joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Uus tänav (Pärnu)

Uus tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.

Tänav algab Vee tänavalt ja lõpeb Hospidali tänaval. Tänav ristub veel Munga, Nikolai ja Pühavaimu tänavaga. Tänav külgneb ka Steineri aiaga.

Tänav on ligikaudu 180 m pikkune. Nikolai ja Pühavaimu vaheline lõik on autodele suletud.

Nimi 
Tänava keskaegne saksakeelne nimi oli Neugasse ja eestikeelne nimi Uus tänav. 1932. aastal, nimetati tänav Gustav Adolfi tänavaks. 1948. aastal nimetati tänav ümber Nõukogude tänavaks, kuid juba 1950. aastal sai tänava nimeks Vana tänav. 1989. aastal taastati tänava esialgne nimi – Uus.

Hoonestus 

 Uus 4/Nikolai 3 Pärnu raekoda
 Uus 3 Kultuurimälestiseks tunnistatud kivielamu
Uus 3a-2 asub legendaarne Pärnu õllelokaal "Veerev õlu"
 Uus 5 Hoone väisuks on tunnistatud kultuurimälestiseks 

Uue tänava ja Vee tänava nurgal asub Pärnu Suurmärter Katariina kirik.

Viited 

Pärnu tänavad
Põhja tänav (Pärnu)

Põhja tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.

Tänav saab alguse Aida tänavalt ja suundub algul lõunasse, kuid keerab hiljem itta ja lõppeb Hommiku tänaval. 

Peale itta pööramist muutub tänav ühesuunaliseks, kus on võimalik sõita vaid Hommiku tänava suunas. Tänava pikkus on umbes 330 meetrit.

Nimi 
Tänavat on mainitud juba 1543. aastal nimega Beck-strate. Hiljem sai tänava nimeks Põhja (saksa keeles Nordgasse), sest see oli uusaegse Pärnu kõige põhjapoolseim tänav.

Viited 

Pärnu tänavad
Pärja tänav (Pärnu)

Pärja tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav algab Vastla tänavalt ja suundub itta, ristub Tallinna maantee ja Telliskivi tänavaga ning lõppeb Rohelise tänavaga ristudes. Tänav on umbes 400 meetrit pikk.

Tänava varasem nimi kuni 1930. aastani oli Krantsi tänav (Kranzstraße).

Pärnu tänavad
Pronksi tänav (Pärnu)

Pronksi tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav algab Raua tänavalt ja suundub põhja suunas. Viimase lõiguga pöörab tänav kirdesse ja lõppeb Lõo tänaval. Tänava pikkus on umbes 280 meetrit.

Tänav sai nime 1998.

Pärnu tänavad
Promenaadi tänav (Haapsalu)

Promenaadi tänav (ka Promenaad) on tänav Haapsalus Tagalahe kaldal.

Tänav sai nime 2004.

Aadressil Promenaadi 1 asub Haapsalu kuursaal.

Ajalugu
1831. aastal Tagalahe äärde rajatud paari sülla laiusest jalgrajast sai alguse rannaäärne puiestee, millest kujunes hiljem Suur Promenaad. Seda hakati rajama 1859. aastal mere täitmise ja kalda kindlustamise abil. Suur Promenaad oli 4,5 meetrit lai ja umbes kilomeeter pikk. Väikese Promenaadi nime kandis 1860. aastatel teine lahe äärde rajatud tee (praegune Pjotr Tšaikovski puiestee).

Mereäärset teed kutsuti suureks puiesteeks või suureks promenaadiks (saksa keeles die große Promenade, vene keeles Большой променадъ).

1914. aasta algul nimetati Siseministeeriumi korraldusel Suur-Promenaad ümber Romanovite Bulvariks.

Jaan Poska auks kandis Promenaadi tänav aastail 1926–1941 Jaan Poska puiestee nime.

1987. aasta 18. detsembril otsustas Haapsalu Linna Rahvasaadikute nõukogu ennistada Haapsalu linnas teiste ajalooliste tänavanimede hulgas ka Promenaadi tänava nime (seni 21. juuni puiestee).

Viited

Haapsalu tänavad
Posti tänav (Viljandi)

Posti tänav on tänav Viljandi kesklinnas. Tänav sai nime 1915.

Tänav saab alguse Tallinna tänavalt, ristub Juhan Liivi, Lossi, Koidu, Mäe, Eha ja Väike tänavaga ning lõpeb Kõrgemäe tänaval.
Tänava pikkus on 829 m.

Ehitised
Posti tänaval asuvad Tartu Maakohtu Viljandi Kohtumaja, Viljandi Kunstikool ja Jaan Rieti ateljeemaja.

Posti tänaval asuvad järgmised riiklikud ehitismälestised:
 Elamu Posti tänav 1 / Tallinna tänav 16 (mälestise registrinumber 14715)
 Elamu Posti tänav 2 / Tallinna tänav 14 (mälestise registrinumber 14714)
 Kasiinohoone Posti tänav 11 (mälestise registri number 14712) (praegune Viljandi kunstikooli hoone)
 Pangahoone-elamu Posti tänav 18 / Lossi tänav 35 (mälestise registrinumber 14708)
 Viljandi kohtuhoone Posti tänav 22 / Koidu tänav 5 (mälestise registrinumber 14729)

Ajalugu
Posti tänav (saksa keeles Posttrasse) on tekkinud uute linnakvartalite loomise ajal pärast 1789. aastat. Enne seda asus Viljandi mõisale kuulunud piirkonnas olevas kvartalis 3 hoonet.

Galerii

Viited

Välislingid 
 "Viljandi kingib linnakodanikele riigi juubeliks maali iseseisvuse väljakuulutamisest" EV100. 7. aprill 2016

Viljandi tänavad
Mooni tänav (Pärnu)

Mooni tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.

Tänav saab alguse Ilvese tänavalt, suundub põhja ja lõppeb Oja tänaval. Tänav on umbes 190 meetrit pikk.

Tänav sai nime 1965.

Pärnu tänavad
Männi tänav (Pärnu)

Männi tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.

Tänav saab alguse Pärnu jõe äärest Rääma tänavalt ja suundub kirdesse. Männi tänav ristub Mäe, Oja, Tamme ja Rohu tänavaga ning lõppeb Lille tänavaga ristudes.

Tänav on umbes 800 meetrit pikk.

Tänav sai nime 1936, varem oli ka Männa tänav.

Männi tänaval asub Pärnu Metodisti Kirik.

Pärnu tänavad
Mõrra tänav (Pärnu)

Mõrra tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.

Tänav saab alguse Haapsalu maanteelt, kulgeb edelasse ja lõppeb umbes 600 meetri pärast Merekalda tänaval.

Tänav sai nime 1. juunil 1932.

Vana-Pärnu tänavad
Narva maantee (Jõhvi)

Narva maantee on tänav Jõhvis.

Tänav saab alguse Jõhvi Issanda Ristimise kiriku juurest, suundub esmalt idakirdesse, hiljem idakagusse ja uuesti idakirdesse, kuni liitub Tallinna–Narva maanteega ja lõppeb linna piiril.

Tänav sai nime 14. veebruaril 1992.

Jõhvi tänavad
Niine tänav (Pärnu)

Niine tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav algab Lubja tänavalt ja suundub itta. Tänav ületab Vastla tänava, Tallinna maantee ja Telliskivi tänava ning lõppeb Rohelisel tänaval. Tänava pikkus on 550 m.

Tänav sai nime 1. juunil 1932, varasem nimi oli Marja tänav (Beerenstraße).

Pärnu tänavad
Brodnica

Brodnica (saksa keeles Strasburg in Westpreußen) on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Drwęca jõe ääres. See on Brodnica maakonna keskus.

Brodnicat on esimest korda mainitud 1263. aastal. Linnaõigused sai Brodnica 1296. aastal.

Elanike arv on 2014. aasta seisuga 28 574.

