooniga.

Kiili vald
Harju maakonna militaarehitised
Eesti sõjandus
Saku vald
Tapa sõjaväelinnak

Tapa sõjaväelinnak on Eesti kaitseväe suurim sõjaväelinnak. Seal asuvad ainult eripataljonid, mis kasutavad iga päev harjutamiseks suuri alasid. Linnaku kõrval asuv Kaitseväe keskpolügoon pakub häid võimalusi suurtükkide laskeharjutusteks ja manööverdamiseks, mistõttu külastavad mujalt pärit sõjaväeüksused Tapa sõjaväelinnakut mitu korda aastas.

Ajalugu 
Tapa sõjaväelinnak on üks vähestest endistest Nõukogude sõjaväerajatistest, mille Kaitseliit 1990. aastate alguses enda kätte võttis. Linnaku esimene rajatis oli lennuväli, mille ehitas 1939. aasta sügisel Punaarmee. Pärast Eesti taasokupeerimist Teises maailmasõjas suurendas Nõukogude okupatsioonirežiim linnaku ala kuni 9 ruutkilomeetrini. Hiljem asus sinna NSV Liidu õhukaitsevägede 656. hävituslennukite polk koos 40 MiG-23 ning nende pilootidega.

Eesti militaarehitised
Tapa
Nõukogude Liidu õhukaitseväed Eestis
Morfiin

Morfiin on opiaatide hulka kuuluv valuvaigisti.

Morfiini kasutatakse valuaistingu vähendamiseks, see mõjub otse kesknärvisüsteemile. Seda võidakse kasutada nii ägeda kui ka kroonilise valu korral.

Seda võidakse manustada suu kaudu või süstides lihasesse, naha alla, veeni, seljaaju ümbrusse, või päraku kaudu.

Mõju kestab 3–7 tundi.

Tõsisemateks kõrvaltoimeteks on hingamise pärssimine ja madal vererõhk. Levinud kõrvaltoimed on uimasus, oksendamine ja kõhukinnisus. On oht liigkasutamiseks ja sõltuvuse tekkeks. Pärast pikaajalist kasutamist annuse vähendamisel võivad esineda võõrutusnähud.

Tootmine
1926. aastal oli Saksamaa morfiini tootvate riikide esireas. Aastatel 1925–1930 toodeti seal 91 tonni morfiini, see moodustas 40% maailma kogutoodangust.

Viited 

Valuvaigistid
Aimar Juuse

Aimar Juuse (sündinud 10. märts 1968) on Eesti karikaturist.

Haridus
Õppinud Jõhvi 1 Keskkoolis ja lõpetanud Jõhvi Kunstikooli 1984. aastal. Hariduselt mööblitehnoloog (II kat)

Töö
Töötanud kunstnikuna Oru Turbakombinaadis ja multiplikaatorina filmistuudiotes Stuudio B ja A Film Eesti. Ta on töötanud mänedžerina karikatuuriagentuuris Van Der. Tema joonistusi on avaldatud alates 1989. aastast Rahva Hääles koomiksisarjana "Siil Ruudi", mis ilmus kuni Pühapäevalehe lõpuni (kokku 105 korda). Veel ilmusid tema koomiksiribad Eesti Päevalehes "Magasin" ja Pühapäevalehes. Alates 1995 töötas Äripäevas ametliku karikaturistina.

Tunnustus
 1995 – Beringeni (Belgia) rahvusvaheline ehitustemaatiline karikatuurivõistlus, II koht
 2001 – Eesti poliitiline karikatuur 2000 - rahva lemmik. Lisaks rahva lemmiku tiitlile pälvis Aimar Juuse veel kaks eripreemiat: haldusreformiteemalise pildi eripreemia ja erastamisteemalise pildi eripreemia.
 2004 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, eripreemia
 2009 – võitis Jõhvis korraldatud huumorikonkursil Aivar Simsoni pronkssea Oskar
 2016 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, ergutuspreemia

Näitused

 2004. aastal viie karikaturisti (Hugo Hiibus, Hillar Mets, Urmas Nemvalts, Aimar Juuse ja Eduard Tüür) näitus "Raha paneb naerma" Riias toimunud ESTO päevadel. Sama näitus oli üleval ka Eesti Panga Muuseumis – karikatuurid aastaist 1992–2003.

