Toomas Hendrik Ilves

Toomas Hendrik Ilves (sündinud 26. detsembril 1953 Stockholmis) on Eesti poliitik ja diplomaat, endine ajakirjanik, Eesti Vabariigi president aastatel 2006–2016.

Aastatel 2004–2006 oli ta Euroopa Parlamendi liige. 23. septembril 2006 valiti ta Eesti Vabariigi presidendiks. 29. augustil 2011 valiti ta samasse ametisse teiseks 5-aastaseks ametiajaks. Pärast teise ametiaja lõppu läks ta külalisteadurina tööle Stanfordi ülikooli.

Elulugu 
Toomas Hendrik Ilves sündis Stockholmis eesti põgenike Endel (1923–1991) ja Irene Ilvese (1927–2018) perekonnas. Isa Endel õppis Stockholmi Tehnikaülikoolis inseneriks. Ema Irene töötas Stockholmi kindlustusfirmas ning 1948. aastast õppis Stockholmi Ülikoolis keelt ja kirjandust ning hiljem ka raamatukogundust. Pere kolis Ameerika Ühendriikidesse 1957. aastal. 1962. aastal said nad USA kodanikeks. Ka Toomas Hendrik Ilvesel oli USA kodakondsus 1993. aasta 1. aprillini, mil ta sellest loobus.

Hariduskäik 
1972–1976 USA-s Columbia ülikool – psühholoogia
1978 Pennsylvania ülikool lõpetas samal erialal magistrikraadiga

Ametikohad 
1974–1979 Columbia Ülikooli psühholoogiaosakonna assistent-uurija
1979–1981 New Jerseys Avatud Hariduse Keskuse inglise keele õpetaja ja asedirektor
1981–1982 Kanadas Vancouveri kirjanduskeskuse direktor
1984–1988 Raadio Vaba Euroopa uurimisinstituudi teadur-analüütik,
1988–1993 Raadio Vaba Euroopa Eesti toimetuse direktor
1993–1996 Eesti Vabariigi suursaadik USA-s, Kanadas ja Mehhikos
1996–1998 ja 1999–2002 Eesti Vabariigi välisminister
1999 Riigikogu liige
2003 Euroopa Parlamendi vaatlejaliige
2004–2006 Euroopa Parlamendi liige
2006–2016 Eesti Vabariigi president

Poliitiline karjäär 
1997. aasta lõpus astus Ilves Eesti Talurahva Erakonda, mis ühines aprillis 1998 erakonnaga Parempoolsed. Ilves oli liitumisel tekkinud Rahvaerakonna asutajaid ja aastani 1999 selle esimees, aastast 1999, mil Rahvaerakond ühines Mõõdukatega, tekkinud erakonna Rahvaerakond Mõõdukad aseesimees, seejärel kuni 2002 esimees. Hiljem muutis Rahvaerakond Mõõdukad oma nime Sotsiaaldemokraatlikuks Erakonnaks.

2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris Ilves Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirja esinumbrina ja osutus valituks. Europarlamendi liikmena kuulus Ilves Euroopa Sotsialistide Parteisse.

Esimene ametiaeg Eesti Vabariigi presidendina 

2006. aasta presidendivalimistel oli Toomas Hendrik Ilves presidendikandidaat 29. augustil Riigikogus toimunud valimiste teises ja kolmandas voorus. Ta kogus Riigikogu koosseisu vajaliku 2/3 häälteenamuse ehk 68 hääle asemel mõlemas voorus 64 häält, ega osutunud seega valituks. Nii nagu esimeses voorus, kus kandidaadiks oli seatud Ene Ergma (65 häält), ei võtnud valimistest osa Keskerakonna ega Rahvaliidu poliitikud, kes olid otsustanud Riigikogus toimuvaid valimisi boikoteerida ning seada oma kandidaat, ametis olev Vabariigi President Arnold Rüütel, üles alles valimiskogus.

Valimiskogus toimunud valimiste esimeses voorus 23. septembril 2006 kogus Toomas Hendrik Ilves 174 poolthäält ning osutus valituks Eesti Vabariigi Presidendiks. Tema vastaskandidaat Arnold Rüütel kogus 162 häält, märgistamata sedeleid oli 8 ning kehtetuid sedeleid 1. Kokku osales valimistel 345 valimiskogu liiget, valituks osutumiseks oli vaja lihthäälte enamust ehk vähemalt 173 häält.

Ajakirjanik Argo Ideon avaldas Wikileaksi kaudu avalikkuse ette jõudnud USA välisministeeriumi memodele tuginedes 28. jaanuaril 2011 ajalehes Postimees artikli "Ilves USA saadikule: Eesti presidendi koht on vaesevõitu ja võimuta". Sellest selgub, et Ilves kritiseeris USA diplomaatidega kohtudes Keskerakonna juhti Edgar Savisaart, keda ta nimetas "Eesti Hugo Cháveziks" ja "odavaks populistiks".