Sõprus- ja partnerlinnad 
  Sevan, Armeenia
  Koprivnica, Horvaatia
  Kėdainiai, Leedu
  Chamalières, Prantsusmaa
  Kristinehamn, Rootsi
  Strasburg, Saksamaa
  Brørup, Taani

Välislingid 

Kujawy-Pomorze vojevoodkonna linnad
Ants Tuulmets

Ants Tuulmets (sündinud 7. veebruaril 1936) on eesti keemik.

Ta lõpetas 1954. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli, aastatel 1959–1962 õppis samas aspirantuuris füüsikalise keemia alal. Doktorikraadi sai 1975. aastal.

Uurimusi füüsikalise orgaanilise keemia vallas; mitme keemiaõpiku autor. Üliõpilasena huvitus ka idamaade keeltest.

Liikmesus
1994 Euroopa Sonokeemia Selts
1998 Ameerika Keemia Selts

Isiklikku
Tema abikaasa oli kuni 1984 matemaatik Leida Tuulmets.

Välislingid
https://www.etis.ee/Portal/Persons/Display/875d1689-a164-43e0-9135-33c45dd7145b

Eesti keemikud
Tartu Ülikooli professorid
Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna vilistlased
Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1936
Erik Vaher

Erik Vaher (11. aprill 1921 Veeriku, Valjala vald – 18. jaanuar 1992 Kaunispäe, Sõrve) oli eesti graafik, raamatuillustraator ja karikaturist.

Sündis Saaremaal töölisperekonnas.

Pärast Tallinna algkooli lõpetamist töötas Erik Vaher aastatel 1937–1941 graveerijana Roman Tavasti ettevõttes ja õppis samal ajal Riigi Kunsttööstuskooli õhtuses osakonnas. Graveerijana jätkas aastatel 1942–1944 tööd raadiotehases Telefunken. Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis õppis ta 1944–1950 maalikunsti.

Aastatel 1950–1955 töötas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis tarbekunsti õppejõuna.

Illustreeris Eesti Riiklikus Kirjastuses raamatuid, peamiselt noorsookirjandust. Tema illustratsioone ja karikatuure avaldati ajakirjades Noorus, Pikker jm.

Aastatel 1962–1981 töötas Eesti Telefilmi multifilmiosakonna kunstnikuna, 1965–1981 peamiselt kirjade ja tiitrite kujundajana.

1981. aastast oli vabakunstnik.

1963. aastast Kunstnike Liidu liige.

Erik Vaher on maetud Jämaja kalmistule.

Illustreeritud raamatuid 
 Walter Scott "Ivanhoe" (1956)
 Jacob Grimm ja Wilhelm Grimm "Muinasjutte" (1960)
 Alan Massepaini "Karude koobas" (1967)
 Jules Verne "Kakskümmend tuhat ljööd vee all" (1982)

Viited

Välislingid 
 Eesti Filmi Andmebaas – Erik Vaher
 Erik Vaheri kujundatud raamatud

Eesti kunstnikud
Eesti karikaturistid
Eesti graafikud
Sündinud 1921
Surnud 1992
Kalev Tarkpea

Kalev Tarkpea (sündinud 5. jaanuaril 1958) on eesti füüsik.

Ta lõpetas aastal 1975 Narva 2. Keskkooli ja aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna.

Ta töötab aastast 1993 Tartu Ülikoolis. Aastast 2013 Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi Füüsikahariduse osakonna juhataja. Ta on ÜS Liivika vilistlane.

Välislingid
 SILMAD LAHTI. Igavikuline küsimus. Kuidas jahutada kappi unustatud õlu?
Mis on füüsikaline maailmapilt? - Raadio Ööülikool, 2011

Eesti füüsikud
Sündinud 1958
Rääma tänav

Rääma tänav on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Tallinna maantee ja J. V. Jannseni tänava ristmikult ja suundub itta, hiljem kagusse ning lõpeb ristudes Niidu tänavaga, millest edasi läheb samas suunas Tammiste tee. Tänav ristub veel Aru (paremalt), Vana-Rääma (vasakult), Kaevu (vasakult), Raba (vasakult), Männi (vasakult), Õuna (vasakult), Lina (vasakult), Kuu (vasakult), Pirni (vasakult), Tähe (vasakult) ja Liblika (vasakult) tänavaga. 

Tänava pikkus on ligikaudu 2,3 kilomeetrit.

Nimi 
Tänava saksakeelne ajalooline nimi on Rawassarstraße/Rawassaarsche Straße, mis tuleneb piirkonnas 16. sajandil asunud Ravassaare mõisa nimest. 1965–1998 oli tänava nimi Tööstuse tänav.

Ajalugu 
Rääma tänava piirkonnas asusid 16. sajandini Ravasaare mõisa maad. Kuna venelased põletasid Vene-Liivi sõjas 1560. aastal mõisa maha, siis olid Ravasaare maad edaspidi Audru mõisa koosseisus. 1876. aastal ostis Ravasaare mõisa maad Pärnu linn.

1936. aasta kogumikus "Pärnu äärlinnad" kirjeldatakse Rääma tänavat kui viletsat liivast vankriteed. Rääma tänava algus ei olnud varem selle praeguses asukohas Tallinna maantee ja J. V. Jannseni tänava ristmikul, vaid kulges sealt, kus nüüd asub Vana-Rääma tänava ots.

Rääma 38  asus 1919. aastal asutatud ja 1940. aastal riigistamise järel moodustatud linatööstusettevõte "Pärnu Linatööstus".

Viited 

Pärnu tänavad
Rüütli tänav (Haapsalu)

Rüütli tänav on tänav Haapsalus.

Tänav saab alguse Vee tänavalt ja suundub läände. Tänav ristub Linda tänava, Väike-Mere tänava ja Rüütli põiguga ning lõppeb Suur-Mere tänavaga ristumisel, pärast mida jätkab samas sihis F. J. Wiedemanni tänav.

Tänav on ühesuunaline.

Tänav sai nime 1924.

Oletatavasti paiknes keskajal piki praegust Rüütli tänavat Haapsalu linnamüür.

Viited

Haapsalu tänavad
Sadama tänav (Haapsalu)

Sadama tänav on tänav Haapsalus. See saab alguse Väikese viigi kagukaldal Suur-Lossi tänavalt ja suundub Väikese viigi ja Tagalahe vahel loodesse.

Supeluse tänavaga ristumiskoha lähedal paikneb Laine bussipeatus (mõlemal pool tänavat). Tänava ääres asuvad Hestia Hotel Haapsalu Spa, Haapsalu Neuroloogiline Rehabilitatsioonikeskus, Haapsalu kohtumaja, Hotell Promenaadi, Rannarootsi Muuseum.

Tänav sai nime 1934. Tänav kandis varem nime Vana-Sadama tänav.

Vaata ka
Uus-Sadama tänav (Haapsalu)

Haapsalu tänavad
Parmu tänav (Pärnu)

Parmu tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav algab tupikuna ja suundub itta, ristub Terase tänava ja Tallinna maanteega, teeb siis pauna ümber hoonete ja lõppeb uuesti Tallinna maanteega ristudes, millest teisel pool kulgeb lääne suunas edasi Raua tänav.

Tänav on umbes 600 meetrit pikk.

Tänava ajalooline saksakeelne nimi on Bremsengasse.

Pärnu tänavad
Peetri tänav (Pärnu)

Peetri tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.

Tänav algab Sauga jõe äärest ja suundub edelasse. Tänavaga ristuvad Maarja tänav, Haapsalu maantee, Kesk, Kaluri, Luha, Kõrkja, Soo ja Neeme tänav ning see lõppeb Merekalda tänavaga ristudes.

Tänava pikkus on umbes 750 meetrit.

Tänav sai nime 1923.

Vana-Pärnu tänavad
Supeluse tänav (Pärnu)

Supeluse tänav on tänav Pärnus. 