Raamatud
 "Toimetus arvab ...", Mainor Bonnier Kirjastus, (29 lk, 1995)
"Savisaare mütoloogia, mütoloogiline Savisaar" – karikatuurid Edgar Savisaarest, (64 lk, 1999), kirjastus: Keskerakond, Kujundajad: Artur Borissenko ja Andrus Peegel, Karikatuurid: Hugo Hiibus, Aimar Juuse, Jüri Kerem, Rein Lauks, Hillar Mets, Urmas Nemvalts, Rein Pakk, Andrus Peegel, Alfred Saldre, Rainer Sarnet, Marek Strandberg ja Indrek Tegelmann. Eessõna on kirjutanud Linnar Priimägi.
 Kataloog "Raha ajab naerma" – Hugo Hiibuse, Aimar Juuse, Hillar Metsa, Urmas Nemvaltsi ja Eduard Tüüri karikatuuride näitus Eesti Panga muuseumis, aprill 2003
"Suhtlemine – keskastmejuhi proovikivi" – Erik Samel; (160 lk, 2005) (Tallinna Raamatutrükikoda), toimetaja: Violetta Riidas; illustratsioonid Aimar Juuse; kaane kujundaja Estel Eli ISBN 998595761X
"40 ärinippi" – koostanud Väinu Rozental; toimetaja: Mari-Epp Tirkkonen; karikatuurid: Aimar Juuse; kujundaja: Maire Pukk; fotograaf Meeli Küttim (2011) ISBN 9789949464494

Viited 

Eesti karikaturistid
Sündinud 1968
Hasartmängud Eestis

Eestis reguleerivad hasartmänge loteriiseadus ja hasartmänguseadus.

Kasiinod
Nõukogude ajal olid kasiinod keelatud, kuid sellest   hoolimata töötas paar kasiinot. 

Aastal 1995 võeti vastu hasartmänguseadus, 2008. aastal uus hasartmänguseadus. 

Kõige rohkem kasiinosid asub Tallinnas. Septembri 2010  seisuga oli Tallinnas 33 kasiinot. Võrreldes 2008. aastaga oli kasiinode arv vähenenud ligi kolm korda. Ekspertide sõnul põhjustas selle majandussurutis ja uue hasartmänguseaduse vastuvõtmine 2008. aastal. 

Seaduse järgi võib kasiinodes mängida alates 21. eluaastast.

Loteriid
Aastal 1994 võeti vastu loteriiseadus.

Viited
Teet Kuusmaa

Teet Kuusmaa (2. mai 1931 – 9. juuli 2004) oli eesti kunstnik ja karikaturist.

Töötas RPI Eesti Maaparandusprojektis hüdrotehnikaosakonnas projekteerijana. Ta on projekteerinud arvukalt eriilmelisi vesiehitisi (paisjärvi, tiike, veehoidlaid). Tema projekteeritud on ka näiteks Palmse mõisa tiigikompleks ja Vihula paisjärve ennistamine.

Muu looming

Koomiksid ja karikatuurid
1973. aastast ilmus lastelehes Säde tema koomiks “Pontu ja Priidu”. 1991. aastast avaldas tema loomingut Meie Meel ning 1994. aastast ajakiri Hea Laps, kus hakati avaldama koomiksit “Part Lobakael”.

Hulgaliselt on tema karikatuure avaldatud ajakirjas Pikker.

