joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Szeged

Szeged [sägäd] on komitaadi õigustega linn Lõuna-Ungaris, Csongrád-Csanádi komitaadi keskus. Asub Tisza jõe ääres. Elanike arv on 163 700 (2003).

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Szegedi elanikest ungarlasi 93,5%, mustlasi 0,7%, sakslasi 0,6%, serblasi 0,5%, rumeenlasi 0,2%, slovakke 0,2%, horvaate 0,1% ja teistest rahvustest inimesi ning neid, kelle rahvus oli teadmata 4,2%.

Linnas asub Szegedi Teadusülikool.

Viited

Välislingid 

 Szegedi ametlik koduleht
 http://www.szeged.hu/

Ungari linnad
Vana-Rooma asulad
Mtshetha

Mtshetha on linn Gruusias, Mtshetha-Mthianethi regiooni ja Mtshetha rajooni keskus. Asub Thbilisist umbes 20 km põhjas Kura jõe ääres. 

Mtshetha on üks Gruusia vanimaid linnu, Gruusia pealinn 3. sajandist eKr kuni 5. sajandini. Seal võeti 317. aastal vastu ristiusk. Linna ajaloolised hooned kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Viited

Välislingid

Gruusia linnad
Mtshetha-Mthianethi
Ancona provints

Ancona provints on provints Itaalias Marche maakonnas. Provintsi keskuseks on Ancona linn.

Haldusjaotus 

Ancona provints jaguneb 49 omavalitsusüksuseks (comune).

Fabriano pindala on suurim, Castelbellino pindala kõige väiksem.Kahes omavalitsusüksuses elab alla 1000 elaniku, Poggio San Marcellos ja San Paolo di Jesis.

Viited

Välislingid 

 Ancona provintsi kodulehekülg (itaalia keeles)

Itaalia provintsid
Marche
Macerata provints

Macerata provints on provints Itaalias Marche maakonnas. Provintsi keskuseks on Macerata linn.

Haldusjaotus 
Macerata  provints jaguneb 57 omavalitsusüksuseks (comune).

Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused

Viited

Välislingid 

 Macerata provintsi kodulehekülg (itaalia keeles)

Itaalia provintsid
Marche
Vicenza provints

Vicenza provints on provints Itaalias Veneto maakonnas. Provintsi keskuseks on Vicenza linn.

Haldusjaotus
Vicenza provints jaguneb 121 omavalitsusüksuseks (comune).

Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Vicenza provintsi suurima elanike arvuga omavalitsusüksused on järgmised (Istat 31.12.2011):

Välislingid

 Vicenza provintsi kodulehekülg (itaalia keeles)

Itaalia provintsid
Veneto maakond
Rovigo provints

Rovigo provints on provints Itaalias Veneto maakonnas. Provintsi keskuseks on Rovigo linn.

Provintsis asub Po delta ja Adria linn, mille järgi Aadria meri nime on saanud.

Haldusjaotus 
Rovigo provints jaguneb 50 omavalitsusüksuseks (comune).

Suurima elanike arvuga vallad 
Rovigo provintsi suurima elanike arvuga omavalitsusüksused on järgmised.

Vaata ka 
 Polesine

Välislingid 

 Rovigo provintsi kodulehekülg (itaalia keeles)

Itaalia provintsid
Veneto maakond
Sofistid

Sofistideks (kr sophia "tarkus", sophistes "tark") sofistid olid Vana-Kreeka filosoofid, kes 5. ja 4. sajandil e.m.a õpetasid tasu eest tarkust ja kõnekunsti. Sofistid kogunesid rändõpetlastena sõnavabaduse ja filosoofia kantsi, Ateena linnriiki.

Sofistid pole kunagi moodustanud filosoofilist koolkonda, kuigi Platoni kriitika sofistide suhtes on teinud neist ühise nimetusega nähtuse filosoofias. Sofiste ühendab eelkõige nende kriitilisus traditsioonilise ühiskonnakorralduse, religiooni ja eelneva filosoofia suhtes.

Sofistide peamiseks tegevusalaks võib pidada retoorikat, mida nad linnriikides tasu eest õpetasid. Retoorika oli vajalik sellepärast, et Ateenas oli kõrgeimaks võimuorganiks rahvakoosolek, kuhu kogunes otsustama kogu linnriigi täiskasvanud kodanikkond. Otsustamine käis hääletamise teel ja võimalikke valikuid esitati eelnevalt poliitikute-retoorikute poolt. Nii et kui keegi tahtis rahvakoosolekul oma huvisid saavutada, siis oli talle tähtis neid veenvalt esitada või esitada lasta. Sellele kaasaaitamine oligi sofistide peamine tuluallikas. Et aga huvide kaitsmine tingib ka vajaduse lasta nõrgematel argumentidel paista tugevamatena, siis said sofistid peagi kuulsaks kui isikud, kes oskavad musta valgeks rääkida. Platon püüdis lugejat veenda, et Sokrates mõisteti surma just selle tõttu, et inimesed pidasid tedagi sofistiks, ning oli nii selle tõttu kui ka põhimõtteliselt sofistide suhtes vaenulik. Platoni dialoogides, mis on ka üheks mahukamaks säilinud allikaks sofistide kohta, polemiseeritakse sofistide liberaalsete ja nihilistlike vaadetega.

Sofistid tegelesid filosoofiaga muu tegevuse kõrvalt ega loonud enamasti filosoofilisi teooriaid. Ometi pidid nad kasutama filosoofia toonaseid arusaamasid ning nendesse mingil viisil suhtuma. Mõningate  sofistide arusaamised filosoofiast on osaliselt säilinud. Osa uurijaid väidab, et sofistide tähendust filosoofia ajaloos  on Platoni halvustava kriitika tõttu tohutult alahinnatud.

Tuntumad filosoofia seisukohast olulised sofistid olid Gorgias, Protagoras ja Antiphon, nimetamist väärivad ka Lykophron, Thrasymachos, Hippias, Kritias, Prodikos, Alkidamas, Xeniades, Bryson Herakleiast.

Sofistlike teoste hulka arvatakse sageli ka anonüümne "Dissoi logoi" (eesti keeles "Vastanduvad kõned").

Kirjandus 
 "Filosoofia ajalugu", I köide: antiik- ja feodaalühiskonna filosoofia. Tõlkinud Rudolf Kulpa. RK Teaduslik Kirjandus, Tartu 1947, peatükk "Sofistid", lk 138–157
Terni provints

Terni provints on provints Itaalias Umbria maakonnas. Provintsi keskus on Terni linn.

Haldusjaotus 
Terni provints jaguneb 33 omavalitsusüksuseks (comune).

Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused 
Terni provintsi suurima elanike arvuga omavalitsusüksused on järgmised.

Väikseima elanike arvuga omavalitsusüksused

Välislingid 

 Terni provintsi kodulehekülg (itaalia keeles)

Itaalia provintsid
Umbria
Piacenza provints

Piacenza provints on provints Itaalias Emilia-Romagna maakonnas. Provintsi keskuseks on Piacenza linn.

Haldusjaotus
Piacenza provints jaguneb 48 omavalitsusüksuseks (comune).

Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused 
Üle 15 000 elaniku elab järgmistes omavalitsusüksustes.

Välislingid

 Piacenza provintsi kodulehekülg (itaalia keeles)

Itaalia provintsid
Forlì-Cesena provints

Forlì-Cesena  provints on provints Itaalias Emilia-Romagna maakonnas. Provintsi keskuseks on Forlì linn.

Haldusjaotus 
Forlì-Cesena provints jaguneb 30 omavalitsusüksuseks (comune).

Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused

Viited

Välislingid 

 Forlì-Cesena provintsi kodulehekülg (itaalia keeles)

Itaalia provintsid
Emilia Romagna
Grosseto provints

Grosseto provints on provints Itaalias Toscana maakonnas. Provintsi keskuseks on Grosseto linn.