Tänav asub rannarajoonis. Supeluse algab Esplanaadi ja Pühavaimu tänava ristumiskohas ning lõpeb ringristmikul, kus saab kokku Mere puiestee ja Ranna puiesteega. Tänav ristub veel Nikolai (paremalt), Karusselli (vasakult), Auli (vasakult), Roosi, Sääse (paremalt), A. H. Tammsaare puiestee ja Suvituse tänavaga. 

Supeluse on ligikaudu 850 m pikkune. Tänaval tegutseb mitu hotelli, sh Villa Wesset. Läheduses asuvad Pärnu mudaravila ja Pärnu kuursaal. Tänava ääres asub ka Pärnu rannapark.

Nimi 
Supeluse (saksa keeles Badestraße) sai nime tänava lõpus asunud supelhoone järgi. Aastatel 1950–1989 kandis nime Nõukogude tänav.

Ajalugu 
Pikk sirge Supeluse tänav rajati algselt militaarvajadusi silmas pidades, kuna see viis linnast mereääse rannakaitsepatareini. Tänava militaarne tähtsus vähenes 1830. aastatel, kui tänava lõppu rannakaitsepatarei endisse hoonesse rajati kõrts, mis ehitati 1838. aastal ümber supelasutuseks.

1857. aastal rajati tänava piirkonda suvemõis, mille 1867. aastal omandas von Bööckede perekond. Seetõttu tuntakse hoonekompleksi Bööckenhofi suvemõisana.

Esialgu asusid tänava ääres heina- ja karjamaad, kuid 19. sajandi lõpus hakkas linn rannaäärseid heinamaatükke vahetama mujal asuvate maatükkide vastu, et rajada tänava piirkonda parke ja suvilarajoone. Rannapargi rajamist alustati 1889. aastal. Kuna tänava äärsetes hoonetes majutati suvitajaid, siis nõudis linnavalitsus uutelt majadelt arhitektuurilist ilu ja küllaldast mahukust. 1890. aastal ehitati tänava lõpus asunud supelhoone asemele kaasaegne vesi-mudaravila.

Esimene mudaravila hävines 1915. aastal, kui Saksa sõjalaevastik tulistas linna paarkümmend mürsku. Mudaravila hoone sai tõenäoliselt tabamuse ja süttis põlema. Ülejäänud Supeluse tänava hooned õnneks eriti kannatada ei saanud.

Aastatel 1926–1927 valmis hävinud mudaravila asemele praegune Pärnu mudaravila hoone.

Tänapäev ja tulevik 
Tänapäeval on Supeluse endiselt peamine kesklinna ja supelranda ühendav tänav, kus suvehooajal liigub palju rahvast. Samuti asuvad tänaval mitmed söögikohad ja majutusasutused. Seetõttu on Supeluse tänavat nimetatud ka Pärnu suviseks peatänavaks.

Selleks, et jalakäijatel ja ratturitel oleks rohkem ruumi, suleti 2020. aasta suveks tänav autoliiklusele. Suvisel ajal plaanib linnavalitsus autoliiklust tänaval ka tulevikus piirata. Veel on Pärnu linnal kavas ehitada Supeluse tänava Esplanaadi ja Tammsaare puiestee vahele jääval lõigul üks autosõiduradu jalgrattateeks. Pärast seda muutub tänavalõik ühesuunaliseks ja autoga on võimalik sõita üksnes kesklinnast ranna poole.

Hoonestus 

 Supeluse 1 – kultuurimälestiseks tunnistatud puitelamu
 Supeluse 17 – kultuurimälestiseks tunnistatud puitelamu
 Supeluse 21 – Supeluse tänava üks efektsemaid suvitusvillasid
 Supeluse 23 – Ammende villa suvepansion
 Supeluse 25 – Bööckenhofi suvemõisa peahoone
 Supeluse 26 – Villa Wesset

Viited

Välislingid 

 "Mõlemad ilmasõjad üle elanud Supeluse" Pärnu Postimees, 19. aprill 2012

Pärnu tänavad
Nurme tee

Nurme tee on või oli mitmes Eesti asulas:
Nurme tee (Pärnu)
Nurme tee Saku alevikus
Nurme tee Harku alevikus
...

Vaata ka
Nurme tänav

Eesti tänavate täpsustusleheküljed
Nurme tee (Pärnu)

Nurme tee on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas ja Papsaare külas.

Tänav sai nime 1999.

Tänav saab alguse Haapsalu maanteelt ja suundub loode suunas Sauga jõega paralleelselt.

Vana-Pärnu tänavad
Keemiline füüsika

Keemiline füüsika on keemia ja füüsika piiriteadus, mis uurib keemilisi nähtusi, kasutades aatomi- ja molekulaarfüüsika meetodeid. Keemilises füüsikas uuritakse peamiselt molekulaarset ja elektronstruktuuri, ainete spektraalseid omadusi ja keemiliste protsesside dünaamikat.

Vaata ka 

 Füüsikaline keemia

Allikad 

http://www.chem.ut.ee/et/instituudist/keemilise-fuusika-oppetool

Keemia
Füüsika
Tartu tänav (Viljandi)

Tartu tänav on tänav Viljandis, mis viib südalinnast linna piirile, kus muutub Tartu–Viljandi maanteeks.

Kirjeldus

Tartu tänav saab alguse Tallinna tänavalt ja kulgeb idakagusse (selles lõigus on Tartu tänav ühesuunaline suunaga alguse poole), ristub seejärel Lossi tänavaga, vasakult suubub sellesse Koidu ja paremalt Kraavi tänav, misjärel Tartu suundub itta ja ristub Mäe tänavaga ja Liiva tänavaga. Ristmiku järel pöördub Tartu tänav kagusse, sellesse suubuvad paremalt Järve ning Aasa tänav. Aasa ristmikul pöördub Tartu tänav idakirdesse. Vasemalt suubub sellesse Lühike tänav, seejärel ristub ta Lepa ja Kõrgemäe tänavaga, paremalt suubub sellesse Männi tänav, vasakult Pihlaka, paremalt Aia ja Luha tänavad. Ristudes C. R. Jakobsoni tänavaga, muudab Tartu tänav veel kord suunda ning pöördub itta ja hiljem idakagusse, kuni sellest saab Tartu–Viljandi maantee.
Tänava pikkus on 2562 m.

Tartu tänaval paiknevad Kõrgemäe, Tartu ja Kösti bussipeatus. Südalinnas asuvad selle ääres mõned söögikohad ja poed, samuti Viljandi hotellihoone. 18. sajandi teisel poolel ehitatud elamu Tartu tänav 19 on registreeritud riikliku ehitismälestisena.

Ajalugu

Tartu tänav (saksa keeles Dörptische Strasse) oli maanteena olemas juba keskajal, hoonestatud alates 18. sajandi lõpust ja tänavanimetusena alates 1804. aastast. Algselt järgis tänav vallikraavi kulgu, 19. sajandil õgvendati teisel kolmandikul rööpseks Posti tänavaga. Alates 19. sajandi lõpust muutus äritänavaks, mille hoonestust seetõttu tihti ümber kujundati, 1920.–1930. aastatel elavnes kaubandus veelgi. 20. sajandi alguses oli tänavalgustitena peamiselt kasutusel rippvalgustid ja laternad hoonete küljes. Maakivikatendiga kaetud sõiduteed ääristasid graniitplaatidega kaetud kõnniteed.

Tartu tänavas avati 1919. aastal Jaan Rebase riidevärvimise vabrik. 1920. aastal asutati Viljandi likööri- ja veinitehaste OÜ Alko, kus valmistati likööre ja veine ning esimesena Eestis vahuveini. 1924. aastal rajas August Bachmann Tartu tänavasse polstermööbli- ja sadulsepatööstuse ja täiendas seda hiljem mööblitööstusega, kus valmistati ka peennahatooteid ja hobuseriistu. Gustav Tänav avas Tartu tänavas pagaritööstuse ja kaupluse.