Näitused 
 1976 – karikatuurinäitus "Meist ja meie linnast"

Raamatud
 "Karikatuure sõnadeta" – Koostanud: Edgar Spriit, Kujundaja: Heinz Valk (46 lk, 1967), Karikatuure karikaturistidelt: Hugo Hiibus, Olimar Kallas, Kalju Kurepõld, Teet Kuusmaa, Stanislav Malahhov, Roman Ohlau, Evald Piho, Aarend Sepp, Heinz Valk, Edgar Valter
 "Pontu ja Priidu" – Teet Kuusmaa, (29 lk, 1977), Eesti Raamat
 "Pontu ja Priidu" – Teet Kuusmaa, (32 lk, 1979), Eesti Raamat
 "Priidu ja tema sõber Pontu" – Teet Kuusmaa, (29 lk, 1983), Eesti Raamat
 "Kes armastab ei hammusta" – Teet Kuusmaa, (18 lk, 1987), Eesti Raamat
 "Aiatark 94" – (112 lk, 1994), Eesti Aiandusliit, Kaanekujundus ja illustratsioonid: Teet Kuusmaa

Tunnustus 
 1976 – karikatuurivõistluse "Meist ja meie linnast" Tallinna Linna TSN Täitevkomitee kultuuriosakonna eripreemia

Viited

Eesti karikaturistid
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1931
Surnud 2004
Paul Kerese tänav (Narva)

Paul Kerese tänav on tänav Narvas Kerese linnaosas. Tänav sai nime eesti maletaja Paul Kerese järgi. 

Tänav algab Aleksander Puškini tänava ringilt (aadressiga Paul Kerese väljak), ristub Linda, Energia, Suur-Aguli, Kreenholmi tänava, Võidu prospekti, Partisani, Tiimani, Peaalajaama ja Rahu tänavaga. Tänava pikkus on 2,9 km.

Ajalugu 
29. septembrini 1995 oli selle tänava nimi Jaan Anveldi tänav. Enne Teist maailmasõda oli samas kohas 6. Peetri tänav.

Vaata ka
Paul Kerese tänav
Paul Kerese väljak

Viited

Narva tänavad
Paul Keres
Panevėžysi rajoon

Panevėžysi rajoon  on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus  endise Panevėžysi maakonna aladel.

Rajooni pindala on 2179 km². 2014. aasta seisuga elas seal 37 494 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Karsakiškise, Krekenava, Miežiškiai, Naujamiestise, Paįstrysi, Panevėžysi, Raguva, Ramygala, Smilgiai, Upytė, Vadokliai ja Velžysi vald.

Halduskeskus on Panevėžysi linn, mis aga rajooni koosseisu ei kuulu. Tähtsamad asulad on Ramygala linn ning Geležiai, Krekenava, Miežiškiai, Naujamiestise, Raguva, Smilgiai, Šilai ja Vadokliai alevid. Rajooni rahvarohkeim asula on aga Dembava küla. 2011. aasta seisuga olid elanikest 97,44% leedulased, 1,21% venelased, 0,23% poolakad, 0,23% ukrainlased, 0,1% mustlased, 0,09% valgevenelased, 0,03% sakslased ja 0,67% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurimad jõed on Nevėžis ja selle lisajõed Kiršinas, Juoda, Upytė ning Juosta, samuti ka Lėvuo ja selle lisajõgi Pyvesa. Rajooni territoorium jääb osaliselt Krekenava regionaalpargi territooriumile.

Panevėžysi rajooni läbib Via Baltica.

Välislingid 

 Rajooni koduleht (leedu keeles)

Leedu omavalitsused
Pähkla mõis

Pähkla mõis (saksa keeles Pechel) oli riigimõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.

Viited

Saaremaa mõisad
Kaarma kihelkond
Tollide mõisad
Pilka mõis

Pilka mõis (saksa keeles Pilken) oli rüütlimõis (fideikomiss) Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Tänapäeva haldusjäotuse järgi jäävad mõisakompleksi jäänused Luunja valla Pilka küla territooriumile.

Ajalugu
Mõisat mainitakse esmakordselt 1582. aastal Poola revisjonis. Hiljem on see kuulunud Schwengelmi ja Nolckeni aadlisuguvõsadele; aastatel 1640–1770 kuulus see ühte Kavastu mõisaga.

