Jõhvi vald

Jõhvi vald on vald Ida-Viru maakonnas. Jõhvi valla halduskeskuseks on Jõhvi linn.

Valla pindala on 124 km² ja 2021. aasta alguse seisuga elas vallas 11 699 inimest.

Jõhvi vald taastati omavalitsusena 7. juunil 1992 ning 13. aprillil 2005 liideti sellega Jõhvi linn.

Asustus 
Jõhvi vallas on Jõhvi linn, Tammiku alevik ja 11 küla.

Külad 
Edise, Jõhvi, Kahula, Kose, Kotinuka, Linna, Pajualuse, Pargitaguse, Pauliku, Puru ja Sompa.

Rahvastik 

Jõhvi vallas elas 2020. aasta alguse seisuga 11 261 inimest, kes jagunesid elukoha järgi asustusüksuste vahel järgmiselt:

Ajalugu 

Jõhvi vald loodi aastal 1866, mil Jõhvi kihelkond jaotati 27 vallaks. 

Vallaga ühendati 1892. aastal Tammiku, Edise ja Sompa vallad ja umbes samal ajal ka Jõhvi kirikuvald. 

1913. aastal eraldati Jõhvi vallast Kalina küla, mis liideti Mäetaguse vallaga. 

1939. aasta vallareformi otsusega liideti Jõhvi vallaga suur osa Voka vallast ja väike osa Järve vallast. Haldusreformiga moodustatud uuest Jõhvi vallast eraldati 1948. aastal alevina Ahtme.

Esialgu Virumaa osa olnud Jõhvi sai 1949. aastal Jõhvi maakonna osaks, mis juba 1950 likvideeriti. Selle asemele moodustati Jõhvi rajoon, mille osaks ka Jõhvi vald sai.

Jõhvi vald sai omavalitsusliku valla staatuse 7. juunil 1992..

Jõhvi Linnavolikogu 13. aprilli 2005. aasta otsusega liideti Jõhvi linn ja Jõhvi vald, mille asemele tekkis ühine omavalitsus Jõhvi vald.

Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus 2017. aastal uuriti liitumisvõimalusi ka Toila vallaga, kuid läbirääkimisi ei saatnud edu. 2022. aasta lõpul alustasid Toila ja Jõhvi vallad taas liitumiskõnelusi.

Loodus 

Jõhvi vald asub Viru lavamaa maastikurajoonis. Valla lääneosa jääb Jõhvi kõrgustikule ja valla ida- ja kaguosa jäävad Alutaguse madaliku koosseisu. Valla põhja- ja idaosas on põhiliselt suurte soode ja metsade ala, mis oli jääaja lõppedes üle ujutatud. Pinnase aluskord on moodustatud kristalliinsetest moondekivimitest, mida pealiskorras katavad põhiliselt karbonaatsed settekivimid, Ülemvendi, Kambriumi ja Ordoviitsiumi settekivimid. Kvaternaarisetete kiht on põhjaosas õhuke (1–2 meetrit) ja pakseneb lõuna suunal.

Väärtuslikem maavara on põlevkivi: Jõhvi valla altkaevandatud osa on ligikaudu 70%.

Veekogud 
Jõed: Pühajõgi, Kohtla jõgi, Vasavere jõgi, Rausvere jõgi, Sanniku oja.

Looduslikud Järved: Isandajärv.

Looduskaitse 
Piirkonnana on looduskaitse all Jõhvi park (31,4 ha), Jõhvi linna park ja allee (41 ha; osa pargist jääb valla territooriumist väljapoole), Tammiku puiestee (2,6 ha) ja Tammiku hiietammed (4 ha; 8 puud).

Üksikobjektidena on looduskaitse all Revino vaher, Riia-Võhma tamm ja Peri rändrahn.

Tammiku hiis 
Tammiku hiis asub Jõhvi vallas Pauliku külas, endise Tammiku kaevanduskompleksist saja meetri kaugusel. 

Pärimus räägib, et hiis olevat ulatunud Kahulast endise Tammiku mõisani, kusjuures eristada sai hiie kolme osa: Tamme-, Alguse- ehk Otsahiis, Kuusiku-, Kesk-, Salupea- ehk Saluhiis ning Lepa- ehk Lõpuhiis. Rahvajuttudes olla ka Kalevipoeg ise tuulevarju otsides Tammiku hiies maganud.