Haldusjaotus 

Grosseto provints jaguneb 28 omavalitsusüksuseks (comune).

Viited

Välislingid 

 Grosseto provintsi kodulehekülg (itaalia keeles)

Itaalia provintsid
Prato provints

Prato provints on provints Itaalias Toscana maakonnas. Provintsi keskus on Prato linn. Itaalia provintsidest on pindalalt ja omavalitsusüksuste (comune) arvult väiksem vaid Trieste provints.

Prato provints jaguneb seitsmeks omavalitsuseks.

Välislingid 

 Prato provintsi kodulehekülg (itaalia keeles)

Itaalia provintsid
Toscana
Agrigento provints

Agrigento provints (Provincia di Agrigento) oli provints Itaalias Sitsiilia maakonnas. Provintsi keskus oli Agrigento linn.

Agrigento provints jagunes 43 omavalitsusüksuseks (comune):

Välislingid 

 Agrigento provintsi kodulehekülg (itaalia keeles)

Itaalia endised provintsid
Sitsiilia maakond
Enna provints

Enna provints oli provints Itaalias Sitsiilia maakonnas. Provintsi keskus oli Enna linn.

Haldusjaotus 
Enna provints jagunes 20 omavalitsusüksuseks (comune).

Välislingid 
 Enna provintsi kodulehekülg (itaalia keeles)
 Enna

Itaalia endised provintsid
Sitsiilia maakond
Caltanissetta provints

Caltanissetta provints (ametlik nimetus provincia regionale di Caltanissetta) oli provints Itaalias Sitsiilia maakonnas. Provintsi keskus oli Caltanissetta linn.

Haldusjaotus 
Caltanissetta provints jagunes 22 omavalitsusüksuseks (comune).

Viited

Välislingid 
 Caltanissetta provintsi kodulehekülg (itaalia keeles)

Itaalia endised provintsid
Sitsiilia maakond
Ragusa provints

Ragusa provints oli provints Itaalias Sitsiilia maakonnas. Provintsi keskus oli Ragusa linn.

Ragusa provints jagunes 12 omavalitsusüksuseks (comune):

Viited

Välislingid 

 Ragusa provintsi kodulehekülg (itaalia keeles)

Itaalia endised provintsid
Sitsiilia maakond
Ainar Ruussaar

Ainar Ruussaar (sündinud 30. oktoobril 1966 Tartus) on eesti ajakirjanik ja meediategelane.

Haridus ja töökäik 
 1984 Jõgeva Keskkool
 1984–1991 Tartu Ülikooli ajakirjandusosakond 
 1988–1990 Tartu Postipoiss (Tartu Rahvarinde ajaleht), reporter 
 1990–1991 Noorte Hääl (Päevaleht), reporter
 1991–1995 uudisteagentuuri Baltic News Service (BNS) toimetaja 
 1995–1996 Sõnumilehe peatoimetaja
 1996–2003 BNSi Baltimaade ülduudisteosakonna peatoimetaja 
 2003–2005 Eesti Televisiooni programmidirektor 
 2006–2007 Eesti Televisiooni juhatuse esimees
 1. juuni 2007 – 2014 uudisteagentuuri Baltic News Service vastutav peatoimetaja ja BNS Eesti OÜ juhatuse esimees
 2014–2017 Eesti Rahvusringhäälingu juhatuse liige
 2017–2018 ERR-i toimetaja 
 2018–2019 AS Eesti Meedia erikorrespondent
 2019–2020 Kohtla-Järve Gümnaasiumi humanitaarainete õppetooli juhataja
 2020–2021 Kuku raadio peatoimetaja 
2021– Kuku raadio tegevtoimetaja

Tunnustus
 2003 Valgetähe V klassi teenetemärk
 Medal "10 aastat Eesti kaitseväge"
 2018 Venemaa keelas Ainar Ruussaarel riiki sisenemise

Isiklikku
Tema isa on Madis Ruussaar. Ainar Ruussaar on abielus kunstiajaloolase Anne Ruussaarega. Neil on poeg Otto (sündinud 2004) ja tütar Itti (sündinud 2009). 
Eelmisest abielust on Ainar Ruussaarel poeg Indrek.

Viited

Eesti ajakirjanikud
Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonna vilistlased
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1966
Valentina Tereškova

Valentina Tereškova (vene Валентина Владимировна Терешкова; sündinud 6. märtsil 1937 Bolšoje Maslennikovos Tutajevi rajoonis Jaroslavli oblastis) on endine Nõukogude Liidu kosmonaut, maailma esimene naiskosmonaut.

Ta käis kosmoses Vostok 6 pardal 16.–19. juunil 1963.

Tereškoval on lennuväe kindralmajori auaste.

Tereškova sai 1963. aastal Nõukogude Liidu kangelase aunimetuse.

Tema abikaasa (1963–1982, abielu lahutati) oli kosmonaut Andrian Nikolajev. Nende pulma aukülaline oli Nikita Hruštšov. 

Tallinnas oli kuni 1993. aastani Kosmonaut V. Tereškova nimeline Tallinna 59. Lastepäevakodu (praeguse nimega Männiku lasteaed).

1965. aastal laulis Poola neidude ansambel Filipinki menukalt laulu "Wala twist" ('Valja tvist'), mis aasta hiljem tõlgiti ka eesti keelde. Laul sai pealkirjaks "Valentina tvist" ja seda esitas Klara Kotter. Laulu refrääni algusrida kõlas: "Valentina, Valentina, oled taevalik tähemiss!"

Ta oli Venemaa kuuenda Riigiduuma koosseisu liige, on ka seitsmenda koosseisu liige. Ta on partei Ühtne Venemaa kõrgema nõukogu liige.

Viited

Välislingid
 Filipinki "Wala twist" YouTube'is

Nõukogude Liidu kosmonaudid
Lenini ordeni kavalerid
Oktoobrirevolutsiooni ordeni kavalerid
Tööpunalipu ordeni kavalerid
NSV Liidu kosmoselendurid
Sündinud 1937
Chieti provints

Chieti provints on provints Itaalias Abruzzo maakonnas. Provintsi keskuseks on Chieti linn.

Haldusjaotus 

Chieti  provints jaguneb 104 omavalitsusüksuseks (comune), mille elanike arv oli 2011. aasta veebruari seisuga järgmine.

Välislingid 

 Chieti provintsi kodulehekülg (itaalia keeles)
 Fotogalerii, Chieti provints

Itaalia provintsid
Abruzzo maakond
Brindisi provints

Brindisi provints on provints Itaalias Apuulia maakonnas. Provintsi keskus on Brindisi linn.

Haldusjaotus 

Brindisi provints jaguneb 20 omavalitsusüksuseks (comune).

Viited

Välislingid 

 Brindisi provintsi kodulehekülg (itaalia keeles)

Itaalia provintsid
Apuulia
Foggia provints

Foggia provints on provints Itaalias Apuulia maakonnas. Provintsi keskuseks on Foggia linn.

Tänapäeva Foggia provints kattub umbes antiikaja Daunia territooriumiga.

Haldusjaotus 

Foggia provints jaguneb 61 omavalitsusüksuseks (comune).

Viited

Välislingid 

 Foggia provintsi kodulehekülg (itaalia keeles)

Itaalia provintsid
Apuulia
Charles II

Charles II (29. mai 1630 – 6. veebruar 1685) oli Inglismaa ja Šotimaa kuningas alates 1660. aastast (de iure alates Charles I hukkamisest 1649. aastal) kuni surmani. Ta oli Charles I poeg ja James II vend.

Charles II sai võimule pärast seda, kui puritaanide juht Oliver Cromwell oli surnud ja tema poeg Richard Cromwell võimust loobuma sunnitud. Londonisse marssinud Šoti armee kutsus Charlesi Inglise troonile ning Stuartite dünastia võim taastus. Charles püüdis samuti saavutada absolutismi, kuid edutult, ta ei leidnud endale piisavat toetajaskonda. Parlamendi roll oli üpris suur, siiski oli kuningal riigiasjade otsustamisel oluline osa. Charles toetas parlamendi poolt põlatud katoliiklasi ning astus surivoodil koguni sellesse usku. Ta oli suhteliselt ebapopulaarne valitseja, ent tema järeltulijast vend James II osutus inglise üldsusele veelgi vastumeelsemaks.