Galerii

Viited

Viljandi tänavad
Gniew

Gniew (poola Gniew; saksa Mewe) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas Tczewi maakonnas, Gniewi valla halduskeskus.

Asulas elab 6844 elanikku (2003).

Pomorze vojevoodkonna linnad
Koolimäe laht

Koolimäe laht on laht Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 

Lahes asub väike Looduse saar.

Lahte suubub Koolimäe oja.

Lahe koordinaadid on .

Eesti lahed
Lääne-Viru maakonna geograafia
Sandomierz

Sandomierz on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas, Sandomierzi maakonna halduskeskus. Sandomierz asub Wisła jõe ääres.

Linnas elab 24 187 elanikku (2016).

Święty Krzyżi vojevoodkonna linnad
Świecie

Świecie (saksa keeles Schwetz) on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas. Linnas asub Świecie maakonna keskus.

Asulat mainiti esimest korda 1198.

Linnas elab 25 968 elanikku (2006).

Kujawy-Pomorze vojevoodkonna linnad
Andres Laan

Andres Laan (sündinud 13. augustil 1989) on eesti neurobioloog, teose "Tehisintellekt. Loomadest ja masinatest" autor.

Ta lõpetas 2008. aastal Tallinna Reaalkooli ja 2012. aastal Cambridge'i Ülikooli neurobioloogia erialal. Seejärel töötas ta kolm aastat teadurina Max Plancki Aju-uuringute Instituudis. 

Praegu on ta Lissabonis asuva biomeditsiini uuriva teadusasutuse Fundação Champalimaud doktorant. Tema uurimisteemaks on kollektiivne intelligentsus tehislikes ja bioloogilistes süsteemides.

Tunnustus
2016 – Eesti teaduse populariseerimise auhinnakonkursil pälvis artiklisari "Mõtlemise masinavärk" ajakirjas Horisont (kaasautorid Jaan Aru ja Allan-Hermann Pool) peapreemia kategoorias "Teaduse ja tehnoloogia populariseerimine trükisõna abil"

Teoseid

Raamatud
2017 – Andres Laan. "Tehisintellekt. Loomadest ja masinatest". Tallinn: Koolibri. ISBN 9789985037683

Artiklid
2015 – Jaan Aru, Andres Laan. "Tee aju mõistmiseni: ikka tasa ja targu". – Horisont 3/2015. Lk 50–54
2015 – Andres Laan, Jaan Aru. "Käitumisest ajurakkudeni ja ringiga tagasi". – Horisont 4/2015. Lk 52–56
2015 – Jaan Aru. Andres Laan. "Tõlketöö aju ja maailma vahel". – Horisont 5/2015. Lk 82–86

Viited

Välislingid
Andres Laan. facebook.com
Jaan Aru. Tehisintellekt neljas vaatuses. sirp.ee, 3. veebruar 2017
 Andres Laane vestlus ETV "Plekktrummi" saates

Eesti bioloogid
Neurobioloogid
Sündinud 1989
Tallinna Reaalkooli vilistlased
Eesti sotsiaalkaitseminister

Sotsiaalkaitseminister on Vabariigi Valitsuse liige, kes juhib koos tervise- ja tööministriga Sotsiaalministeeriumi. Sotsiaalkaitseministri vastutusvaldkonnas on sotsiaalse turvalisuse, sotsiaalkindlustuse ja -hoolekande, laste, perede ja puudega inimeste elukvaliteedi, võrdse kohtlemise ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse küsimused.

Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Alates 26. jaanuarist 2021 on Eesti sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo.

Ajalugu 
Sotsiaalkaitseministri ametikoht loodi 2014. aastal, mil jagati senise sotsiaalministri ülesanded sotsiaalkaitseministri ja tervise- ja tööministri vahel. Vabariigi Presidendi otsusega nimetati senine sotsiaalminister Helmen Kütt alates 2. juulist 2014 sotsiaalkaitseministriks. 29. aprillil 2019 ametisse astunud Jüri Ratase teises valitsuses sotsiaalkaitseministri ametikohta ei olnud. Uuesti on sotsiaalkaitseministri ametikoht 26. jaanuaril 2021 ametisse astunud Kaja Kallase valitsuses.

Eesti sotsiaalkaitseministrite loend
Parteid

Viited

Sotsiaalministeerium
Ryōta Oshima

Ryōta Oshima (jaapani keeles 大島 僚太 Oshima Ryōta; sündinud 23. jaanuaril 1993 Shizuokas) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

Koondisekarjäär
Oma esimese mängu Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 2019. aastal.

Välislingid
 

Jaapani jalgpallurid
Sündinud 1993
Toomas Rudolf Gutmann

Toomas Rudolf Gutmann (kasutusel ka nimekuju Thomas Rudolf Gutmann või lihtsalt Toomas Gutmann) (13. (vkj)/ 25. detsember 1873 (Padise vald), Harjumaa – 22. september 1936 Nõmme, Harjumaa) oli eesti kunstnik, raamatuillustraator ja karikaturist.  

Õppis Tallinna linnakoolis ja kunstnik Arthur Leopold Christoph Spreckelseni juures. 

Töötas Tallinna Immobiilpanga ametnikuna ning oli ka Nõmme alevivolinik, sekretär ja kahe linnavolikogu liige.

Looming
Oma ühiskonnakriitilisi karikatuure avaldas väljaannetes Teataja Nalja Lisa (1902–1904), Teataja (1903–1904), Uudiste nalja-osas (1904–1905), Meie Mats, Meie Matsi vastane (1905), Tiiu Tasane (1906), Lendleht (1906), Ulak (1908–1909). Pseudonüümina kasutas nime Joone Jaan ja T.G. 

Illustreeris kümmekond raamatut, sh "Juhan Liivi kirjatööde kogu" (Tallinn 1904, 80 illustratsiooniga) ja "E. Bornhöhe kirjatööde kogu" (Tallinn 1905, 117 illustratsiooniga).

Isiklikku
Tema poeg oli sõjaväelane Valfried Gutmann.

Viited

Kirjandus 
Rein Loodus. "Gutmann, Toomas Rudolf, karikaturist ja raamatugraafik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 89

Välislingid
www.geni.com – Thomas-Rudolf-Gutmann
Eesti biograafiline andmebaas ISIK
Eesti rahvusbibliograafia – Toomas Gutmann
Haud Tallinna Rahumäe kalmistul

Eesti kunstnikud
Eesti karikaturistid
Sündinud 1873
Surnud 1936
Rahumäe kalmistule maetud
Väino Vahtrik

Väino Vahtrik (31. märts 1919 – 11. aprill 1979) oli eesti kunstnik, butafoor ja karikaturist.

Töötas palju aastaid Estonia teatris butafoorina. 1959. aastal valmistas Väino Vahtrik nukke, butafooriaesemeid ja dekoratsioone multifilmile "Põhjakonn". 

Joonistas karikatuure nii Õhtulehele kui ka huumoriajakirjale Pikker. Võttis osa karikatuurivõistlustest ja joonistas plakateid.

Väino Vahtrik suri 11. aprillil 1979 ja ta maeti 15. aprillil 1979 Metsakalmistule.

Tunnustused 

 1976 – Karikatuurivõistluse "Meist ja meie linnast", Eesti NSV Siseministeeriumi Tuletõrjevalitsuse ja Riikliku Autoinspektsiooni eripreemiad

Viited

Välislingid
 Rahvusarhiiv – Väino Vahtriku foto
 

Eesti kunstnikud
Eesti karikaturistid
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1919
Surnud 1979
Ave-Marleen Rei

Ave-Marleen Rei (esinejanimi Ave Marleen; sünninimi Ave Plukk, sündinud 21. detsembril 1976 Kiviõlis) on eesti ajakirjanik ja kommunikatsioonijuht.

