1953

1953. aasta (MCMLIII) oli 20. sajandi 53. aasta.

Sündmused maailmas

Jaanuar 
7. jaanuar – USA president Harry Truman teatas, et USA on loonud vesinikupommi.
13. jaanuar – Josip Broz Tito valiti Jugoslaavia presidendiks.
20. jaanuar – USA presidendiks sai Harry Trumani järel Dwight Eisenhower.

Veebruar 
10. veebruar – Euroopa Söe- ja Teraseühenduse liikmesriikide vahel hakkas kehtima ühine avatud turg kivisöele.
11. veebruar – NSV Liit katkestas diplomaatilised suhted Iisraeliga.
11. veebruar – USA president Dwight Eisenhower lükkas tagasi Ethel ja Julius Rosenbergi armuandmispalve.
28. veebruar – Jossif Stalin haigestus raskelt.

Märts 
5. märts – suri Jossif Stalin. Samal päeval valiti NLKP Keskkomitee Presiidiumi uus koosseis ja likvideeriti NLKP Keskkomitee Presiidiumi büroo. NLKP Keskkomitee pleenumi, NSV Liidu Ministrite Nõukogu ja NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi ühisnõupidamine otsustas, et NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimeheks saab Georgi Malenkov.
9. märts – Stalini matustel tekkis rüselus, milles sai surma palju inimesi.
14. märts – NLKP Keskkomitee märtsipleenumil vabastati Georgi Malenkov tööst keskkomitees. Algas niinimetatud kollektiivne juhtimine.
15. märts – Kliment Vorošilovist sai NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimees. Ta vahetas sellel ametikohal välja Nikolai Šverniku.
27. märts – NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimees Kliment Vorošilov kuulutas välja amnestia, millega vabanes umbes miljon kinnipeetut (kolmandik kõigist vangidest) karistusajaga kuni 5 aastani. Amnestia alla ei kuulunud paragrahvi 58 all (poliitilised) süüdi mõistetud ega ka mõrvarid ja bandiidid.

Aprill 
7. aprill – ÜRO peasekretäriks valiti Dag Hammarskjöld.

Mai 
1. mai – asutati Lääne-Rootsi Põllumeeste Kogu.
1. mai – Euroopa Söe- ja Teraseühenduse liikmesriikide vahel hakkas kehtima ühine avatud turg terasele.
15. mai – ilmus Stanley Milleri uurimus, mis näitas, kuidas võisid ürgsel Maal tekkida aminohapped ja muud elu arenguks vajalikud ained. Seda peetakse elu tekke katseliselt uurimise alguseks.
25. mai – toimus USA esimene ja viimane tuumalaenguga suurtüki katsetus.
29. mai – Edmund Hillary ja Tenzing Norgay jõudsid esimeste inimestena edukalt Džomolungma (Everesti) tippu.

Juuni 
2. juuni – Suurbritannia kuningannaks krooniti Elizabeth II.
8. juuni – USA ülemkohus otsustas, et pealinna Washingtoni restoranid ei tohi keelduda mustanahalisi teenindamast.
17. juuni – Saksa DV-s Berliinis muutus eelmisel päeval alanud streik ülestõusuks, mille NSV Liidu sõjavägi tankidega lämmatas.
18. juuni – Egiptus kuulutati vabariigiks.
19. juuni – NSV Liidu kasuks spioneerimise eest hukati Ethel ja Julius Rosenberg.
26. juuni – arreteeriti Lavrenti Beria.

Juuli 
26. juuli – Fidel Castro juhtis Santiago de Cubas ebaõnnestunud ülestõusu Kuuba diktaator Fulgencio Batista y Zaldívari vastu.
27. juuli – lõppes Korea sõda. Ameerika Ühendriigid, Hiina Rahvavabariik, Lõuna-Korea ja Põhja-Korea kirjutasid alla rahulepingule.

August 
20. august – NSV Liit teatas oma vesinikupommi valmimisest.

September 
7. september – Nikita Hruštšovist sai NLKP Keskkomitee esimene sekretär.
26. september – Suurbritannias kaotati suhkrunormid.

Oktoober 

 ...

November 
5. november – Iisraeli peaminister David Ben-Guriyyon astus tagasi.
9. november – Kambodžast sai iseseisev riik.

Detsember 
23. detsember – NSV Liit teatas ametlikult Lavrenti Beria hukkamisest.
30. detsember – USAs tulid müügile esimesed värviteleviisorid.

Sündmused Eestis

Jaanuar
5. jaanuar – Pärnu Draamateater Endla nimetati ümber Lydia Koidula nimeliseks Pärnu Oblasti Draamateatriks.
 15. jaanuar – USA-s hakkas ilmuma ajakiri Eesti Male.