Abielu ja lapsed
Charles II oli abielus Braganza Catherine'iga, kes oli aga viljatu ning kellega tal lapsi polnud.

Väljaspool abielu sai Charles II paljude armukestega mitmeid lapsi.

Inglismaa monarhid
Šotimaa monarhid
Sündinud 1630
Surnud 1685
Tõnu-Andrus Tannberg

Tõnu-Andrus Tannberg (sündinud 22. septembril 1961 Rakveres) on Eesti ajaloolane ja Tartu Ülikooli Eesti ajaloo professor.

Tannberg tegeleb põhiliselt Nõukogude Liidu, eriti Eesti NSV ajaloo ja Venemaa Keisririigi ajaloo, eriti sõjaajaloo uurimisega. Ta on ka mitme õpiku kaasautor.

5. detsembril 2012 valis Eesti Teaduste Akadeemia üldkogu Tõnu Tannbergi akadeemikuks ajaloo alal.

Tunnustus
1997 – parima eestikeelse ajalooraamatu auhind
2006 – parima eestikeelse ajalooraamatu auhind
2010 – Valgetähe V klassi teenetemärk
2016 – Eesti Vabariigi teaduspreemia

Teoseid
"Eesti ajalugu. IV: Põhjasõjast pärisorjuse kaotamiseni"; kaasautorid Mati Laur ja Helmut Piirimäe; peatoimetaja Sulev Vahtre. ISBN 9985-77-062-5 (köites)
"Eesti ajalugu. VI, Vabadussõjast taasiseseisvumiseni"; kaasautor ja tegevtoimetaja koos Ago Pajuriga, peatoimetaja Sulev Vahtre. ISBN 9985771427 (köites)
"Maakaitseväekohustus Balti kubermangudes 19. sajandi I poolel (1806–1856)". ISBN 9985-858-03-4
"Toimik "Priboi": Artikleid ja dokumente 1949. aasta märtsiküüditamisest" ISBN 9789949968718 . Kirjutanud raamatusse artikleid.

Viited

Välislingid

Elulugu Tartu Ülikooli veebis

Eesti ajaloolased
Eesti sõjaajaloolased
Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna professorid
Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna õppejõud
Eesti Teaduste Akadeemia liikmed
Õpetatud Eesti Seltsi liikmed
Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna vilistlased
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1961
Kulla Aavik

Kulla Aavik (sündinud 21. detsembril 1963) on eesti muusikapedagoog. 

Ta on lõpetanud Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikapedagoogina. Aastal 1986 kirjutas ta Venno Laulu juhendamisel kursusetöö "Koolinoorte laulupidude tähtsusest laste ja noorte muusikalises kasvatuses". 

Ta on Märjamaa Gümnaasiumi muusikaõpetaja ja koorijuht,  Märjamaa Laste Laulustuudio juhendaja, Orgita Lasteaia muusikaõpetaja ja Märjamaa Muusika- ja Kunstikooli kontsertmeister.

Eesti koorijuhid
Eesti muusikapedagoogid
Sündinud 1963
Jääkeegel

Jääkeegel ehk kurling (inglise keeles curling) on jääl mängitav talispordiala.

Mängu eesmärk on libistada spetsiaalne kivi jääle joonistatud märklaua keskpunktile lähemale kui vastasmängija kivi. Sealjuures kasutavad mängijad harjamist, mille eesmärk on hoida kivi kiirust ja mõjutada tema trajektoori.

Jääkeegel on kõige populaarsem Kanadas, Šotimaal, Skandinaavias ja Šveitsis.

Reeglid

Väljak

Jääkeegliväljak on 45,5 meetrit pikk ja 4,75 meetrit lai. Väljaku otstes on märklauad – 3,7-meetrise läbimõõduga kontsentrilised ringid. Ringide keskpunkt on 4,9 meetri kaugusel väljaku tagaseinast.

Varustus
Jääkeeglikivi ei tohi kaaluda vähem kui 17,24 kg (38 naela) ja rohkem kui 19,96 kg (44 naela). Jääkeeglikivi on graniidist valmistatud poleeritud ümmargune kumerate servadega lapik kivi, millele on kinnitatud käepide.

Ajalugu
Jääkeegli kodumaa on Šotimaa, seal on tänini säilinud 16. sajandist pärit keeglikivid. Ka 16. sajandil elanud hollandlane Pieter Brueghel vanem on kujutanud flaami talupoegi jääkeeglit mängimas – Madalmaade ja Šotimaa vahel oli sellal tihe läbikäimine. Esimene jääkeegliklubi asutati 1838. aastal Edinburghis. Enne 1842. aastat kandis klubi nime Grand Caledonian Curling Club, seejärel Royal Caledonian Curling Club.

Šotlased tegid mängu tuntuks kogu maailmas. Kanadas asutati esimene jääkeegliklubi 1807. aastal. Kanada meistrivõistlused toimuvad alates 1927. aastast ja need on tänapäevani maailma hinnatuim jõuproov sellel spordialal. Ameerika Ühendriikides asutati esimene klubi Detroitis 1832. aastal. Esimene rahvusvaheline jääkeeglivõistlus peeti 1884. aastal Ameerika Ühendriikide ja Kanada vahel. Sajandivahetusel levis mäng Šveitsi ja mujale Lääne-Euroopasse. Tänapäeval on jääkeegliklubisid paljudes Euroopa riikides.

Meistrivõistlused

Taliolümpiamängudel võeti jääkeegel esimest korda ametlikult kavasse 1998. aastal Naganos. Rahvusvaheline Olümpiakomitee otsustas 2002. aasta veebruaris tagasiulatuvalt, et 1924. aasta taliolümpiamängude jääkeeglivõistlus oli samuti juba ametlik olümpiaturniir ning medaliala. Näidisalana oli jääkeegel enne seda taliolümpiamängude kavas kolmel korral (1932, 1988 ja 1992).

2006. aastast on jääkeegel ka paraolümpiamängude kavas. Võisteldakse ratastoolides.

Esimesed maailmameistrivõistlused toimusid 1959. aastal ja kandsid Šoti karika (Scotch Cup) nime, aastatel 1968–1985 oli nende võistluste nimi Hõbehari (Silver Broom). Naiste maailmameistrivõistlused toimusid esmakordselt 1979. aastal. Alates 2008. aastast korraldatakse lisaks eraldi segapaaride ja segavõistkondade maailmameistrivõistlusi.

Rahvusvaheline jääkeegli föderatsioon International Curling Federation (lühend ICF) asutati 1966. aastal. Aastast 1991 kannab see nime World Curling Federation (lühendatult WCF).

Eesti Curlingu Liit (ECL) loodi 2002. aastal. Esimeste Eesti meistrivõistlusteni jõuti 2004. aastal Jeti jäähallis ning maailmaföderatsiooni täisliikmeks saadi sama aasta detsembris.

Vaata ka
Eesti meeste jääkeeglikoondis
Eesti naiste jääkeeglikoondis
Ratastoolikurling

Viited

Välislingid

Curlingu ABC Eesti Curlingu Liidu koduleht
Maailma Jääkeegli Föderatsiooni koduleht

Talispordialad
Einstein

Einstein on mitme tuntud isiku perekonnanimi ning mitme muu asja nimi või nimetus. 

