Kaulbars

Kaulbars (vene keeles Каульбарс) on Vestfaalist pärit baltisaksa aadlisuguvõsa. Tänapäeval on alles vaid Venemaale jäänud suguvõsaliin.

Ajalugu
Kaulbarside esimene esindaja Liivimaal oli Pommeris sündinud Johann von Kaulbars (1621–1693), kes töötas Jakob De la Gardie teenistuses ja kellele viimane aastal 1652 kinkis Lõhavere mõisa.

Kuninganna Kristiina kinkis mehele 1653. aastal ka aadlitiitli (nr 643).

Johann von Kaulbarsi pojapoeg, Göteborgi ja Bohusi lääni ülemkomandant ja maavanem, ratsaväekindral Johann Friedrich von Kaulbars (sv) (1689–1762) sai 21. novembril 1751 Rootsi vabahärratiitli (nr 230).

Suguvõsa liikmeid

Regner von Kaulbars (1660−?), brigadir
Jakob Ignatius von Kaulbars (suri pärast 1779), kindralmajor, Vladimiri komandant
François von Kaulbars, kindralmajor
Vabahärra Johan Fredrik von Kaulbars (1689−1762), ratsaväekindral, kindraladjutant, Göteborgi ülemkomandant
Jakob Julius von Kaulbars (1700−pärast 1789), Pfalz-Zweibrückeni ülemõuemeister, õuemarssal
Karl Ludwig von Kaulbars (1729−1787), kindralporutšik, polgukomandör
Vabahärra Gustaf Vilhelm von Kaulbars (1733−1814), kindralleitnant, rügemendikomandör
Vabahärra Lars Fredrik von Kaulbars (1734−1815), kindralmajor, Kalmari lääni viitsemaapealik
Vabahärra Reinhold August von Kaulbars (1767–1846), alampolkovnik, Eestimaa maanõunik, mõisaomanik
Vabahärra Ernst von Kaulbars (1798−1871), kindralmajor
Vabahärra Hermann Wilhelm von Kaulbars (1798−1888), kindralleitnant, brigaadikomandör, mõisaomanik
Vabahärra Karl Ludwig von Kaulbars (1802−1870), kindralleitnant, eskadroni-, polgu-, brigaadi- ja diviisikomandör, mõisaomanik
Vabahärra Nikolai Reinhold Friedrich von Kaulbars (1842–1905), jalaväekindral, diviisi- ja armeekorpuse staabiülem, Soome sõjaväeringkonna staabiülem, diplomaat, sõjanduskirjanik
Vabahärra Alexander Wilhelm Andreas von Kaulbars (1844–1929), ratsaväekindral, brigaadi-, korpuse - ja armeekorpuse komandör, Bulgaaria sõjaminister, Odessa sõjaväeringkonna ülemjuhataja
Vabahärra Jevgraf Romanovitš von Kaulbars (1862−1920), laevastiku kindralmajor
Vabahärra Georg von Kaulbars (1901−1972), riigiteaduse doktor

Kaulbarsi suguvõsa mõisavaldused

Eestimaa:
Järvakandi (Jerwakant) (enne 1726−1731), Korjodi (Korjoth) (1764), Mõdriku (Mödders) (u 1774−1900), Palu (Pallo) (1730ndad, pandivaldus), Paunküla (Paunküll) (u 1732−1751), Prandi (Brandten) (u 1732−1739), Rägavere (Reggafer) (1764−1850), Sargvere (Sarkfer) (u 1732−u 1765)
Liivimaa eesti distrikt:
Iigaste (Igast) (1720ndad, rendivaldus), Lõhavere (Lehowa) (1652−1684 ja 1756−1795), Vara (Warrol) (1720ndad)
Liivimaa läti distrikt:
Buļi (Friedrichsruhe) (u 1797−1803, pandivaldus)

Vaata ka
Kaulbarsi palee Tallinnas Toompeal, Kohtu tänav 8

Viited

Kirjandus
EAA, 1674, n. 2, s. 105 (Kaulbarsi suguvõsa).
Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980).
Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1925-1936  .
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 73-79 .
Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 143 .
Федорченко, Валерий Иванович. Дворянские роды, прославившие отечество. Энциклопдия дворянских родов. Москва: "ОЛМА-ПРЕСС", 2004. Lk 186-187 .

Välislingid

Perekond Eestimaa Rüütelkonna genealoogilises käsiraamatus + parandused
Artikleid New York Timesis aastast 1886

 
Aadlisuguvõsad
Rootsi aadlisuguvõsad
Rootsi introdutseerimata aadel
Rootsi introdutseeritud aadel
Eestimaa aadlisuguvõsad