Eesti-Albaania suhted

Eesti-Albaania suhted on bilateraalsed suhted Eesti ja Albaania vahel. 

Diplomaatilised suhted Eesti ja Albaania vahel sõlmiti 1. jaanuaril 1992.

Albaania presidendi visiidi ajal Tallinnas 2019. aasta oktoobris allkirjastati Eesti ja Albaania välisministeeriumite vaheline vastastikuse mõistmise memorandum Euroopa integratsiooni alase koostöö teemal.

2019. aasta detsembris andis Eesti Albaaniale 50 000 eurot humanitaarabi maavärina tagajärgede likvideerimiseks.

Tegutseb Eesti suursaadik Albaanias, kes resideerib Ateenas. Tegutseb ka Albaania suursaadik Eestis, kes resideerib Varssavis.

Olulisemad visiidid ja kohtumised

Peaminister Andrus Ansip ja Albaania peaminister Edi Rama kohtusid kahepoolselt 26. novembril 2013. aastal Bukarestis Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ja Hiina tippkohtumise veerel. Albaania välisminister Bushati osales 7.–9. septembril 2017 Tallinnas toimunud Gymnichil. Välisminister Mikser ja Bushati kohtusid ka üldasjade nõukogu lõunal detsembris 2017.

Parlamentidevaheline koostöö 
Riigikogu XII koosseisu raames moodustatud Eesti-Albaania parlamendirühma esimees oli Igor Gräzin. Praeguse parlamendi koosseisus sõprusrühma moodustatud ei ole.

Riigikogu liikmed Rain Rosimannus ja Igor Gräzin käisid Albaanias visiidil 20.–24. märtsil 2008. Teiste seas kohtuti ka Albaania peaministri ja presidendiga. Albaania parlamendi liikmed on Eestis käinud 2012. ja 2013. aastal. Viis Albaania parlamendi liiget külastas Eestit 16.–19. juunil 2013. Mais 2016 osalesid Eesti NATO Parlamentaarse Assamblee delegatsioon liikmed NATO PA kevadistungil Tiranas. 26.–29. novembril 2017 Tallinnas toimunud COSAC-il osales kolm Albaania parlamendisaadikut.

Lepinguline baas 
Eesti ja Albaania vahel on sõlmitud järgnevad kahepoolsed lepingud:

 Eesti Vabariigi valitsuse ja Albaania Vabariigi ministrite nõukogu vahel sõlmitud salastatud teabe vastastikuse kaitse kokkulepe (jõustunud 02.08.2006).
 Eesti Vabariigi valitsuse ja Albaania Vabariigi ministrite nõukogu vahel sõlmitud tulumaksudega topeltmaksustamise vältimise ning maksudest hoidumise tõkestamise leping (jõustunud 01.01.2018)

Majandussuhted 
Eesti ja Albaania vahelise kaubavahetuse käive on aasta-aastalt kasvanud ning oli 2018. aastal 7,6 mln eurot (71. kaubanduspartner), aga suurema osa sellest moodustas import. Sissevedu Albaaniast on hüppeliselt kasvanud 0,1 mln eurolt (2015) 7,3 mln euroni (2018), nagu varemgi, on põhjuseks vähkide, limuste jm selgrootute impordi kasv. Eesti eksport Albaaniasse on vähenenud 0,3 mln euroni (125. ekspordipartner 2018. aastal).

Albaaniasse eksporditi 2018. aastal peamiselt toidukaupu (kastmed ja mitmesugused pooltooted kastmete valmistamiseks) (20% ekspordist), plaste ja plasttooteid (plastmaterjalidest tooted) (20%), mineraalseid tooteid (turvas) (20%) ning puittooteid (vineer) (19%) ning Albaaniast imporditi toidukaupu (garneelid ja krevetid) (99% impordist). Eesti Krediidiinfo andmetel eksportis Albaaniasse 2018. aastal 11 Eesti ettevõtet. Albaaniast on imporditud aja jooksul peaasjalikult toiduaineid.

Eesti otseinvesteeringute positsioon seisuga 30.06.2019 Albaanias oli 5 mln eurot (aastane muutus –0,9 mln eurot). Investeeritud on finants-, kindlustustegevusse ning kinnisvarasse. Albaania otseinvesteeringute maht Eestisse on olnud väga tagasihoidlik (0,1 mln eurot). Investeeritud on hulgi- ja jaekaubandusse, info ja side sektorisse, finants- ja kindlustustegevusse, kutse-, teadus- ja tehnikaalasesse tegevusse ning haldus- ja abitegevusse. Eesti Äriregistris oli 19. septembri 2019 seisuga registreeritud 10 Albaania osalusega Eesti ettevõtet. 

Albaania on CEFTA liige 2007. aastast ja WTO liige 2000. aastast.