Einstein (perekonnanimi)
Kõige tuntum Einsteini-nimelistest isikutest on füüsik Albert Einstein (1879–1955), relatiivsusteooria rajaja.
Albert Einsteini järgi on nimetatud:
monokromaatiliste footonite hulga mõõtühik einstein fotokeemias
asteroid 2001 Einstein
Kuu kraater Einstein 
einsteinium, keemiline element järjekorranumbriga 99
Hans Albert Einstein, Albert Einsteini poeg, professor Berkeley Ülikoolis
Albert Brooks, näitleja, koomik ja filmilavastaja, kelle tegelik nimi on Albert Einstein
Alfred Einstein (1880–1952) oli väljapaistev muusikaajaloolane.

Vaata ka
"Einstein on the Beach" ("Einstein rannas"), Philip Glassi ooper
PTO-4

PTO-4 oli Eestis 1938. aastal konstruktorite Voldemar Posti, Rein Tooma ja Otto Orgi (lennuki nimetus moodustati konstruktorite perenimede esitähtedest) loodud kahe lahtise kabiiniga alltiivaline puitkonstruktsiooniga monoplaan õppelennuk.

Esimene PTO-4 võeti kasutusele Õhukaitses 12. oktoobril 1938 nr 161 all. Teine lennuk, kinnise kabiiniga PTO-4a (valmistati vaid üks lennuk), saadi 13. märtsil 1939 nr 162 all. Eesti Aeroklubile ehitatud PTO-4-d kandsid pardatähiseid registritunnustega: ES-EAK, ES-EAL, ES-EAM, ES-EAN, ES-EAO ja ES-EAP. Neist ES-EAP jäi lõpuni ehitamata. 

Kokku valmistati seitse PTO-4 lennukit, millest kaks oli Eesti Õhukaitse ja viis Eesti Aeroklubi kasutuses. 1940. aastal kui NSV Liit oli Eesti okupeerinud, läksid kolm PTO-4 lennukit Eesti lennuväe baasil moodustatud Punaarmee 22. territoriaalse laskurkorpuse üksiku lennueskadrilli kasutusse ning OSOAVIAHIM -i Aeroklubi sai neli lennukit. 1941. aastal hävitasid taganevad Nõukogude väed lennueskadrilli lennukid Jägala lennuväljal. Eesti lendurid peitsid enne Punaarmee taganemist Aeroklubi valduses olnud lennukid ära ning seetõttu jäid need lennukid pärast Nõukogude vägede minemakihutamist terveks.

Neli Aeroklubi käes olnud PTO-4 lennukit võeti 1942. aastal kasutusele Saksa lennuüksuses Sonderstaffel Buschmann. Hiljem olid samad lennukid kasutusel Liepajas loodud lennukoolis, ning mis 1944. aastal toodi üle Pärnus avatud lennukooli. Pärnu lennukooli evakueerimisel viidi need lennukid Saksamaale, kus ilmselt hävisid.

Vaata ka
 Eesti sõjalennukite loend (1918–1940)

Kirjandus
 Frederik Gerdessen, Toivo Kitvel, Johannes Tilk. "Aeg. Mehed. Lennukid. Eesti lennunduse arengulugu kuni 1940. aastani". Tallinn, 2001. 
 Toivo Kitvel Johannes Tilk, "Eesti lennukroonika". Tallinn: Aviopol, 2003. 
 Arvo Lennart Vercamer ja Toivo Kitvel. "Põhjakotkad 2. Eesti lennukid 1918. aastast kuni 1940. aastani". Külim, Tallinn 2015
 Kristel R. Sitz, "Tiivad". Tallinn: Koolibri, 2003. 
 Algab kuue lennuki ehitamine. Uus Eesti, 12. november 1938, nr. 310, lk. 7.
 Läti tellib Eestist lennukeid.Uus Eesti, 9. juuni 1939, nr. 154, lk. 2.

Välislingid
 Eesti aeroklubi uue mootorlennuki ristsed.

Militaarõppelennukid
Eesti sõjalennukid
1419

1419. aasta

Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand

Aastakümned: 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad - 1410. aastad - 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad

Aastad: 1414 1415 1416 1417 1418 - 1419 - 1420 1421 1422 1423 1424

Sündmused maailmas 

 30. juuli – Esimene Praha defenestratsioon
 asutati Rostocki ülikool

Sündmused Eestis 

 ...

Sündinud 

 ...

Surnud 

 5. november – Winrich von Kniprode, Saare-Lääne piiskop
Ptolemaios X

Ptolemaios X Alexandros I (suri 88 eKr) oli Ptolemaioste dünastiast Egiptuse kuningas 110–109 eKr ja 107–88 eKr. Ta oli Ptolemaios VIII ja Kleopatra III poeg.

110 eKr sai Ptolemaios X tänu ema toetusele troonile, kuid juba järgmisel aastal kukutati ta taas oma venna Ptolemaios IX poolt. 

107 eKr tappis Ptolemaios X Alexandros I oma ema ning kukutas venna, ta valitses sedakorda kuni oma surmani lahingus, misjärel tõusis valitsejaks taas tema vend Ptolemaios IX. 

Peale Ptolemaios IX-a surma sai Egiptuse troonile Ptolemaios IX tütar ja ühtlasi Ptolemaios X naine Berenike III, kes võis olla koos Ptolemaios X-ga valitsenud ka 101–88 eKr.

Ptolemaioste dünastia
Egiptuse vaaraod
Surnud 88 eKr
Sündinud 2. sajandil eKr
Henry Miller

Henry Valentine Miller (26. detsember 1891 – 7. juuni 1980) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik. Vähem tuntud on ta maalikunstnikuna.

Tema romaanid on segu autobiograafiast, sotsiaalsest kriitikast, filosoofiast, sürrealistlikest assotsiatsioonidest ja müstitsismist. Ta kirjutas ka reisijutte ja kirjanduskriitikat. 

1990. aastal tehti temast film "Henry & June", kus Millerit mängis Fred Ward.

"Vähi pöörijoon" ("Tropic of Cancer") on Henry Milleri esikteos, mis kirjutati Pariisis 1930–1931 ja ilmus Pariisi kirjastuses  1934. See romaan sai (nagu Milleri järgmisedki teosed) Inglismaal ja Ameerika Ühendriikides moraalitsensuurilistel põhjustel ilmuda alles 1960. aastatel.

Eesti keeles ilmunud raamatud 

"Naeratus redeli jalamil". Jutustus, inglise keelest tõlkinud (ja järelsõna) Anne Allpere, autori illustratsioonid. Tallinn: Perioodika, Loomingu Raamatukogu, 1995, 10
"Vähi pöörijoon". Romaan, inglise keelest tõlkinud ja järelsõna E. Sivonen, A. Tali. Tallinn: Eesti Raamat, 1992 ISBN 5-450-01837-1; Tänapäev, 2006 ISBN 978-9985-62-417-3

Ameerika Ühendriikide kirjanikud
Sündinud 1891
Surnud 1980
Helme

Helme on alevik Lõuna-Eestis Valga maakonnas Tõrva vallas. 

2000. aastal elas Helmes 419 inimest, 2006. aastal 230 inimest.

Alevikus asub Orjakivi, Pärliallik ja Arstiallik.

Aastatel 1992–2017 oli alevik Helme valla halduskeskus, Eesti omavalitsuste haldusreformi järgselt jääb alevik Tõrva valla territooriumile.

Helme kui kohanime esmamainimine pärineb aastast 1210.

Vaata ka
Helme koopad
Helme ordulinnus, Helme mõis, Helme mõisa sepikoda
Helme II maailmasõjas hukkunute ühishaud
Helme raamatukogu

Viited

Kirjandus
 Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 14–15.

Välislingid
Helme Eesti entsüklopeedia

Eesti alevikud
Tõrva vald
Norman Mailer

Norman Kingsley Mailer (31. jaanuar 1923 – 10. november 2007) oli ameerika kirjanik ja ajakirjanik. Tema vastuolulised vaated ameerika elulaadile on tekitanud tuliseid diskussioone.

Mailer lõpetas maineka Harvardi ülikooli. Teises maailmasõjas osales ta seersandi ja ajakirjanikuna.

