1926

1926. aasta (MCMXXVI) oli 20. sajandi 26. aasta.

Sündmused maailmas

Jaanuar 
8. jaanuar – Abdul Aziz ibn Saud krooniti Hejazi kuningaks.
27. jaanuar – John Logie Baird demonstreeris Londonis esmakordselt televisiooni.

Veebruar 
9. veebruar – üleujutus Londoni eeslinnades.

Märts 

 ...

Aprill 
16. aprill – San Jose rongiõnnetuses hukkus 178 inimest.

Mai 
9. mai – USA mereväekomandör Richard E. Byrd ja Floyd Bennet lendasid esimeste inimestena üle põhjapooluse.
12. mai – Roald Amundsen jõudis lõunapoolusele.

Juuni 

 ...

Juuli 

 ...

August 

 ...

September 

 ...

Oktoober 

 ...

November 

 ...

Detsember 

 ...

Sündmused Eestis 

4. jaanuar – Tartus avati raudbetoonist Vabadussild (64,5 m).
19. jaanuar – registreeriti osaühisus Mootor. Ettevõttest saab hiljem Eesti suurim autotranspordifirma.
24. jaanuar – lennuõnnetus Tallinnas: alla kukkus Aeronaudi lennuk, mille pardal oli ka Aeronaudi asutajaliige Jakob Tillo.
30. jaanuar – Tallinna Töölisteater andis avaetenduse.
 5. veebruar – 6. veebruarini toimunud korvpallivõistlused Tallinnas Läti ja Eesti vahel: Eesti ja Läti kolmandad maavõistlused võitis 26:20 Eesti.
 6. veebruar – lõppesid 5. veebruaril alanud korvpallivõistlused Tallinnas Läti ja Eesti vahel: Tallinna ja Riia linnavõistlustel võitsid lätlased 22:17.
19. veebruar – Riigikogus võeti vastu Popsiseadus.       
21. veebruar – toimus Eesti Jalgpalli Liidu asemikkudekogu koosolek, kus otsustati, et liidu juhatus ei tohi edaspidi korraldada alkoholiga bankette.
28. veebruar – Helsingis toimusid rahvusvahelised kiiruisutamisvõistlused, kus Christfried Burmeister sai 500 meetri jooksus esikoha. Ta pidi küll võistlustel uisutama üksi, sest Eesti ei olnud veel Rahvusvahelise Uisuliidu liige.
28. veebruar – Riias toimusid Eesti ja Läti raskejõustikumaavõistlused, kus eestlased võitsid nii poksis (24:23) kui tõstmises (17:13).
5. märts – Riigikogu võttis vastu "Võõrandatud maade eest tasu maksmise seaduse", mille järgi pidi endistele mõisaomanikele 55 aasta jooksul tagastatama 12,2 miljonit krooni.
12. märts – põllumajanduse pikaajaliseks krediteerimiseks asutati Eesti Maapank.
13. märts – Tallinna toimus esimene ajakirjanike ball, millest saab iga-aastane Eesti seltskonnaelu suursündmus.
 14. märts – toimus Riia Jahtklubi jääpurjetamisvõistlus, mille esimese nädala võitsid Erik Holst ja Etienne Galnhbäck.
 14. märts – toimusid Pärnumaa meistrivõistlused tõstmises, kus Arnold Luhaäär tegi Eesti rekordi, saades viie tõste kogusummaks 507,5 kg.
 25. märts – Rio de Janeiros pidas Eesti raskekaallane Ervin Klausner oma esimese matši elukutselisena.
 27. märts – Eduard Brock tegi Eesti meistrivõistlustel tõstmises poolraskekaalus vasaku käega rebimises uue maailmarekordi.
 28. märts – Tallinnas toimusid Eesti meistrivõistlused maadluses.
 8. aprill – Tallinnas toimus 10. aprillini kestnud II Eesti kehalise kasvatuse kongress.
 23. aprill – ilmus Eesti Spordilehe kriitpaberil mälestusnumber, millega tähistati Georg Lurichi 50. sünniaastapäeva.
 25. aprill – toimusid esimesed Eesti meistrivõistlused lauatennises ehk tollal pingpongis.
 2. mai – toimusid Eesti meistrivõistlused murdmaajooksus, mille võitis neljandat korda järjest Heinrich Paal.
16. mai – Eesti Foto-Klubi avas Tallinnas esimese rahvusvahelise fotonäituse.
 16. mai – Tondi sõjakoolis toimusid Eesti esimesed laskevõistlused. See päev on ühtlasi Eesti laskespordi algusaeg.
13. juuni – avati Kadrioru staadion Eesti-Leedu maavõistlusega jalgpallis, mille võitis Eesti 3:1.
16. juuni – tegevust alustas Vabadussõja Ajaloo Komitee.
 19. juuni – Pirital toimus Eesti esimene orienteerumisvõistlus, mille võitis Julius Tiisfeldt.
24. juuni – Suure-Jaanis avati Vabadussõja mälestussammas "Lembit".
1. juuli – kehtima hakkas perekonnaseisuseadus.
18. juuli – Tartus algasid 29. juulini kestnud 18. maailma karskuskongress, 12. Põhjamaade karskuskongress ja 7. Põhjamaade valgelindi kongress.
30. juuli – tuhanded tallinlased jälgisid Kadrioru staadionil maailmarekordimehe Paavo Nurmi jooksu.
Juulis ilmus 1200-leheküljeline teos "Eesti. Maa. Rahvas. Kultuur".
1. august – avati 63 km pikkune kitsarööpmeline raudtee Sondast Mustveesse.
 1. august – Tartus Emajõe basseinis selgus Eesti esimene veepallimeister; võitis Tallinna Kalevi meeskond.
29. august – Võrus avati Friedrich Reinhold Kreutzwaldi mälestussammas.
12. september – Lasnamäe lennuväljal toimus kaitseväe lennupäev.
26. september – avati Kursi Vabadussõja mälestussammas.
 – Tallinnas Vabaduse väljakul avati Eesti suurim ja moodsaim kino "Gloria Palace".
Oktoobris ilmus Anton Hansen Tammsaare romaanisarja esimene köide.
18. detsember – Tallinnas alustas Eestis "Raadio-Ringhääling" esimesi korrapäraseid raadiosaateid.
31. detsember – asutati Saaremaa Merispordi Selts.
Sel aastal said Eestis linnaõiguse viis uut linna: Põltsamaa ja Tapa (mõlemad 30. juunist), Tõrva ja Türi (mõlemad 2. juulist) ja Nõmme (12. novembrist).
Haridusministeeriumi Kultuurivalitsus kutsus Estonia teatri pedagoogiks-hääleseadjaks Armanda degli Abbati-Campodonico.