Veebruar
Veebruaris sai valmis Kohtla-Järve – Tallinna põlevkivigaasi magistraaljuhe.

Märts

Aprill
25. aprill – Tallinna oblast, Tartu oblast ja Pärnu oblast likvideeriti.

Mai

Juuni

Juuli

August

Suvi – Eesti metsades viis KGB läbi suurhaarangu metsavendadele.

September

Oktoober

November

Detsember
...

Aasta lõpuks on Eestis 108 sovhoosi ja 998 kolhoosi.
Selle aasta jooksul lämmatati metsavendlus.

Sündinud 

 10. jaanuar – Pat Benatar, ameerika laulja
 21. jaanuar – Paul Allen, Microsofti kaasasutaja
 21. veebruar – William Petersen, ameerika filminäitleja
 10. veebruar – Volli Kalm, eesti geoloog
 24. veebruar – Peeter Simm, eesti filmilavastaja
 25. veebruar – José María Aznar, Hispaania poliitik
 10. märts – Åke Edwardson, rootsi ajakirjanik, õpetaja ja kirjanik
 13. märts – Harm Wiersma, hollandi kabetaja
 16. märts – Richard Stallman, vaba tarkvara propageerija
 16. märts – Isabelle Hupert, prantsuse näitleja
 11. aprill – Guy Verhofstadt, Belgia poliitik
 19. aprill – Sara Simeoni, Itaalia kergejõustiklane
 23. aprill – Kim Gordon, ameerika muusik, Sonic Youthi bassimängija 
 6. mai – Tony Blair, Suurbritannia poliitik
 15. mai – Mike Oldfield, inglise muusik
 16. mai – Pierce Brosnan, Iiri näitleja
 17. mai – Gérard Krawczyk, prantsuse filmirežissöör
 13. juuni – Tim Allen, ameerika näitleja ja koomik
 21. juuni – Benazir Bhutto, Pakistani poliitik
 6. juuli– Reneta Indzhova, Bulgaaria peaminister 1994–1995
 11. juuli – Leon Spinks, USA poksija
 15. juuli – Jean-Bertrand Aristide, Haiti poliitik
 8. august – Nigel Mansell, vormel 1 piloot 
 11. august – Hulk Hogan, ameerika profimaadleja 
 15. august – Zera Yacob Amha Selassie, Etioopia keiserliku perekonna pea
 3. september – Jean-Pierre Jeunet, prantsuse filmilavastaja
 16. september – Nancy Huston, Kanada kirjanik, esseist ja tõlkija
 27. oktoober – Robert Picardo, Ameerika Ühendriikide näitleja
 21. november – Olga Reznik, eesti kindlustustegelane
 26. november – Sinikka Nopola, soome lastekirjanik ja ajakirjanik
 8. detsember – Kim Basinger, USA näitleja
 9. detsember – John Malkovich, ameerika näitleja
 10. detsember – Diane Schuur, USA laulja ja pianist
 14. detsember – Rene Eespere, Eesti helilooja
 26. detsember – Toomas Hendrik Ilves, eesti poliitik ja diplomaat
 28. detsember – Richard Clayderman (Philippe Pagès), prantsuse pianist

Surnud 

1. jaanuar – Hank Williams, USA kantrimuusik
5. märts – Jossif Stalin, NSV Liidu riigitegelane
5. märts – Sergei Prokofjev, vene helilooja
12. märts – Gustav Küla, Eesti vaimulik
13. märts – Johan Laidoner, Eesti sõjaväelane ja riigitegelane, kindral 
23. märts – Oskar Luts, eesti kirjanik
28. märts – Jim Thorpe (Wa-Tho-Huk), indiaanipäritolu ameerika sportlane
31. juuli – Nikolai Zelinski, Vene keemik
8. september – Johannes Baumann, Šveitsi poliitik
28. september – Edwin Powell Hubble, USA astronoom
6. oktoober – Vera Muhhina, vene skulptor
8. november – Ivan Bunin, vene kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1933
27. november – Eugene O'Neill, USA näitekirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1936
23. detsember – Lavrenti Beria, NSV Liidu riigitegelane
31. detsember – Uno Stockholm, eesti vaimulik

Nobeli auhinnad 
füüsika – Frits Frederik Zernike
keemia – Hermann Staudinger
meditsiin – Hans Adolf Krebs, Fritz Albert Lipmann
kirjandus – Sir Winston Leonard Spencer Churchill
rahu – George Catlett Marshall

Viited 

1953