Ta on kirjutanud Marilyn Monroe, Pablo Picasso ja Lee Harvey Oswaldi biograafiad.

Juba 25-aastaselt avaldati tema teos "Alasti ja surnud" ("Naked and the dead") (1948), mis tegi ta maailmakuulsaks. Eesti keeles ilmus see teos kirjastuses Olion 1996 (tõlkis Janika Karemäe, saatesõna Enn Soosaar; 2. trükk – "Eesti Päevalehe raamat" 2006). Selles raamatus kajastuvad autori sõjakogemused Filipiinidelt. Lugu räägib rühmast Ameerika sõdureist, kes saadeti üht Vaikse ookeani saart üle võtma. Romaan, mida on peetud üheks paremaks Teist maailmasõda kajastavaks teoseks üldse, kirjeldab realistlikult sõjakeerisesse sattunud meeste tundeid. Iga tegelase olemus avatakse ükshaaval ja sügavuti. Raamatu lõpuks on lugeja kohtunud hulga huvitavate kangelastega, kes tegutsevad tõepärases õhkkonnas. 

Maileri enam kui veerandsajast nimetusest koosneva loomingu viimaseks lüliks on 1997 ilmunud "Poja evangeelium" ("The Gospel According to the Son") ja see kujutab autorit Jeesus Kristusena. Teose viimase peatüki tegevus toimub taevas, kus autor istub "Isa" paremal käel, nii nagu kristlik usutunnistus seda ette näeb. "Isa" temaga palju ei räägi, kurdab Mailer, kuid see-eest pühendab "Poeg" end seda usinamalt vaeste ja viletsate hooldamisele. "Ma mõtlen tihti lootusele, mis peitub vaeste nägudes," kuulutab "Poeg" Mailer, sest "üha käib võitlus Jumala ja Mammona vahel kõigi meeste ja naiste südamete pärast".

Norman Mailer on pälvinud kaks mainekat Pulitzeri auhinda.

Kirjandus 
 Enn Soosaar, "Kolme ameeriklase kolm ajaloolist romaani" (Maileri romaanist "Muistsed õhtud" / "Ancient Evenings", 1983) – Looming 1986, nr 11, lk 1574–1580
 Udo Uibo, "Postuumne auhind Norman Mailerile" – Looming 2007, nr 12, lk 1912–13

Välislingid

Elulugu, pildigalerii ja online video
Norman Maileri ajaveeb ajalehes Huffington Post
  Ilmar Mikiver, "Jumala rollist modernismis" (Norman Maileri uuest raamatust The gospel according to the son – "Poja evangeelium") (Luup 4. august 1997, nr 16, lk 46)
Hannes Varblane, "Ühe raamatu mees" (Postimees 31. jaanuar 2000)
 "Norman Mailer pahandab sakslasi" (Maileri viimane romaan The Castle in the Forest räägib Hitleri lapsepõlvest) (Eesti Päevaleht / Arkaadia, 17. veebruar 2007, nr 1, lk 2)

Ameerika Ühendriikide kirjanikud
Ameerika Ühendriikide ajakirjanikud
Sündinud 1923
Surnud 2007
Ameerika Ühendriikide kirjanike loend

''Siin on loetletud USA  kirjanikke.

A
Kathy Acker (1947–1997)
Henry Adams (1838–1918)
George Ade (1866–1944)
Jelena Ahtjorskaja (1985)
Louisa May Alcott (1832–1888)
Thomas Bailey Aldrich (1836–1907)
Nelson Algren (1909–1981)
Joseph Alexander Altsheler (1862–1919)
Sherwood Anderson (1876–1941)
Maya Angelou (1928–2014)
Christopher Anvil (1922)
Jay Asher, USA kirjanik (1975-)
Isaac Asimov (1920–1992)
Gertrude Atherton (1857–1948)
David Auburn (1969–)
Louis Auchincloss (1917)
Paul Auster (1947)
Amelia Atwater-Rhodes (1984)

B
Richard Bach (1936)
James Baldwin (1924–1987)
Irving Bacheller
Nicholson Baker
Russell Banks (1940)
Amiri Baraka (1934-2014)
Giannina Braschi (1953)
Sandra Brown (1948–) 
Charles Bukowski (1920–1994)

C
Truman Capote
Orson Scott Card
John Dickson Carr
Michael Chabon
Whittaker Chambers (1901–1961)
Raymond Chandler
Tom Clancy
Ernest Cline
Margaret Craven

D
Lydia Davis
Rene Denfeld
Helen DeWitt
Joan Didion
Edgar Lawrence Doctorow
Lloyd C. Douglas

E
Roger Ebert (1942–2013)

F
Carrie Fisher
Vince Flynn (1966–2013) 
Charles Frazier (1950–)

G
Elizabeth Gilbert (sündinud 1969)
Louise Glück (sündinud 1943) 
Sue Grafton (sündinud 1940)
Anna Katharine Green (1846–1935)
Paul Greenberg (sündinud 1967)

H
Alex Haley (1921–1992)
Dashiell Hammett
Daniel Handler
Lorraine Hansberry
Frank Herbert
Robert E. Howard (1906–1936)
Varina Howell (1826–1905)
Nathaniel Hawthorne (1804–1864)

I
John Irving (1942–)

J
James Jones
Miranda July

K
Stephen King
Maxine Kumin

L
Michael Landon
Arthur Laurents
Ann Leckie
Dennis Lehane
Robert Ludlum
Masiela Lusha

M 
Hans Massaquoi (1926–2013)
Stephenie Meyer (1973–)
Edna St. Vincent Millay (1892–1950)
Madeline Miller (sündinud 1978 või 1979)
Walter M. Miller
Margaret Mitchell (1900–1949)

N
Naomi Novik (1973–)

O
Frank O’Hara
Bill O'Reilly
Alicia Ostriker

P 
Katherine Paterson
James Patterson (1947–)
Sylvia Plath (1932–1963)

R 
Ayn Rand (1905–1982)
Anne Rice (1941–)
Rick Riordan (1964–)
Alexandra Ripley (1934–2004)
Nora Roberts (1950–)
Morgan Robertson (1861–1915)
Philip Roth (1933–2018)

S
Louis Sachar (1954–)
Christine Schutt
Maurice Sendak (1928–2012)
Irwin Shaw
Sidney Sheldon (1917–2007)
Upton Sinclair
Gary Snyder (1930–)
Nicholas Sparks
Maggie Stiefvater
Irving Stone (1903–1989)

T
Dorothea Tanning (1910–2012)
Sara Teasdale (1884–1933)
Ross Thomas (1926–1995)
Hunter S. Thompson (1937–2005)
Michael Tobias (1951)
Scott Turow (1949)

U
John Updike

V
S. S. Van Dine
Carl Van Vechten (1880–1964)

W
Rob Walker (1968–)
Robert James Waller (1939–2017)
Thornton Wilder

Vaata ka
Ingliskeelne kirjandus

 
Kirjanike loend
Kirjanike loendid
Dallas (täpsustus)

Dallas on mitme koha ja asja nimi. 

Dallas on linn USA-s Texases. 
Dallas on endine asula USA-s Colorados
Dallas on linn USA-s Lõuna-Dakotas
"Dallas" on USA teleseriaal.
Dallas on eesti ansambel.
Dallas on  kitarribränd.
Tšita

Tšita (ka Tšitaa; vene Чита, burjaadi Шэтэ) on linn Venemaal, Taga-Baikali krai halduskeskus. 2008. aastani oli Tšita oblasti keskus. 

Tšita asub Baikali järvest idas kohas, kus Tšita jõgi suubub Ingoda jõkke. Linn asub taigavööndi ja stepivööndi piiril.

Linna geograafilised koordinaadid on 52°03′ N, 113°28′ E.