Vaata ka
Fideikomiss

Viited

Kirjandus
Maiste, Juhan. Nutt, Nele. Tartumaa mõisad. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 64.
Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 48 .
Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 441 .

Liivimaa fideikomissmõisad
Tartumaa mõisad
Tartu-Maarja kihelkond
Sõtke mõis

Sõtke mõis (ka Sõtküla mõis; saksa keeles Sötküll) oli rüütlimõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.

Mõisa omanikud olid Rosenid, Fischbachid.

Viited

Välislingid

Läänemaa mõisad
Märjamaa kihelkond
Maydellide mõisad
Sooru mõis

Sooru mõis (saksa keeles Soorhof) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Luke kihelkonnas.

Ajalugu
Selle valduse andis Robin von Eltz augustis 1388 Diedrich (Tidert) Ringenstedtile ja tema suguvõsale. Aastal 1431 andis Cisse von dem Rutenberg sealsed valdused Tile Berendele, Bernd von der Borch läänistas mõisa aastal 1480 aga Goswin Anrepile. Aastal 1522 sai Johann Anrep Wolter von Plettenbergilt adramaa jagu varem Schlippenbachdele kuulunud maad juurde. Aastal 1599 oli mõisa omanikuks Reinhold Anrep, aastal 1637 aga Johann Anrep.  Aastal 1646 andis Kristiina mõisa Joachim Barneckenile, tingimusel, et too surnud Johanni tütrele 500 taalrit maksab.  Joachimi hakati aga süüdistama vaenus Rootsi riigi vastu.

Nii läks aastal 1656 Sooru Heinrich von Albendeli (Albedyll) valdusesse, aastal 1682 päris mõisa aga tema poeg Otto Reinhold von Albedyll. Seejärel sai mõisast reduktsiooniprotsessi käigus riigimõis, ent aastal 1725 tagastati mõis Reinhold Wilhelm von Albedyllile. Aastal 1740 müüsid tolle lesk Margaretha ja poeg Wilhelm mõisa 8000 taalri eest Hermann von Reuternile.  Aastal 1748 loovutas too mõisa oma vennale Johann Reuternile. Andreas August Römer ostis aastal 1785 mõisa 30 000 rubla eest Christoph Hermann Reuternilt ära. 

Mõisa järgmiseks omanikuks sai Andreas Augusti tütar Auguste Sophie Smitten, kes aastal 1809 mõisa 30 000 rubla eest ära ostis. Aastal 1862 päris mõisa tema tütar Elise von Wrangell.

Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6,25 adramaad, sellele allus 174 mees- ja 193 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus 1 ja 1/4 adramaad. Aastail 1688 ja 1734 oli adramaid5 ja 3/4, aastal 1758 aga 6 ja 1/4 adramaad. Aastal 1823 oli mõisa suurus 5 ja 11/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 5 ja 17/20, aastal 1881 oli neid aga 3 ja 9/80, lisaks allus mõisale 6 ja 34/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.

Mõisaansambel
Mõisa hoonestus püstitati valdavas osas 19. sajandi teisel poolel  Wrangelite ajal. 
Väike ühekorruseline härrastemaja on tänaseks hävinud. Kõrvalhoonetest tähelepandavaimad on postidele toetuva ulualusega aidahoone ja hilisklassitsistliku fassaadiga tall-tõllakuur. Mõisakompleks asub Valga maakonnas Valga vallas Soorul.

Viited

Valgamaa mõisad
Luke kihelkond
Pataste mõis

Pataste mõis (saksa keeles Pattas) oli Kaiavere mõisa kõrvalmõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõisasüdame asukoht Tartu maakonna Tartu valla territooriumile.

Välislingid
Pataste mõis. Inventariseerimine Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid

Tartumaa mõisad
Maarja-Magdaleena kihelkond
Patsu mõis

Patsu mõis (saksa keeles Patz) oli Liivi mõis kõrvalmõis Martna kihelkonnas Läänemaal.