Haridus 
1995. aastal lõpetas ta Paide 3. Keskkooli. Ta on õppinud aastatel 1995–1997 ja 1999–2002 Tartu Ülikoolis saksa filoloogiat ja ajakirjandust ning aastatel 1997–1999 Viljandi Kultuurikolledži teatrikateedri III lennus näitleja erialal.

Töö 
Rei alustas raadiotööd 2000. aastal raadios Elmar. Aastatel 2003–2010 oli ta Kuku Raadio toimetaja, juhtides hommiku- ja pärastlõunaprogrammi ning kultuuri- ja portreesaateid.

Ta on teinud kaastööd Vikerraadiole (2012–2013) ning ajakirjadele Anne ja Pere ja Kodu. Aastatel 2010–2015 töötas Rei Vanemuise teatris pressiesindajana ja koostas teatri ajakirja Ramp. Alates maist 2015 töötab ta taas Kuku Raadios.

Rei on juhtinud kaassaatejuhina Eesti Televisiooni saateid "Terevisioon", "Tähelaev" (2011–2013), "Tagatargemad" (2009–2010), "Termomeeter" (2000–2001).

Detsembris 2016 ilmus tema sulest Marje Metsuri elulooraamat "Rästiku pihtimus" (kirjastus Tänapäev).

2017. aastast töötab Rei Eesti arengukoostööd, humanitaarabi ja maailmaharidust toetavas organisatsioonis MTÜ Mondo kommunikatsioonijuhina.

Isiklikku 
Ave-Marleen Rei abikaasa on näitleja ja lavastaja Leino Rei.

Eesti teleajakirjanikud
Sündinud 1976
Eesti raadioajakirjanikud
OpenCL

OpenCL (inglise Open Computing Language) on programmide kirjutamiseks mõeldud keel, mis toimib enamikul heterogeensetel platvormidel.

OpenCL C keel

Programmeerimiskeelt, mida kasutatakse programmide kirjutamiseks nimetatakse OpenCL Cks ja põhineb C99l.

Näide: maatriksi korrutamine 

Järgnev on maatriksi korrutamise algoritm OpenCL C keeles:

// Korrutatakse A*x, tulemus tähistatakse y.
// A on rea tähis maatriksis, tähendab, et (i,j) element sisaldub tähes A[i*ncols+j].
__kernel void matvec(__global const float *A, __global const float *x,
                     uint ncols, __global float *y)
{
    size_t i = get_global_id(0);              // Global id-d, kasutatakse rea indeksina.
    __global float const *a = &A[i*ncols];    
    float sum = 0.f;                          
    for (size_t j = 0; j < ncols; j++) {
        sum += a[j] * x[j];
    }
    y[i] = sum;
}

Ajalugu

OpenCL arendati välja Apple Inc. poolt, kellele see ka kuulub, ja on loodud koostöös AMD, IBM, Qualcomm, Intel ja Nvidia meeskondadega. Apple edastas esialgse palve Khronos Groupile. 16. juunil 2008 moodustati Khronos Compute Working Group meeskond, kus olid erinevad esindajad riistvara ja tarkvara firmadest. See meeskond töötas viis kuud, et lõpetada OpenCL 1.0 detailsete tehniliste nõuetega. Tehnilised nõuded vaadati Khronosi liikmete poolt üle ja toodi avalikkuse ette 8. detsembril 2008.

OpenCL 1.0

Lasti välja 28. augustil 2009 koos operatsioonisüsteemiga Mac OS X Snow Leopard. 
AMD võttis kasutusele OpenCL-i mõned kuud hiljem 6. augustil 2008. 
Siis järgnesid Nvidia, 9. detsember 2008, ja IBM, 30. oktoober 2009.

OpenCL 1.1

Kinnitati Khronos Groupi poolt 14. juuni 2010 
ja sellega kaasnesid märkimisväärsed muutused.

OpenCL 1.2

15. novembril 2011 Khronos Group teavitas selle versiooni välja laskmisest, ning selle uuendusega kaasnevatest uuendustest, mis erinesid eelnevatest.

OpenCL 2.0

Välja lasti 18. novembril 2013. 
Peamised uuendused, mis sellega kaasnesid:
 Jagatud virtuaalmälu (inglise Shared Virtual Memory)
 Nested parallelism
 Generic Address Space
 C11 tuumad
 Torud (inglise Pipes)
 Androidle installitav draiveri laiendus

OpenCL 2.1

Väljalaske ja detailse kirjelduse kohta lasti info välja 3. märtsil 2015 San Franciscos. Ametlikult lasti välja 16. novembril 2015.

OpenCL 2.2

OpenCL 2.2 lasti välja 18. novembril 2016 ja on kasutusel praeguseni.

Kasutusvaldkonnad

OpenCL-i saab kasutada erinevateks eesmärkideks. Sellega on võimalik luua kujundeid ja vaadata liikusmisi, kus arvuti peab kasutama näiteks loodusseadusi. OpenCL-i on võimalik kasutada ka dünaamilises programmeerimises.

Viited

 Tarkvara
 Programmeerimine
Karl III Philipp

Karl III Philipp (4. november 1661, Neuburg – 31. detsember 1742, Mannheim) oli valitseja Wittelsbachide perekonnast. Ta oli Pfalzi kuurvürst, Neuburgi pfaltskrahv ning Jülichi ja Bergi hertsog aastatel 1716–1742. Aastani 1728 oli Karl III Philipp ka Megeni krahv.

Elulugu 

Sündinud Neuburg an der Donaus, oli Karl Philipp kuurvürst Philipp Wilhelmi ja Elisabeth Amalie von Hessen-Darmstadti 17 lapsest seitsmes.

Kuigi Karl Philipp sai Kölnis 14-aastasena kleerikuks, sarnaselt aastal 1677 Salzburgis ja taas aastal 1679 Mainzis. Teda ei pühitsetud, vaid ta alustas aastal 1684 sõjaväelist karjääri. Ta ühines Habsburgide sõjaga türklaste vastu (1691–1694) ja edutati keiserlikuks välimarssaliks. Aastal 1712 nimetati ta Kaugema Austria kuberneriks Innsbruckis.

Karl Philipp järgnes oma vennale, kuurvürst Johann Wilhelmile, pärast selle surma aastal 1716 ning saatis venna armukese Dorothea von Veleni kuurvürstipaleest kohe minema. Ta viis Pfalzi pealinna aastal 1720 Heidelbergist uude Mannheimi linna, kuid mitte enne oma lemmikõuenarri Perkeo edutamist, kellest sai lossi veinivarude eest vastutaja. Wittelsbachide dünastia kõigi harude ühtsuse tugevdamiseks organiseeris Karl Philipp 17. jaanuaril 1742 laulatuse, kus tema lapselaps Elisabeth Auguste abiellus Pfalz-Sulzbachi Karl Theodoriga ja tema õde Maria Anna abiellus Baieri printsi Clemensiga. Keisri valimistel mõni päev hiljem hääletas Karl III Philipp oma Baieri nõo, kuurvürst Karl Albrechti poolt.

Pürast tema surma detsembris 1742 Pfalz-Neuburgi liin hääbus ning Pfalzi kuurvürstkonna (sealhulgas Neuburgi, Jülichi ja Bergi) päris Karl Theodor Wittelsbachide Pfalz-Sulzbachi harust. Veel üks Karl Philippi lapselaps, Maria Franziska von Pfalz-Sulzbach, abiellus hiljem Zweibrückeni pfaltskrahvi Friedrich Michaeliga. Nende poeg Maximilian I Joseph päris Pfalz-Sulzbachi haru.

Mannheimis pani Karl III Philipp ja hiljem tema järglane Karl IV Theodor kokku parima orkestri kogu Euroopas. Muusikute, nagu Johann Stamitz ja Carlo Luigi Grua juhtimisel said kapellorkestris tunnustust sellised muusikud nagu Leopold ja Wolfgang Amadeus Mozart.