Rahvastik
Elanike arv on olnud:
377 000 (1991)
305 800 (2007)
307 800 (2009)

Ajalugu
Asutatud 1675. aastal. Tšitas olid asumisel mitmed dekabristid. Linnaõigused sai 1851. aastal. Aastal 1900 sai raudteeühenduse. Aastatel 1920–1922 oli Tšita Kaug-Ida Vabariigi pealinn. Alates 1930ndatest oli Tšita kinnine linn.

Tšita on suur transpordisõlm ja masinaehituse ning metallurgiatööstuse keskus. Linna lähedal kaevandatakse pruunsütt, kulda ja raua- ja volframimaaki.

Pärast Nõukogude Liidu lagunemist on elanike arv märgatavalt kahanenud.

Tuntud tšitalasi
Tšitas sündisid poliitik Anatoli Sobtšak ja  näitleja Vitali Solomin.

Viited

Välislingid 

Tšita koduleht

Venemaa linnad
Taga-Baikali krai
Helme (täpsustus)

Helme on alevik Valga maakonnas.
Helme ordulinnus
Helme koopad
Helme jõgi
Helme (eesnimi), naisenimi
Helme (perekonnanimi)
Kiiruisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel

Kiiruisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 11.–25. veebruaril 2006 Torinos Oval Lingotto uisuhallis. Esmakordselt oli programmis naiste ja meeste võistkondlik jälitussõit, kus naistel oli 3000 m ja meestel 5000 m distants.

Olümpia uisuhall on 26 500 m2 suurune ning selles on 400 m pikkune ja 12,6 m laiune jääovaal. Hallis on 8500 kohta pealtvaatajatele ja selle ehitamine läks maksma 70,45 miljonit eurot.

Medalitabel

Tulemused

Mehed

500 m 

	
Kuupäev: 13. veebruar
Osavõtjaid: 37 võistlejat
Riike: 12
500 m (1 sõit)
Maailmarekord: 34,30 Joji Kato , 19. november 2005, Salt Lake City
Olümpiarekord: 34,42 Casey FitzRandolph , 11. veebruar 2002, Salt Lake City
500 m x 2 (2 sõitu)
Maailmarekord: 1.08,96 Hiroyasu Shimizu , 10. märts 2001, Salt Lake City
Olümpiarekord: 1.09,23 Casey FitzRandolph , 11.-12. veebruar 2002, Salt Lake City
Olümpiavõitja 1998: 1.09,23 (34,42)+(34,81) Casey FitzRandolph

1000 m 

18. veebruar:
Osavõtjaid: 43 (stardileht)
Olümpiavõitja 2002: Gerard van Velde, Holland

Ametlikud tulemused

1500 m 

21. veebruar
Osavõtjaid: 43 (stardileht)
Olümpiavõitja 2002: Derek Parra, USA

Ametlikud tulemused

5000 m 

11. veebruar
Osavõtjaid: 28 *stardileht
Olümpiavõitja 2002: Jochem Uytdehaage, Holland

Ametlikud tulemused

10 000 m 

24. veebruar
Osavõtjaid: 16 (stardileht)
Olümpiavõitja 2002: Jochem Uytdehaage, Holland

Ametlikud tulemused

Võistkondlik 5000 m jälitussõit  

16. veebruar
Osavõtjaid: 8 võistkonda (stardileht)
Olümpiavõitja 2002: Uus ala olümpiamängudel

Ametlikud tulemused

Naised

500 m  

14. veebruar
Osavõtjaid: 30 (stardileht)
Olümpiavõitja 2002: Catriona LeMay-Doan, Kanada

Ametlikud tulemused

1000 m 

19. veebruar
Osavõtjaid: 36 (stardileht)
Olümpiavõitja 2002: Chris Witty, USA

Ametlikud tulemused

1500 m 

22. veebruar
Osavõtjaid: 37 (stardileht)
Olümpiavõitja 2002: Anni Friesinger, Saksamaa

Ametlikud tulemused

3000 m 

12. veebruar
Osavõtjaid: 28 (stardileht) 
Olümpiavõitja 2002: Claudia Pechstein, Saksamaa

Ametlikud tulemused

5000 m 

25. veebruar
Osavõtjaid: 
Olümpiavõitja 2002: Claudia Pechstein, Saksamaa

Võistkondlik 3000 m jälitussõit 

16. veebruar
Osavõtjaid: 8 naiskonda (stardileht)
Olümpiavõitja 2002: ?

Ametlikud tulemused

Kiiruisutamine olümpiamängudel
2006. aasta taliolümpiamängud
Solaris

Solaris (ladina sõnast solaris 'päikese-') on mitme teose, firma, süsteemi ja mängu nimi. 

 Solaris on Stanisław Lemi ulmeromaan. 
Selle järgi on tehtud 
 Andrei Tarkovski film "Solaris" 
 ja Steven Soderberghi film "Solaris" George Clooneyga Chrisi osas. 
 Solaris Bus & Coach on Poola firma, mis toodab ühissõidukeid. 
 Solaris on Suni UNIXi-laadne operatsioonisüsteem.
 Solaris ehk Solaris RPG on rollimäng. 
 Solaris on arvutimäng.
 Solaris on vaba aja keskus Tallinnas.
CV Keskus

CVKeskus.ee on Eesti suurim tööportaal, kus leidub enim tööpakkumisi ja suurim CV-de andmebaas. Tööportaali kõrvale on kasvanud ka Eesti üks juhtivaid värbamismeeskondi, kus töötavad värbamisspetsialistid aitavad Eesti tööandjatel korraldada keerukaid personaliotsinguid.

Firma asutas 2000 tolleaegse Starman Internet AS-i juhataja Raivo Hein. 

2006. aasta alguses tegutses ettevõte juba 8 riigis: Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Tšehhis, Slovakkias, Ungaris ja Hollandis. Sügisel 2007 müüsid senised omanikud 75% ettevõttest välismaistele fondidele. Ülejäänud 25% läks uute omanike valdusse 2008. aasta veebruaris.

2017. aastal omandas Ringier Axel Springer Media AG ettevõtte CV Keskus, kuhu kuuluvad tööportaalid cvkeskus.ee Eestis, cvmarket.lv Lätis ja cvmarket.lt Leedus. Ringier Axel Springer Media AG loodi 2010. aastal Šveitsi Ringier AG ja Saksamaa Axel Springer SE aktsionäride poolt. Ettevõtte peakontorid asuvad Žürichis, kus töötab ligikaudu 3000 töötajat.

2021. aastal soetas Šveitsi meediaettevõte Ringier AG ka ülejäänud osa ehk omandas 100% ettevõttest.

Viited

Välislingid 
CV Keskus

Eesti veebisaidid
Eesti ettevõtted
Norman Levi Bowen

Norman Levi Bowen (21. juuni 1887 Kingston – 11. september 1956 Washington) oli Kanada geoloog.

Õppis geoloogiat, keemiat ja mineraloogiat Queen's Universitys Kanadas, lõpetas ülikooli 1909. aastal. Doktorikraadi kaitses Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis 1912. aastal. 

Töötas põhiliselt Ameerika Ühendriikides Washingtonis (Geophysical Laboratory of the Carnegie Institution of Washington).

Bowen on tõenäoliselt kõigi aegade kuulsaim petroloog, teda peetakse eksperimentaalse petroloogia rajajaks. Ta uuris peamiselt silikaatsete mineraalide kristallisatsiooni ja stabiilsust. Tema tuntuim töö on ilmselt Boweni skeem, mis määrab ära magmast kristalliseeruvate mineraalide kristalliseerumisjärjekorra. Tema kirjutatud "The Evolution of the Igneous Rocks" (1928) kuulub geoloogia ajaloo väljapaistvaimate teoste hulka. See raamat jäi mitme aastakümne vältel petroloogia käsiraamatuks.

Geoloogid
Kanada teadlased
Sündinud 1887
Surnud 1956
Coimbra grupp

Coimbra grupp on Euroopa vanimate ülikoolide ühendus, mis asutati 1985. aastal.