Viited

Läänemaa mõisad
Martna kihelkond
Maydellide mõisad
Essenite mõisad
Ungern-Sternbergide mõisad
Küti mõis

Küti mõis, ka Kurkülla, Kupna-Küti karjamõis (saksa keeles Kurküll) oli rüütlimõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Küti küla lähedal Vinni vallas  Lääne-Virumaal.

Ajalugu 
Küti mõis oli keskajal Saksa ordu majandusmõis. Esmakordselt mainitud kirjalikes allikates 1473. aastal. Enne 1581. aastat kuulus Küti kroonumõisana Rakvere linna alla, seejärel Rootsi kroonile. 1582. aastal sai Halsten Nilsson Küti mõisa vahetusena temalt 1582. aastal ära võetud Buxhöwdeni/Neeruti mõisa eest, peale tema surma 1598. a läks mõis uuesti kroonule tagasi. Rootsi kuningas Gustav II Adolf kinkis Harju-Viru õiguse järgi Küti mõisa Gerdt Skyttele/Schützile, kes 1676. aastal pantis Küti mõisa Norra ja Jõgisoo mõisate omanikule Georg (Jürgen) von Knorringule. 1685. aastal mõis redutseeriti, kuid jäi Schützide kätte rendile. 1725. aastal ostis rittmeister Ewold Gustav von Schütz, pärandavara jagamise lepinguga oma õe Margaretha Elisabeth von Rosenthalilt ja surnud õe Christina Esther von Tiesenhauseni lastelt nende pärandiosa (2 600 riigitaalrit) välja.

1777. aastal assessor Adolph Heinrich von Anrep müüs Küti mõisa leitnant Berend Johann von Kursellile, kes omakorda müüs mõisa Hermann Johann von Fredericile. 1757. aastal oli mõisa omanik lesestunud kapteniproua Barbara Juliane von Friederici (sünd von Wrangell). Pärija, leitnant Karl Christian von Frederichi müüs isalt päritud ja emale kuulunud Kupna ja Küti mõisad haagikohtunik Heinrich Otto Zoege von Mannteuffelile. Hind 52 000 rubla.

1800. aastal Eestimaa Ülemmaakohtu assessor Heinrich Otto Zoege von Manteuffel loovutas Kupna mõisa koos Võhu karjamõisa ja Merikülaga oma vennale assessor, kapten Wilhelm Johann Zoege von Manteuffelile. Wilhelm Johann Zoege von Manteuffeli (surn. 1816) pärija, poeg Heinrich Otto sai 1817. aastal Kupna ja Küti mõisad koos Võhu karjamõisaga ning Merrekülli koos külaga. 1827. aasta pärandavara jagamise lepinguga sai Wilhelm Johann Zoege von Manteuffeli pärija, poeg Peter Otto Zoege von Manteuffel Kupna mõisa, Võhu karjamõisa ja Meriküla küla ning lisatingimusega Vinni ja Mõdriku mõisate raieõigusega Võhu puistus.

1837. aastal Peter Otto Zoege von Manteuffel pantis Kupna mõisa koos Võhu karjamõisa ja Meriküla külaga kolmeks aastaks Karl Georg von Essenile. Hind 75 000 hõberubla ning 1842. aastal muudeti pandileping ostu-müügilepinguks. 1847. aastal müüs Karl Georg von Essen Kupna, Küti, Meriküla ja Võhu mõisad "Verein zur Einführung einer Musterwirtschaft in Estland"´ile (Eestimaa Mustermajapidamise Asutamise Ühingule).

1861. aastal omandasid Küti mõisa Stackelbergid - Georg Alexander von Stackelberg, kes kinkis mõisa 1909. aastal Virumaa kreisisaadik ja aurahukohtunik Georg Rudolf von Stackelbergile.

Viited

Välislingid

Küti mõis (Viru-Jaagupi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Virumaa mõisad
Viru-Jaagupi kihelkond
Stackelbergide mõisad
Mäkaste mõis

Mäkaste mõis (saksa keeles Mekkast) oli Jõe mõisa karjamõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Peipsiääre valda.

Tartumaa mõisad
Maarja-Magdaleena kihelkond