1926. aastaks oli Tammiku mõisa ümbruses alles vaid kolm hõredat puudesalka ja 1962. aastal oli säilinud 12 suurt hiietamme, millest 2020. aastateks on alles kaheksa. Nimetatud pühapaik on looduskaitse all; seal on looduslik kõnnirada ja tutvustavad infostendid.

Sümboolika 

Jõhvi valla lipp on täisnurkne riidelaid, mille kõrguse ja laiuse suhe on 1:2. Lipp koosneb viiest ribast: äärtel ja keskel 1/7 laiused valged ribad, nende vahel 2/7 laiused rohelised ribad. Lipu normaalsuurus on 82,5x165 cm. Valla lipud lehvivad alaliselt nii vallavalitsuse kui ka volikogu haldushoonete ees, ning need heisatakse ajutiselt valla tähtpäevade puhul.

Jõhvi valla vapp on kilbikujuline. Vapi välja alumine 2/3 on rohelise põhjaga, millel on paremalt vasakule vaatav kullavärvi hirve sarvede ja kaelaga pea kujutis, suust väljaulatuva punase keelega. Vapi välja ülemisel 1/3 punase põhjaga osal on kujutatud kolme hõbedavärvilist kuuske. Vapi tänapäevane kujundus kinnitati Jõhvi linnavolikogu poolt 2. detsembril 1938.

Valla sümboolika alla kuulub ka vallavanema ametiraha. Ametiraha on hõbedast lülidega kett. Ametist lahkuv vallavanem annab alati ametiraha uuele vallavanemale. Seda kantakse valda esindades ja pidulikel üritustel.

Valla ajaleht 

Alates 1992. aasta novembrist ilmub Jõhvi vallas üks kord kuus Jõhvi Teataja. Aastatel 1992–1995 ilmus Jõhvi Teataja 2–5 korda aastas. Teatajat annab välja Jõhvi Vallavalitsus.

2021. aasta suvel kaaluti Jõhvi vallavolikogus vallalehe sulgemist, põhjenduseks vallalehes ilmuv liigne propaganda.

Eelarve 
Jõhvi valla 2021. aasta vastuvõetud eelarve maht on 22,5 miljonit eurot, millest põhitegevuse tulud moodustasid 15,1 miljonit eurot ja ülejäänu jagunes investeerimistegevuse tulude, investeerimislaenu ja likviidsete vahendite vahel. Suurim osa kuludest läheb haridusvaldkonda, kuhu paigutatakse 51,5% põhitegevuse kulude mahust.

Haridus 

Jõhvi vallas tegutsevad üldhariduskoolidest Jõhvi Põhikool ja Jõhvi Vene Põhikool. 2015. aastal alustas riigigümnaasiumina Jõhvi Gümnaasium. Kutsekoolidest tegutsevad Jõhvi vallas Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus (eesti ja vene õppekeeltega) ja Juuksurite erakool Maridel (vene õppekeelega). Alates aastast 2021 tegutseb Jõhvis ka uudne iseõppel põhinev tehnoloogiakool, mis annab IT-alast haridust. 

Jõhvi vallas haldab lasteaedasid juriidiline ühendus Jõhvi Lasteaiad, mille alla kuuluvad lasteaiad Pillerkaar, Sipsik ja Kalevipoeg.

Jõhvi vallas on registreeritud kaks raamatukogu: Jõhvi Keskraamatukogu ja Tammiku raamatukogu.

Jõhvi vallas on mitmekesised võimalused huviharidusega tegelemiseks. Vallas töötab nii Jõhvi Kunstikool, Jõhvi muusikakool kui ka Jõhvi Spordikool. Kõikides huviharidusasutustes on õppetöö korraldatud nii eesti kui ka vene keeles.

Kultuur 

Jõhvi valla kultuuriasutused moodustavad võrgustiku, mille eesmärgiks on kultuurielu edendamine ja mitmekesistamine. Valla keskne kultuuriasutus on Jõhvi kultuuri- ja huvikeskus, mis ühendab endas huvikeskuse ja linnagalerii, Tammiku rahvamaja, Jõhvi seltsimaja, noortekeskuse ning teadus- ja loomemaja. Iseseisvate organisatsioonidena tegutsevad rahvakultuurikollektiivid, seltsid ja ühendused töötavad Jõhvi seltsimajas, Tammiku rahvamajas, üldharidus- ning huvikoolide ruumides ning valla külaseltside majades. 