Ühendus võttis endale nime Coimbra Ülikooli järgi, mis tähistas ühenduse loomise aastal  700. aastapäeva.

Ühenduse eesmärk on tugevdada liikmesülikoolidevahelisi akadeemilisi ja kultuurisidemeid, luua eeldused hästitoimivaks infovahetuseks ning arendada teadlas- ja üliõpilasvahetust.

Tartu Ülikool kuulub Coimbra gruppi alates 2003. aastast.

Liikmed 
2021. aasta juuni seisuga oli grupis 41 ülikooli 23 riigist.

Viited

Välislingid 
 Coimbra grupi koduleht

Ülikool
Toop

Toop on vana mahuühik. 

tallinna toop = 1,1864 liitrit
vene toop = 1,23 liitrit.
uus riia toop = 1,28 liitrit. Kasutusel alates aastast 1833.
riia toop = 1,3216 liitrit.

Vaata ka
Mõõtühikute loend

Mahuühikud
Eesti ajalugu
Riia ajalugu
1407

1407. aasta

Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand

Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad - 1400. aastad - 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad

Aastad: 1402 1403 1404 1405 1406 - 1407 - 1408 1409 1410 1411 1412

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 

 Tallinna kodanikud asutasid Rootsi Vadstena Püha Birgitta kloostri tütarkloostrina Pirita nunnakloostri.
 Tallinnas alustati Suurgildi hoone ehitamist.
 Toompeal asutati Toomgild.

Sündinud 

...

Surnud 

 ...
Jääkeegel 2006. aasta taliolümpiamängudel

Jääkeegel 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 13. veebruarist – 24. veebruarini Pinerolos.

Torinost 50 km kaugusel asuv Pinerolo on 35 000 elanikuga linn. Võistluspaigaks oli Palazzo Polifunzionale del Ghiaccio nime kandev jäähall. Halli ehituseks kulus üle 15 miljoni euro. 6000 m2 suuruses saalis on neli jääkeeglirada ja saal mahutab 2000 pealtvaatajat.

Tulemused

Mehed 

24. veebruar
Osavõtjaid:
Olümpiavõitja 2002: Norra

1. Kanada 2. Soome 3. USA 4. Suurbritannia 5. Šveits 6. Norra 7. Itaalia 8. Rootsi 9. Saksamaa 10. Uus-Meremaa 

Poolfinaalid: Kanada – USA 11:5 Soome – Suurbritannia 4:3

Finaal: Kanada – Soome 10:4

Pronksimäng: USA – Suurbritannia 8:6

Naised 

23. veebruar
Osavõtjaid:
Olümpiavõitja 2002: Suurbritannia

1. Rootsi 2. Šveits 3. Kanada 4. Norra 5. Suurbritannia 6. Venemaa 7. Jaapan 8. USA 9. Taani 10. Itaalia

Poolfinaalid: Šveits – Kanada 7:5 Rootsi – Norra 5:4

Finaal: Rootsi – ŠveitsI 7:6

Pronksimäng: Kanada – Norra 11:5'''

Välislingid 
 Curling Torino olümpial Eesti Televisiooni spordiportaalis

2006. aasta taliolümpiamängud
Jääkeegel olümpiamängudel
Michael Greis

Michael Greis (sündinud 18. augustil 1976 Füssenis) on Saksamaa laskesuusataja. Kolmekordne olümpiavõitja (2006) ja kolmekordne maailmameister (2005, 2007 ja 2008).

Tulemused

Olümpiamängudel  

 2006  Torinos 
  olümpiavõitja 20 km eraldistardiga sõidus
  olümpiavõitja 15 km ühisstardiga sõidus
  olümpiavõitja 4x7,5 km teatesõidus

Maailmameistrivõistlustel 

 2004  Oberhofis 
  maailmameister 4x7,5 km teatesõidus
 2005 / Hochfilzenis/Hantõ-Mansiiskis
  hõbemedal 20 km eraldistardiga sõidus
  pronksmedal 4x6 km segateatesõidus
 2007  Anterselvas 
  maailmameister 15 km ühisstardiga sõidus
  hõbemedal 20 km eraldistardiga sõidus
  pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus
 2008  Östersundis
  maailmameister 2x6+2x7,5 km segateatesõidus
  pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus
 2009  Pyeongchangis
  pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus
  pronksmedal 2x6+2x7,5 km segateatesõidus

Isiklikku 

Michael Greis on 177 cm pikk ja kaalub 72 kg.

Välislingid 

Kodulehekülg

Saksamaa laskesuusatajad
Sündinud 1976
1396

1396. aasta

Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand

Aastakümned: 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad - 1390. aastad - 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad

Aastad: 1391 1392 1393 1394 1395 - 1396 - 1397 1398 1399 1400 1401

Sündmused maailmas 
 ...

Sündmused Eestis 
 Märtsis sõlmis Tartu piiskop Dietrich Damerow liidu Leedu suurvürsti Vitautasega.
 Suvel tulid Damerowi kutsumisel Tartusse 500 vitaalivenda, et sõdida ordu vastu.
 Juulis ründas ordumeister Wennemar von Brüggenei koos Preisi abiväega Tartut, ent hoolimata edust ei suutnud ta vallutada piiskopilinnust.
...

Sündinud 
 31. juuli – Philippe Hea, Burgundia hertsog

Surnud 
...

Viited
Georg Hettich

Georg Hettich (sündinud 12. oktoobril 1978 Furtwangenis) on Saksamaa kahevõistleja. Olümpiavõitja (2006).

Saavutused

Olümpiamängudel 

Salt Lake City 2002
hõbemedal meeskonnavõistluses

Torino 2006
olümpiavõitja tavavõistluses
hõbemedal meeskonnavõistluses
pronksmedal sprindis

Maailmameistrivõistlustel 

Val di Fiemme 2003
hõbemedal meeskonnavõistlus
Oberstdorf 2005
hõbemedal meeskonnavõistlus

Välislingid 

Kodulehekülg

Saksamaa kahevõistlejad
Sündinud 1978
Pärnu Hansagümnaasium

Pärnu Hansagümnaasium oli gümnaasium Pärnus, mis tegutses aastatel 1958–2014.

Kooli nimed ja asukohad 
 1. septembrist 1958: Pärnu 6. 7-klassiline Kool, tegutses aadressil Karja tänav 6
 1. septembrist 1960: Pärnu 6. 8-klassiline Kool, 1965. aastal tegutses lisaks Karja tänavale ka aadressil Kuninga tänav 29;
 1. septembrist 1971 tegutses aadressil Kooli tänav 13
 1. septembrist 1979 keskkool: Pärnu 6. Keskkool
 1. septembrist 1997: Pärnu Hansagümnaasium
 1. augustil 2014: Pärnu Hansagümnaasium suleti; koolihoones aadressil Kooli tänav 13 jätkas tööd Pärnu Ühisgümnaasium, kus on koolireformi tulemusel ainult gümnaasiumiklassid

Koolihoone 
Pärnu Hansagümnaasiumi õppehoone oli alates 1971/1972. õppeaastast Pärnu südalinnas aadressil Kooli tänav 13 asuv arhitekt Olev Siinmaa projekteeritud koolihoone. Koolimaja ehitamist alustati 1938. aastal, lõplikult valmis see vahetult enne sõda 1941. aasta juunis. Interjöörid kujundas projekti autor arhitekt Olev Siinmaa ise, valmistades kavandid sisseehitatud mööblile, trepi käsipuu sepisvõrele ja mõnedele kipsdetailidele. Koolimaja eksterjööris ja interjööris on mitmeid skulptor Juhan Raudsepa valmistatud skulptuurikaunistusi ja reljeefe, mis on säilinud tänaseni. Aastatel 2008–2010 viidi koolimajas läbi põhjalik kapitaalremont.

2006. aastal ehitati koolimaja kõrvale (Väike-Kuke 8c) tööõpetusemaja ja kooli aia asemele kergejõustikuhall, mida esialgu kasutas Pärnu Hansagümnaasium.