Abielud 

Karl Philipp abiellus kolm korda:

 10. augustil 1688 abiellus ta Berliinis printsess Liudvika Karolina Radvilaitėga, Brandenburgi markkrahvi lese ja Leedu rikka pärijannaga. Nad said neli last:

 Leopoldine Eleonore Josephine (27. detsember 1689 – 8. märts 1693)
 Maria Anna (7. detsember 1690 – 1692)
 Elisabeth Auguste Sophie (17. märts 1693 – 30. jaanuar 1728)
 poeg (22. märts 1695)

 15. detsembril 1701 abiellus ta Krakówis printsess Teresa Lubomirskaga, Ostrohi pärijannaga. Nad said kaks tütart:

 Theophile Elisabeth Franziska (13. november 1703 – 31. jaanuar 1705)
 Anna Elisabeth Theophile (9. juuni 1709 – 10. veebruat 1712)

 1728. aastal abiellus ta Violente Theresiaga, krahv Philipp-Wilhelm von Thurn und Taxise tütrega. See lastetu liit oli morganaatiline, kuna rikka Thurn und Taxise perekonna Augsburgi haru oli aastal 1657 ülendatud vaid paruniseisusse ja tehti keisririigi krahvideks aastal 1701. Kuid Violente sai aastal 1733 keiser Karl VI-lt autiitli vürstinna.
Aleksander Eerma

Aleksander Eerma (sündinud 3. augustil 1995) on Eesti võrkpallur. Ta mängib sidemängija positsioonil. Hooajaks 2022/23 sõlmis ta oma esimese välislepingu ning siirdus mängima Küprose klubisse Pafiakos Paphos.

Karjäär

Koondis

Eesti võrkpallikoondis
Aleksander Eerma kutsuti esmakordselt Eesti võrkpallikoondise juurde 2022. aastal, kui alustati noorendatud koosseisuga. Ta sai koondises mänguaega ka samal aastal toimunud Euroopa Kuldliiga alagrupiturniiri mängudel.

Klubivõrkpall

2014–2017 TTÜ
Aleksander Eerma liitus TTÜ Võrkpalliklubiga 2014. aastal kuuludes ise veel U-20 vanuseklassi.
2014/15  Eesti karikavõistlused
2014/15  Schenker Liiga
2014/15  Eesti meistrivõistlused
2015/16  Eesti meistrivõistlused

2017–2018 Saaremaa Võrkpalliklubi
Hooajal 2017/18 mängis ta Saaremaa Võrkpalliklubis, kus ta kandis teise sidemängija rolli Alexander Tuschi järel. Klubi võitis sellel hooajal kõik kolm välja mängitavat tiitlit.
2017/18  Eesti karikavõistlused
2017/18  Credit24 Meistriliiga
2017/18  Eesti meistrivõistlused

2021 Bigbank Tartu
2021/22 hooaja esimeses pooles oli ta laenul Bigbank Tartu võrkpalliklubis Kert Toobali vigastuse tõttu. Ta sai klubiga osaleda nii CEV Meistrite liigas kui CEV Cupil.
2021/22  Eesti karikavõistlused

2018–2022 TalTech Võrkpalliklubi
2021/22  Credit24 Meistriliiga
2021/22  Eesti meistrivõistlused

Välislingid 
TTÜ noor esilekerkija Eerma: eesmärk on kasvõi koondise laagrisse pääseda, Delfi.ee, 21.04.2016
https://sport.err.ee/1608444383/aadu-luukase-karikas-jai-tartusse
Aleksander Eerma volleybox.net

Viited

Eesti võrkpallurid
Sündinud 1995
Alfred Saldre

Alfred Saldre (kuni 1938 Salmann; 7. mai 1923 Tallinn – 17. juuni 2008) oli eesti plakatist, šaržist, raamatuillustraator, karikaturist ja teatrikunstnik.

Alfred Saldre teadis juba lapsena, et soovib saada kunstnikuks. 14-aastaselt astus ta õppima Riigi Kunsttööstuskooli ning pärast seda lõpetas 1942. aastal Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Kooli dekoratsioonimaali alal.

Aastatel 1942–1943 töötas teatrikunstnikuna Väiketeatris ja 1944–1948 aastal Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. 1948. aastal hakkas ta raamatuid illustreerima. 1953. aastal hakkas tegelema plakatikunstiga, millega jõudis meistritasandile 1960. aastatel. Oma plakatitega osales ta paljudel plakativõistlustel, kust sai kuus esikohta, ja näitustel, sealhulgas kümnes välisriigis. Tema initsiatiivil sai 1964. aastal teoks Eesti, Läti ja Leedu plakatitriennaal. Ta on kujundanud ka vinüülplaadiümbriseid. 1960. aastaist kuulus ta eesti šaržistide paremikku. Oli Kunstnike Liidu liige alates 23. novembrist 1961.

Tunnustus 
 1962 Kunstnike Liidu plakativõistluse I koht
 1964 Kunstnike Liidu lasteraamatuillustratsioonide võistluse
 1988 Eesti Rahvarinde plakativõistluse I koht 
 1981 Eesti, Läti ja Leedu plakatitriennaalil žürii eripreemia

Raamatud 
 Alfred Saldre – "Suured ja väikesed", Eesti Riiklik Kirjastus 1959
 Jaan Jensen, Evald Okas, Felix Randel, Alfred Saldre, Romulus Tiitus – šaržikogumik "Sõbralikud šaržid", Kunst, 1966
 Alfred Saldre – pildisarjaraamat "Kas tunned meid", Eesti Raamat 1968
 Alfred Saldre (koostaja) – "Eesti plakat 1940-1972", Kunst, 1976 
 Alfred Saldre – šaržikogumik "Head tuult!", Kunst, 1980
 Alfred Saldre – šaržikogumik "Impressions from Pirita", Mart Aru tekst, Perioodika, 1981
 Alfred Saldre – pildisarjaraamat "Remoste planeet", Mario Kivistik tekst, Eesti Raamat, 1984
 Alfred Saldre – pildisarjaraamat "Fooriku vembud", Mario Kivistik värssidega tekst, Valgus, 1984
Linnar Priimägi – karikatuurikogumik – "Savisaare mütoloogia & mütoloogiline Savisaar", karikatuurid joonistanud Hugo Hiibus, Aimar Juuse, Jüri Kerem, Rein Lauks, Hillar Mets, Urmas Nemvalts, Rein Pakk, Andrus Peegel, Alfred Saldre, Rainer Sarnet, Marek Strandberg, Indrek Tegelmann. Kujundus Artur Borissenko, Andrus Peegel. Eesti Keskerakond, 1999
 Alfred Saldre – "Sajandist sajandisse", Sünnimaa, ISBN 9985893697, 2003

Isiklikku
Alfred Saldre poeg oli näitleja ja lavastaja Viljo Saldre.

Alfred Saldre on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

Viited

Välislingid
 "Alfred Saldre 7. V 1923 – 17. VI 2008". Sirp, 20. juuni 2008
 Digar – Alfred Saldre illustratsioonid – "Mürgitatud šokolaadikarp"

Eesti kunstnikud
Eesti karikaturistid
Eestistatud nimega inimesed
Rahumäe kalmistule maetud
Sündinud 1923
Surnud 2008
Allan Tõemets

Allan Tõemets (2. juuni 1923 Tartu - 11. jaanuar 1989 Tallinn) oli eesti karikaturist.

Allan Tõemets arreteeriti 23.11.1950 Harjumaal, tribunali otsusega (09.03.1951) süüdistusega §58-1a ehk kodumaa reetmises. Karistuseks määrati 25+5 aastat, mida pidi kandma Vasalemmas.

Ta on maetud Liiva kalmistule.

Tunnustused
1959 ajaleht Noorte Hääle karikatuurivõistluse preemia

Viited

Välislingid
FOTIS - Allan Tõemetsa foto
Sirp ja Vasar, nr 13, 30 märts 1962

Eesti karikaturistid
Eesti represseeritud isikud
Sündinud 1923
Surnud 1989
Liiva kalmistule maetud
Priit Melnik

Priit Melnik (sündinud 30. novembril 1961) on eesti alpinist ja arst.