Jõhvi valla seltsid ja ühendused on Teater Tuuleveski, Jõhvi Rahvatantsuselts Gevi, Jõhvi PÜ naisansambel Elulõng, Jõhvi PÜ Käsitööring Nobenäpp, Jõhvi Pensionäride Ühendus, Jõhvi PÜ memmede tantsurühm Värten, Tammiku segaansambel, Tammiku Külaselts, Kirderanniku koor, Jõhvi Muuseumi Selts jt.

Jõhvi kindluskiriku muuseum on näitusesaal, mis asub Jõhvi Mihkli kiriku altarialustes võlvkeldrites, mida ülakirikuga ühendavad kitsad müürikäigud. Muuseumis eksponeeritakse Jäbara kalmetest leitud Eesti vanimaid raudesemeid. Kiriku krüpt-kabel on kohandatud ka kontserdipaigaks.

Jõhvi vallas on 9 arheoloogia-, 6 arhitektuuri- ja 2 ajaloomälestist.

Arhitektuur 

Jõhvi kõige vanem säilinud hoone on Jõhvi Mihkli kirik, mis pärineb 14. sajandist. Muu kaugetest aegadest jutustav arhitektuur pole linnas säilinud. Ajaloo iroonia on selles, et suurem osa linna südamest hävis 1943. aasta augustis Saksa okupatsiooni ajal ja põleng sai alguse just kirikust. Seda on nimetatud ka Eestis 20. sajandi üheks suuremaks tulekahjuks, mille käigus oli Jõhvi vanim ja tähtsaim tänav ligemale kilomeetri pikkuselt lagedaks põlenud. 

Jõhvi raudteejaama hoone on stalinistliku klassitsismi stiilis kultuurimälestis. See rajati 1951. aastal, kuid 2020. aastate seisuga seisab hoone tühjalt ning on hakanud lagunema. 

Vanemad arhitektuurilised vaatamisväärsused on ka Jõhvi stalinistlikud linnaosad ning keskväljaku äärne maavalitsuse hoone. 

Uuemat arhitektuuri saab näha Jõhvi kontserdimaja vaadates, mis ehitati 2005. aastal. Hoone arhitektid on Ra Luhse ja Tanel Tuhal. Jõhvi kontserdimaja ajalugu ulatub lausa 1491. aastasse. Praeguse moodsa kontserdimaja asemel laius kunagi historitsistlikus stiilis Jõhvi mõis, mille hooneid ümbritses avar park. Veel tänapäevalgi asub kontserdimaja kõrval park, mis annab aimu mõisa kunagisest hiilgusest.

2022. aasta suvel peaks valmima Jõhvi põhikooli uus maja. Koolimaja ehitatakse arhitektuurikonkursi võitnud büroo Kauss töö “Tujukuju” projekti järgi.

Religioon 

Jõhvi valla haldusalas asub kaks kirikut: Jõhvi Mihkli kirik ja Jõhvi Issanda Ristimise kirik. 

Jõhvi Mihkli kirik on Eesti suurim ühelööviline kirik. Pühakoda on tõenäoliselt rajatud 14. sajandi keskel. Oma praeguse välimuse sai kirik aastal 1728, mil kirikule paigaldati torn. Kirik on hävinenud või saanud kahjustada Liivi sõjas, põhjasõjas ja viimati teise maailmasõja päevil.

Jõhvi Issanda Ristimise kirik ehitati aastal 1895. Aastatel 1950–1957 teenis Aleksei Ridiger Jõhvi Issanda Ristimise kirikus esipreestrina. Aastal 1990 sai temast Vene Õigeusu Kiriku Moskva ja kogu Venemaa patriarh.

Sport 

Jõhvi valla kõige olulisem spordiobjekt on Jõhvi Spordihall, kus tegutseb arvukalt erinevaid spordiklubisid. Spordihall võeti kasutusele 2009. aastal ja seal korraldatakse iga-aastaselt erinevaid spordivõistlusi. Lisaks spordihallile on Jõhvis ka Jõhvi Spordikooli ujula ja ka Jõhvi linna jalgpalliväljak. Juba aastaid planeeritakse Jõhvi ka jäähalli ehitamist. 
Jõhvi vallas on kolm jõulinnakut: Jõhvi Edise jõulinnak, Jõhvi linnapargi jõulinnak ja Jõhvi Vene Põhikooli jõulinnak. Vallas saab kehakultuuriga tegelda Jõhvi linnapargi terviserajal ja Jõhvi discgolfi pargis.
2020. aastast tegutseb Jõhvis Jõhvi jalgpallimuuseum, mis avati Jõhvi jalgpalliklubi Phoenix eestvedamisel ja algatusel. Muuseumis on eksponeeritud jalgpalliga seotud atribuutika: karikad, medalid jpm.