Alates 2014. aastast tegutseb Kooli tänav 13 hoones Pärnu Ühisgümnaasium.

Direktorid 

 ...
 1965–1969 Vilma Valkonen
 ...
 2006–2104 Silja Kikerpill

Õpilased ja õpetajad 
2013. aastal õppis Pärnu Hansagümnaasiumis 337 õpilast. Koolis töötas 54 inimest, neist 33 õpetajat. Enamik õpetajatest olid vanempedagoogi kvalifikatsiooniga. Pärnu Hansagümnaasium tegi koostööd mitme kõrgkooliga, mistõttu olid õppesuundade valikainete õpetajateks ka kõrgkoolide õppejõud.

Raamatukogu 

Alates 1966. aasta jaanuarist, kui kool oli veel 8-klassiline ja asus Karja tänava õppehoones, oli koolis ka raamatukogu. Kui kool 1. septembril 1971 Kooli tänava õppehoonesse kolis, asus raamatukogu hilisemas geograafiakabinetis. Pärast maja kapitaalremonti sai raamatukogu 2009. aastal maja soklikorrusel (endised meditsiinikabinet, laoruum ja duširuumid) uued ruumid.

Kooli sümboolika 
Kooli sümboliteks on lipp, tekkel ja laul.

Koolileht 

Pärnu Hansagümnaasiumi koolilehte Tapeet toimetasid peamiselt 10., 11. ja 12. meediaklassi õpilased. Leht on võitnud koolimeediakonkursside auhindu.

Viited 

Pärnu koolid
Eesti endised koolid
Omar Bongo

El Hadj Omar Bongo Ondimba (varem tuntud Albert-Bernard Bongo nime all; 30. detsember 1935 Lewai (praegune Bongoville), Prantsuse Ekvatoriaal-Aafrika – 8. juuni 2009 Barcelona Hispaania) oli Gaboni poliitik, Gaboni president 1967. aastast kuni surmani.

Bongo oli üks tänase maailma pikaajalisimaid riigijuhte, kuni 1990. aastateni juhtis ta üheparteilist (sotsialistlikku) riiki, mis ei takistanud tal aga 1973 islamiusku üle minemast. Sellest ajast pärineb ka tema eesnimi Omar. Perekonnanime Ondimba lisas ta 2003. aastal, et rahvuslikumana mõjuda. Osava poliitikuna suutis ta oma võimu säilitada ka vähemalt vormiliselt demokraatlikus Gabonis. Teda peeti ka üheks maailma rikkamaks riigipeaks, rikkuse saavutas ta peamiselt korruptsiooni teel.

Omar Bongo järgi sai nime Omar Bongo ülikool.

Välislingid 

 Omar Bongo ametlik koduleht (prantsuse keeles)

Gaboni presidendid
Sündinud 1935
Surnud 2009
Ukraina Rahvuslik Olümpiakomitee

Ukraina Rahvuslik Olümpiakomitee (ukraina Національний олімпіський комітет України) on Ukraina rahvuslik olümpiakomitee.

Komitee loodi 1990. aastal ja ROK tunnustas seda 1993. aastal.

2005. aastast on Ukraina Rahvusliku Olümpiakomitee president Sergi Bubka.

Välislingid
Ukraina Olümpiakomitee koduleht
Ukraina koondis Torino olümpial

Ukraina sport
Rahvuslikud olümpiakomiteed
Valgevene Vabariigi Rahvuslik Olümpiakomitee

Valgevene Vabariigi Rahvuslik Olümpiakomitee (vene Национальный олимпийский комитет Республики Беларусь) on Valgevene rahvuslik olümpiakomitee.

Välislingid
Valgevene olümpiakomitee koduleht
Valgevene olümpiakomitee Torino olümpia leht

Valgevene
Rahvuslikud olümpiakomiteed
Kasahstani Rahvuslik Olümpiakomitee

Kasahstani Rahvuslik Olümpiakomitee on Kasahstani rahvuslik olümpiakomitee.

Välislingid
Kasahstani olümpiakomitee koduleht
Kasahstani koondisest Torino olümpial

Kasahstani sport
Rahvuslikud olümpiakomiteed
Kontupohja

Kontupohja (soome Kontupohja; vene Кондопога) on linn Venemaal Karjalas, Kontupohja rajooni keskus. Asub Äänisjärve Kontupohja lahe ääres.

Esmakordselt on Kontupohja küla mainitud 1563. aastal. Linn aastast 1938.

Kontupohja tähtsaim vaatamisväärsus on 1774. aastal ümarpalkidest ehitatud ja neitsi Maarjale pühendatud õigeusu kirik.

Jätkusõja ajal oli linn 3. novembrist 1941 kuni 28. juunini 1944 Soome valduses. 1950ndatel ja 60ndatel kolis linna palju immigrante Ukrainast, Valgevenest ja mujalt Nõukogude Liidust.

Linna suurim tööstusettevõte on 1929. aastal asutatud tselluloosi- ja paberikombinaat.

2006. aasta augusti lõpus ja septembri alguses toimusid linnas tšetšeenide vastased rahutused.

Kontupohjast on pärit akadeemik Gennadi Vainikko ning suusatajad Jevgenija Medvedeva-Arbuzova ja Larissa Lazutina.

Välislingid 

http://www.kondopoga.ru/

Karjala Vabariigi linnad
Swansea

Swansea on linn Suurbritannias Walesis. Asub Lõuna-Walesis Bristoli lahe ääres.

Linnas on Liberty Stadium.

Välislingid 
 Swansea koduleht

Suurbritannia linnad
Walesi tervikomavalitsused
 
Sadamalinnad
Košice

Košice (ungari Kassa [k'ašša], saksa Kaschau) on suuruselt teine linn Slovakkias. Asub Hornádi jõe kaldal.

Košice on Ida-Slovakkia ja Košice maakonna keskus.

Košice oli 2013. aastal üks kahest Euroopa kultuuripealinnast (teine oli Marseille).

Ajalugu 
1162. aastast oli Košice ala Ungari kuningate valduses. Linna mainitakse esmakordselt 1230. aastal. 1248. aastal sai Košice ühena esimestest Ungari Kuningriigis linnaõigused.

1788. aastal ilmus Košices esimene ungarikeelne ajakiri Magyar Museum.

1910. aastal oli 44 211 elanikust 33 350 ungarlased, 6547 slovakid, 3189 sakslased, 453 poolakad, 227 tšehhid ja 210 russiinid.

1920. aastal läks Košice vastavalt Trianoni rahulepingule Tšehhoslovakkia koosseisu.
1938. aastal liideti linn taas Ungariga. 1944. aastal vallutas linna Punaarmee ja Košicest sai taas Tšehhoslovakkia osa.

Elanike arv on 235 300 (2003), kellest valdav osa on slovakid, ungarlasi on umbes 9000, mustlasi 5000.

Vaatamisväärsused 

Košices asub Slovakkia suurim kirik – Püha Elisabethi katedraal.

Välislingid 
Košice koduleht
Euroopa kultuuripealinna püstitatud mustlastevastane müür ärritab ELi, Postimees, 21. august 2013

Slovakkia linnad
Košice maakond
Antoine Dénériaz

Antoine Dénériaz (sündinud 6. märtsil 1976 Bonneville'i vallas) on Prantsusmaa mäesuusataja. Olümpiavõitja (2006).

Saavutused

Olümpiamängudel 

 2006  Torino 
  olümpiavõitja kiirlaskumises

Maailma karikavõistlustel 

Antoine Deneriaz on osalenud (seisuga 18. jaanuar 2011) 141 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 6 korral, millest kolmel korral kõige kõrgemale astmele.

Isiklikku 

Antoine Dénériaz on 188 cm pikk ja kaalub 97 kg.

Välislingid 

Kodulehekülg
 

Prantsusmaa mäesuusatajad
Sündinud 1976