Kaitsealane koostöö 
Eesti-Albaania vahelised kaitsealased kontaktid on olnud harvad. Kahepoolne kaitsealaste suhete vastastikuse mõistmise memorandum sõlmiti 2005. aasta veebruaris Müncheni julgeolekukonverentsil.

Alates novembrist 2017 on Albaania kaitseatašee Varssavis resideeriv kolonel Fadil Ciroku.

Balti Kaitsekolledži Joint Command and General Staff Course'ist võttis aastatel 2005/2006, 2009/2010, 2011/2012 ja 2014/2015 osa üks Albaania sõjaväelane. Higher Command Studies Course'ist on aja jooksul osa võtnud kaks Albaania esindajat, kellest mõne õpingud on olnud ka teiste riikide (eelkõige Taani) poolt spondeeritud. Praegu albaanlasi kolledžis pole.

Arengukoostöö 
Eesti on olnud alates 1999. aastast seotud mitme arengukoostöö projektiga Albaanias. Eelkõige oleme Albaaniat toetanud projektidega, mille eesmärk on arendada Albaania avaliku sektori e-valitsemise ja IKT võimekust. Eesti on Albaaniale abi osutanud ja nõustanud piirivalve, kohtusüsteemi ja vanglate arendamisel.

E-riigi Akadeemia ja Eesti ettevõtetest ja ülikoolidest pärit eksperdid on Albaanias läbi viinud suure hulga projekte. Üheks tähtsamaks tulemuseks on tänaseks hästi toimiv National Agency for Information Society (NAIS), mille loomisel oli Eesti ekspertide osalus märkimisväärne.

Lisaks on E-riigi Akadeemia nõustanud ja abiks olnud mitmete kontseptsioonidokumentide valmimise juures, näiteks digitaalne dokumendivahetus ja elektrooniline arhiveerimise kontseptsioon, andmeturbe raamistik, e-valitsuse arhitektuur ja koostööraamistik ning e-valitsuse koolituste ainekava.

Raul Rikk oli terve 2011. aasta e-riigi Akadeemia välise eksperdina Albaania IKT ministeeriumis nõustamas küberkaitse teemadel ning on hiljem nõustanud küberjulgeoleku tegevuskava loomist Euroopa Komisjoni kaudu. Katrin Merike Nyman-Metcalf on mitu korda käinud sõltumatu eksperdina Albaaniat nõustamas e-riigi seadusloome osas. Viimati toimus E-riigi Akadeemias koolitusprogramm Albaania NAIS ametnikele jaanuaris 2015, mil Taiexi programmi raames viibis Eestis kolm Albaania ametnikku, kes said nädalase koolitusprogrammi jooksul tutvuda Eesti näitel infoühiskonna arenguvõimalustega ning IKT vahendite kasutamisega. 

Oktoobris 2016 sõlmisid E-riigi Akadeemia ja Albaania innovatsiooni ja avaliku halduse minister vastastikuse mõistmise memorandumi e-valitsemise ja küberjulgeoleku alal.

Eesti on tutvustanud Albaania parlamendi liikmetele OSCE ümarlaua raames e-valimiste temaatikat.

Justiitsministeerium on konsulteerinud Albaaniat elektroonilise maakatastri loomisel. Albaaniat on nõustatud elektroonilise kinnistusraamatu loomisel, 2012. aasta veebruaris demonstreeriti selle albaaniakeelset prototüüpi.

Albaania maksuamet on käinud Eestis õppekäigul.

11.–15. jaanuaril 2016 viis Sotsiaalministeerium Taiexi raames Tallinnas Albaania ametnikele läbi lapse õiguste poliitika alase koolituse. 

1.–8. aprillini 2017 võttis Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituudi õppeprogrammist osa üks Albaania ajakirjanik, kursust finantseeriti arengukoostöö eelarvest.

Albaania noored diplomaadid on õppinud Eesti Diplomaatide Koolis. 7. veebruaril 2018 sõlmiti Eesti Diplomaatide Kooli ja Albaania Euroopa- ja Välisministeeriumi vahel vastastikuse mõistmise memorandum.

Kultuurikoostöö 
25.–29. oktoobril 2010 toimus Tiranas rahvusvaheline lühifilmide festival First Step Film Fest, mille 150 filmist koosnevas võistlusprogrammis osales ka Eesti lühimängufilm „Vahetus“. Filmi režissöör Anu Aun tunnistati festivalil parimaks režissööriks. 2010. aasta novembris oli Tallinnas Riigikogus Albaania ajalugu ja kultuuri ning Ema Teresa pärandit tutvustav näitus "Ema Teresa – GONXHE BOJAXHI, armastuse ja inimväärikuse elav sümbol".

Välislingid 

 Välisministeerium

Eesti kahepoolsed suhted
Albaania