Ta on alpinistina tõusnud Põhja-Ameerika, Lõuna-Ameerika ja Antarktise mandrite kõrgeimale mäetippu, seejuures Vinsoni mäemassiivi kõrgeimale tippu esimese eesti alpinistide rühma koosseisus. 

Erialalt arstina on ta oma teadmisi rakendanud mägironijate abistamiseks meditsiinilist abi vajavates juhtudes.

Lisaks alpinismile harrastab ta maratonijooksu ja on võistelnud sellel alal paljudes Euroopa riikides.

Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1979. aastal Tallinna 32. Keskkooli ja 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna arstiteaduse erialal.

Ta töötab Põhja-Eesti Regionaalhaigla kirurgiakliinikus üldkirurgi, ülemarsti ja osakonnajuhatajana.

Alpinism 

2001. aastal võttis ta osa Jaan Künnapi Alpinismiklubi korraldatud eestlaste teisest ekspeditsioonist Põhja-Ameerika kõrgeimale mäele Mount McKinley'le ja tõusis koos Alar Siku ja Enn Nõmmikuga selle tippu.  

2007. aasta jaanuaris osales ta eesti esimesest mägiekspeditsioonist Antarktise mandri kõrgeimale mäele Vinsonile ja tõusis koos nelja kaaslasega (kelle seas varem kaheksatuhandelise tipus käinud Alar Sikk ja Tarmo Riga) esimeste eesti alpinistidena selle tippu.  
  
2007. aasta detsembris võttis ta osa eesti mägironijate seas väga populaarseks saanud Lõuna-Ameerika kõrgeima mäetipu Aconcagua (6960 m)  vallutamise. 18. detsembril tõusis ta tippu kolme kaaslasega (kelle seas esimese eestlannana Pille Saluvere).  
 
2012. aastal tõusis ta koos Pille Saluverega esimeste eesti alpinistidena Peruus Andide mäestikus Pequeño Alpamayo (5425 m) tippu.

Edukad tipputõusud
2001 – Mount McKinley (6168 m)
2007 – Vinson (4892 m)
2007 – Aconcagua (6960 m)
2012 – Pequeño Alpamayo (5425 m)

Viited

Välislingid 

Ühispilt: Priit Melnik kolleegidega seedetrakti kasvajate töörühmast. regionaalhaigla.ee
Priit Melnik. sportfoto.com
Priit Melnik. sportos.eu

Eesti alpinistid
Eesti arstid
Sündinud 1961
Dunkel

Dunkel (saksa keeles dunkel 'tume') on tume saksa laagriõlu ehk põhjakääritamisega õlu. Õlu on nime saanud oma värvusest, mis varieerub merevaigust tumepruunini. Õllele on iseloomulik linnaste maitse. 

Dunkeli õlu pärineb Baierimaalt, õlle kangus on 4,5–6%.

Viited 

Õlu
Leho Muldre

Leho Muldre (sündinud 23. märtsil 1940 Tallinnas) on eesti orkestrijuht, metsasarvemängija ja muusikapedagoog.

1958. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli, 1963. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi metsasarveklassi. Orkestridirigeerimise alal täiendas end Neeme Järvi ja Gunars Ordelovskise juures. Aastatel 1962–2002 oli ta Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli dirigeerimisõpetaja, aastatel 1989–2000 sama kooli direktor. 

Aastatel 1980–1989 oli ta puhkpilliorkestri Tallinn peadirigent, aastatel 1962–2002 Tallinna Georg Otsa nimelise Muusikakooli puhkpilliorkestri ja 1967–1992 puhkpilliorkestri Kalev dirigent. Ta on juhtinud ka Vabariiklikku Orkestrijuhtide Puhkpilliorkestrit. 

Aastatel 1977-1990 oli ta Eesti Kooriühingu puhkpillimuusika sektsiooni juhatuse esimees. Aastatel 1980–2004 oli ta üldlaulupidude puhkpilliorkestrite üldjuht.

Tunnustus
1975 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
2009 Wirkhausi-nimeline puhkpillimuusika stipendium

Viited

Eesti orkestrijuhid
Eesti metsasarvemängijad
Eesti muusikapedagoogid
Eesti NSV teenelised kunstitegelased
Sündinud 1940
1000 meetri jooks

1000 meetri jooks on kergejõustiku keskmaajooksu ala. Seda distantsi joostakse suurtel ametlikel spordivõistlustel harva. Pigem võib see olla kavas kommertslikel spordivõistlustel. Seda ala pole kunagi olnud olümpiamängude, maailmameistrivõistluste ega Euroopa meistrivõistluste kavas.

1000 m jooksu maailmarekordi omanik on keenialane Noah Ngeny (2.11,96), kes püstitas selle 5. septembril 1999 Rietis. Naiste maailmarekord kuulub venelannale Svetlana Masterkovale (2.28,98), kes jooksis selle 23. augustil 1996 Brüsselis.

Vaata ka
800 meetri jooks
1500 meetri jooks

Jooksualad
Roog-aruhein

{{Taksonitabel 
| nimi           = Roog-aruhein
| värv = #
| seisund        = 
| seisundi_süsteem  = 
| seisundi_ref      =
| pilt           = Festuca arundinacea flowerhead1 (8679708329).jpg
| pildi_seletus  = Roog-aruhein (Festuca arundinacea)
| pildi_laius    = 240 px
| riik           = Taimed Plantae
| hõimkond       = Katteseemnetaimed Magnoliophyta
| klass          = Üheidulehelised Monocotyledoneae
| selts          = Kõrreliselaadsed Poales
| sugukond       = Kõrrelised Poaceae
| perekond       = Aruhein Festuca
| liik           = Roog-aruhein
| binaarne       = Festuca arundinacea
| binaarse_autor = (Schreb.)
| leviku_kaart   = 
| sünonüümid = *Aira oryzetorum Spreng.
Brachypodium interruptum (Desf.) Roem. & Schult.
Bromus arundinaceus (Schreb.) Roth
Bromus decolarans Rchb.
Bromus elatior (L.) Koeler
Bromus elatus Gueldenst. ex Ledeb.
Bromus littoreus Retz.
Bucetum elatius (L.) Parn.
Festuca elatior L.
Festuca fenas Lag.
Festuca interrupta Desf.
Festuca laxa Gaudin
Festuca littorea (Retz.) Lilj.
Festuca mediterranea (K.Richt.) Rouy
Festuca oryzetorum Pollini
Festuca pauneroi Cebolla, López Rodr. & Rivas Ponce
Festuca phoenix (Scop.) Vill.	
Festuca regeliana Pavlov
Festuca simplex Boiss. & Bal.	
Festuca uechtritziana Wiesb.
Gnomonia elatior (L.) Lunell	
Lolium arundinaceum (Schreb.) Darbysh.
Poa curvata Koeler	
Poa elatior (L.) Moench
Poa fenas (Lag.) Steud.	
Poa kunthii Lindm.
Poa phoenix Scop.	
Schedonorus elatior (L.) P.Beauv.Schedonorus interruptus (Desf.) TzvelevSchedonorus littoreus (Retz.) TzvelevSchedonorus phoenix (Scop.) HolubSchedonorus uechtritzianus (Wiesb.) HolubTragus elatior (L.) Panz.Tragus loliaceus (Lam.) Panz. ex B.D.Jacks.
}}
Roog-aruhein (Festuca arundinacea'') on rohttaimeliik kõrreliste sugukonna aruheina perekonnast.