Sündinud 

1. jaanuar – Kalju Leht, eesti kirjandusteadlane
8. jaanuar – Aksel Pajupuu, eesti koorijuht
2. veebruar – Valéry Giscard d'Estaing, Prantsusmaa poliitik
2. veebruar – Arno Köörna, eesti majandusteadlane
3. veebruar – Gunnar Pedraudse, eesti helilooja
7. veebruar – Mark Taimanov, vene maletaja 
10. veebruar – Arvi Parbo, ettevõtja
11. veebruar – Heljo Mänd, eesti kirjanik 
11. veebruar – Ott Ojamaa, eesti tõlkija 
 17. veebruar – Lia Laats, eesti näitleja
19. veebruar – Ross Thomas, Ameerika Ühendriikide kirjanik
28. veebruar – Svetlana Allilujeva, Stalini tütar
 25. märts – László Papp, ungari poksija
 31. märts – John Fowles, inglise kirjanik 
 21. aprill – Elizabeth II, Suurbritannia kuninganna
 23. aprill – Éva Janikovszky, ungari lastekirjanik
 9. mai – Helju Rammo, eesti lastekirjanik
 4. juuni – Ain Kaalep, eesti kirjanik ja tõlkija
 5. august – Per Wahlöö, rootsi kirjanik
9. november – Ülo Kaasik, Eesti matemaatik
9. november – Mihail Velsvebel, Eesti kergejõustiklane

Surnud 

 5. märts – Clément Ader, prantsuse insener, lennunduspioneer
 24. märts – Sizzo, Schwarzburgi vürstliku perekonna pea
 23. august – Rudolph Valentino, itaalia päritolu ameerika näitleja
 26. november – John Moses Browning, Ameerika Ühendriikide relvameister
 5. detsember – Claude Monet, prantsuse maalikunstnik
 29. detsember – Rainer Maria Rilke, austria proosakirjanik ja luuletaja

Nobeli auhinnad 
füüsika – Jean Baptiste Perrin
keemia – Theodor Svedberg
meditsiin – Johannes Andreas Grib Fibiger
kirjandus – Grazia Deledda
rahu – Aristide Briand, Gustav Stresemann

Viited 

1926