Turvalisus 
Jõhvi vallas Jõhvi linnakus paiknevad Eesti Kaitseväe koosseisu kuuluvad Viru jalaväepataljon ja Kalevi jalaväepataljon. 

Viru jalaväepataljonis toimub väljaõpe peamiselt jalaväe õppesuunal, mille koosseisu kuuluvad kõik jalaväe tehnilised erialad (laskurid, sanitarid, tankitõrjegranaadiheiturid, kergemiinipilduja meeskonnaliikmed jne) ning sõidukijuhid. Pataljoni ajalugu ulatub aastani 1917, mil loodi 4. jalaväerügement.

Kalevi jalaväepataljon on loodud ESS Kalevi liikmetest aastal 1918. Pataljoni ülesanne on välja õpetada lahinguvõimelisi mehhaniseeritud reserv manööver- ja toetusüksusi. Kalevi jalaväepataljoni väljaõppes on võimalik spetsialiseeruda järgmistele erialadele: jalaväe jaoülem, jalaväelane, soomukijuht, sihtur, kuulipildur, tankitõrjuja, täpsuslaskur.

Viru Vangla hooned valmisid 2008. aastal Jõhvi idapiiril. Viru vangla on esimene vangla, kus kõik territooriumil asuvad hooned on turvalisuse suurendamiseks omavahel ühendatud kinniste ühendusteedega. 2021. aasta 6. detsembri seisuga oli vanglas 641 vangi.

Jõhvi vallas asub ka Ida prefektuur, mis on üks neljast Politsei- ja Piirivalveameti kohalikust täidesaatva riigivõimu volitusi omavast allüksusest. Prefektuur moodustati 2010. aastal, mil liideti Ida Politseiprefektuur ja Kirde Piirivalvepiirkond.

Juhtimine 

Vallas töötavad nii vallavolikogu kui ka volikogu moodustatud vallavalitsus.

Vallavanemad ja linnapead

Sõpruslinnad 

Jõhvi valla sõpruslinnad on
Loimaa – Soome, 1997
Uddevalla – Rootsi, 1997
Kingissepp – Venemaa, 1999
Thisted – Taani, 2000
Skien – Norra, 2003
Olecko – Poola, 2006
Postavõ – Valgevene, 2008
Gorodnja – Ukraina, 2011
Krasnenkaja Retska – Venemaa, 2016

Jõhvi silmapaistvad isikud 

Rakvere lähistelt pärit kirjanik Eduard Bornhöhe on nii elanud kui ka töötanud Jõhvis, kus teenis raha kohtu eesistujana.

Jõhvis valitakse aukodanikke, kellele kingitakse aukodaniku rinnamärk. Jõhvi aukodanikeks on valitud:

 1998 – Harald Rooks 
 2002 – Väino Viilup
 2003 – Helju Tori
 2004 – Endla Jaanus
 2007 – Margarita Ostroumova
 2008 – Gale Popova
 2008 – Lembit Kiisma
 2009 – Eugen Vaher
 2010 – Viktor Nikolai
 2011 – Priidik Kippar
 2012 – Peeter Kaldur
 2013 – Aavo Keerme
 2013 – Endel Paap
 2015 – Vallo Reimaa
 2016 – Sirje Koitmets
 2018 – Voldemar Berelkovski

2019. aastast antakse silmapaistvatele isikutele Jõhvi raemedal. Seniste kavaleride hulgas on olnud nii ettevõtjaid, kunstnikke kui ka meditsiinitöötajaid.

Pilte

Vaata ka 
Jõhvi Teataja
Alutaguse kihelkond
Jõhvi kihelkond
Jõhvi külanõukogu
Jõhvi maakond
Viru kaevandus

Viited

Välislingid 

Jõhvi valla koduleht
Põhjarannik: "Otse eetris ropendanud Jõhvi valla suhtekorraldaja: "Eesti on politseiriik ja Jõhvi pommiauk"" (07.01.2021)
Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded Jõhvi vallas

Ida-Viru maakonna vallad