Kirjeldus
Roog-aruheina pööris on kuni 35 cm pikk, kahekaupa männases asetsevate väga pikkade harudega. Alumises paaris on üks haru teisest veidi lühem. Pähikud on piklikmunajad 8–12 mm pikkused, sisaldavad 3–5 õit, hallikasrohelised ja enamasti lillaka varjundiga. Lehed on 3–10 mm laiad, tuhmrohelised, karedad. Kõrvakesed on poolenisti kõrt ümbritsevad. Alumised lehetuped on karedad. Kasvab tiheda puhmikuna. Roog-aruhein kasvab 50–150 cm kõrguseks. Taimed õitsevad juunis-juulis.

Kasvukoht 
Roog-aruhein kasvab niisketel liivadel, mererannas, teeäärtel, puisniitudel, võsastikes.

Levik
Lääne-ja Põhja-Eestis sage, Lõuna-ja Ida-Eestis paiguti.

Galerii

Viited

Välislingid
 

Liigikirjeldus e-taimemäärajas

Kõrrelised
Ameerika Ühendriikide presidendijärjekord

Ameerika Ühendriikide presidendijärjekord on nimekiri USA valitsusjuhtidest, kellel on õigus Ameerika Ühendriikide presidendiametile juhul, kui ametisolev president sureb, astub tagasi, tagandatakse, või muutub võimetuks oma tööülesandeid täitma.

"Täidesaatev võim ei salli lünki. Ta nõuab pidevat tegutsemist. Kui valitsusjuht on võimetu, võtavad suhteliselt väikesed vennad juhtimise otsekohe üle. Nad ei juhi egoistlikest kaalutlustest, nad lihtsalt usuvad, et keegi peab võimuohjad oma kätte võtma. Ja neil on täielik õigus – vastasel korral puhkeks anarhia." William Manchester. Presidendi surm. 1970. Lk. 200–201.

Presidendijärjekord on kehtestatud Ameerika Ühendriikide konstitutsiooniga ning 1947. aasta Presidendijärglusseadusega (Presidential Succession Act of 1947). Presidendijärjekord algab asepresidendiga, seejärel tuleb Esindajatekoha juht, peale neid ministrid järjekorras ministeeriumi loomise aja järgi (hiljem loodud ministeerium kõige viimasena).

Järjestus 

Ameerika Ühendriikide poliitika
Tallinna Kirjanduskeskus

Tallinna Kirjanduskeskus on loodud 2. jaanuaril 2017 ning koondab Eesti kirjanike A. H. Tammsaare ja Eduard Vilde pärandit. Kirjanduskeskus haldab Tammsaare ja Vilde muuseumi ning osaleb Tallinna kirjanduselu mitmekesistamisel.

Keskus on endale eesmärgiks seadnud linna kirjanduspärandi kaardistamise (mälestustahvlid, monumendid) laiemalt, samuti on asutuse missiooniks Tallinnaga oluliselt seotud kirjanike uurimine ja nende mälestuse jäädvustamine, Tallinna kuvandi käsitlemine eesti (ja ka välis-) kirjanduses, rahvusvaheliste suhete arendamine jne.

Tallinna Kirjanduskeskus on Tallinna Kultuuriameti allasutus.

Välislingid 
 Koduleht
 Pille-Riin Larm. "Tallinna Kirjanduskeskuse hea algus" Sirp, 27. jaanuar 2017

Kultuuriasutused
Euroopa meistrivõistlused

Euroopa meistrivõistlused (lühend EM) on Euroopas toimuvad spordivõistlused, kust selgitatakse vastava spordiala meister. 

Meistrivõistlusi peetakse järgmistel aladel:
Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises
Euroopa meistrivõistlused jalgpallis
Euroopa meistrivõistlused karates
Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus
Euroopa meistrivõistlused korvpallis
Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Euroopa meistrivõistlused laskesuusatamises
Euroopa meistrivõistlused orienteerumises
Euroopa meistrivõistlused poksis
Euroopa meistrivõistlused sõudmises
Euroopa meistrivõistlused veepallis
Euroopa meistrivõistlused võrkpallis
Rannavõrkpalli Euroopa meistrivõistlused‎
Ujumise Euroopa meistrivõistlused
Ujumise lühiraja Euroopa meistrivõistlused
Vehklemise Euroopa meistrivõistlused
...
Ago Jaani

Ago Jaani (23. jaanuar 1937 Haapsalu – 19. aprill 2017) oli eesti hüdroloog ja karikaturist.

Ta lõpetas aastal 1964 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna geograafi-hüdroloogina.

Ta töötas Keskkonnaministeeriumi veeosakonna nõunikuna ja kuulus Eesti-Vene piiriveekogude kaitse ja säästliku kasutamise ühiskomisjoni.

Ta avaldas raamatu "Narva jõgi ja veehoidla" (Piiriülese Koostöö Keskus, 2000).

Ta oli Eesti Veeühingu asutajaliige.

Tema karikatuure avaldati Õhtulehe huumorirubriigis "Mesilane".

Tunnustused
2005 Eesti Geograafia Seltsi auliige
2010 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited

Välislingid
Riho Laurisaar. Tunnustus: Ago Jaani on Peipsi järvega sõbrustanud 50 aastat. Eesti Päevaleht, 4. veebruar 2010
2017 Eesti Geograafia Seltsi järelehüüe
Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat 2018, peatükk Ago Jaanist alates lk 286

Eesti hüdroloogid
Eesti karikaturistid
Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna vilistlased
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Liiva kalmistule maetud
Sündinud 1937
Surnud 2017
Kristian Pikner

Kristian Pikner (sündinud 28. novembril 1991) on eesti harrastusfotograaf.

Pikner on oma fotoloomingu eest tunnustust pälvinud seitsmendal ja kaheksandal HELP looduspildikogumisel Vikipeedias, kus ta valiti mõlemal korral parimaks pildilisajaks. Ühtlasi valiti ta 2017. aastal esimeseks eestikeelse Vikipeedia aasta fotograafiks.

Haridus ja töökäik
Pikner lõpetas 2013. aastal Pärnumaa Kutsehariduskeskuse ehituspuusepa ja palkmajaehitaja kutsega.

Ta saavutas teise koha Pärnumaa kutsehariduskeskuse kaheliikmelise võistkonna koosseisus 2012. aasta aprillis Pärnus toimunud üleriigilistel ehituspuuseppade kutsemeistrivõistlustel. Võistlustöö ülesandeks oli lastemaja puitsõrestiku valmistamine. Esikolmikusse pääsemine tagas talle ehituspuusepa I kvalifikatsiooni, mis tähendas, et kutsehariduskeskuse lõpetamisel 2013. aastal ei pidanud ta enam kutseeksamit sooritama.  

Pikner igapäevane töö on seotud puittoodete (trepid, aknad, mööbel) valmistamisega.

Fotograafia
Pikner on pildile jäädvustanud loodust (loomi, taimi, putukaid, loodusnähtusi), linnavaateid ja üksikobjekte ning kasutab selleks mh droonifotograafia vahendeid. Eriti tugevalt paelub teda virmaliste pildistamine. Ta on kogu oma elu elanud Varbla külas Eesti läänerannikul, kooli ajal ka Pärnus. Seepärast on ta peamiselt pildistanud Varbla vallas ning Pärnumaal.

Loomingu näiteid

Viited

Välislingid

Kristian Pikner Photography. Facebook
Lugeja fotod: Helkivad ööpilved Varbla vallas. rahvahaal.delfi.ee, 14. juuli 2016
Looduspildid: jää pealetung, Pihelgalaid linnulennult, maaliline päikeseloojang. parnu.postimees.ee, 30. jaanuar 2017
"Varbla harrastusfotograafi looduspildid jõuavad jõuavad miljoniteni". Lääne Elu, 27. detsember 2017
Intervjuu. Wikimedia Eesti, 27. detsember 2017

Eesti loodusfotograafid
Eesti vikifotograafid
Sündinud 1991
ITF

ITF on mitme rahvusvahelise organisatsiooni nime lühend:
Rahvusvaheline Transporditöötajate Föderatsioon
Rahvusvaheline Tenniseföderatsioon
Rahvusvaheline Transpordifoorum