Avaldatud ettekannete järgi olla Ilves 2006. aasta juunis kohtumisel tolleaegse USA suursaadikuga Aldona Wosiga öelnud, et tegelikult ta ei tahagi presidendiametit. Ettekande koostajad järeldasid, et peamised põhjused, miks ta kandideeris Arnold Rüütli vastu, oli see, et Ilvese sõnul pole Rüütli presidendiks olemise ajal sisuliselt riigipead olnudki ja Ilves usub, et tema on ainuke, kes suudab Rüütlit võita. Presidendi sõnul on tegemist memo koostaja tõlgendusega.

Teine ametiaeg Eesti Vabariigi presidendina 
2011. aastal oli Toomas Hendrik Ilvese ainus vastaskandidaat Indrek Tarand. Ilves valiti Riigikogus tagasi presidendiks esimeses hääletusvoorus, kus teda toetas 73 riigikogulast, Tarandit 25, 3 hääletussedelit tunnistati aga kehtetuks.

Pärast Paul Krugmani Eesti majanduspoliitikat kritiseeriva blogipostituse "Estonian Rhapsody" avaldamist New York Times´i arvamuslehel ründas Ilves Krugmani teravalt ööl vastu 7. juunit Twitteri kaudu, märkides muuhulgas: "Let's sh*t on East Europeans: their English is bad, won't respond & actually do what they've agreed to & reelect govts that are responsible." Sündmus leidis laialdast kajastamist meedias.

Visiidid

Välisvisiidid

 
 Läti president Vaira Vīķe-Freiberga, 16. oktoober 2006, Riia, töövisiit
 Soome president Tarja Halonen, 16. oktoober 2006, Helsingi, töövisiit
 Ungari president László Sólyom, 22.–23. oktoober 2006, Budapest, töövisiit
 Leedu president Valdas Adamkus, Poola president Lech Kaczyński, Läti president Vaira Vīķe-Freiberga, 5.–6. november 2006, Vilnius, töövisiit
 Gruusia president Mihheil Saakašvili, 22. november 2006, Thbilisi, töövisiit
 NATO tippkohtumine 28.–29. november 2006, Riia, töövisiit
 Rootsi kuningas Carl XVI Gustaf ja Rootsi peaminister Fredrik Reinfeldt, 30. november 2006, Stockholm, töövisiit
 Belglaste kuningas Albert II, 20. detsember 2006, Brüssel, töövisiit
 Saksamaa liidukantsler Angela Merkel, 9.–12. veebruar 2007, München, töövisiit
 Soome president Tarja Halonen, 14.–16. märts 2007, Helsingi, riigivisiit
 Gruusia president Mihheil Saakašvili, 7.–9. mai 2007, Thbilisi ja Bathumi, riigivisiit
 Tšehhi president Václav Klaus, 4.–6. juuni 2007, Praha, töövisiit
 Madalmaade kuninganna Beatrix, 15. juuni 2007, Amsterdam, töövisiit
 USA president George W. Bush, 25.–27. juuni 2007, Washington, töövisiit
 Läti president Vaira Vīķe-Freiberga ja Leedu president Valdas Adamkus, 3. juuli 2007, Riia, töövisiit seoses Läti presidendi ametiaja lõppemisega
 Hispaania kuningas Juan Carlos I ja kuninganna Sofía, 8.–11. juuli 2007, Madrid ja Barcelona, riigivisiit
 Gruusia president Mihheil Saakašvili ja spiiker Nino Burdžanadze, 20.–21. jaanuar 2008, Thbilisi, töövisiit
 Iirimaa president Mary McAleese, 14.–16. aprill 2008, Dublin, riigivisiit
 Venemaa president Dmitri Medvedev, Soome president Tarja Halonen ja Ungari president László Sólyom, 27.–30. juuni 2008, Hantõ-Mansiisk, töövisiit (Soome-ugri rahvaste 5. maailmakongress)
 Poola president Lech Kaczyński, 1.–3. august 2008, Varssavi, töövisiit
 Gruusia president Mihheil Saakašvili koos Poola president Lech Kaczyński, Leedu president Valdas Adamkus ja Ukraina president Viktor Juštšenko, 12.–13. august 2008, Thbilisi, töövisiit
 Sloveenia president Danilo Türk ja Montenegro president Filip Vujanović, 11.–14. september 2008, Ljubljana ja Podgorica, töövisiit
 Suurbritannia kuninganna Elizabeth II, 15.–17. oktoober 2008, London, töövisiit
 Saksamaa president Horst Köhler, 23. oktoober 2008, Berliin, töövisiit
 Läti president Valdis Zatlers ja Gruusia president Mihheil Saakašvili, 1. november 2008, Riia, töövisiit
 Poola president Lech Kaczyński, 10.–11. november 2008, Varssavi, töövisiit
 Aserbaidžaani president İlham Əliyev, 12.–15. jaanuar 2009, Bakuu, riigivisiit
 Poola president Lech Kaczyński, 23.–25. jaanuar 2009, Varssavi, töövisiit
 Horvaatia president Stjepan Mesić, 16.–18. märts 2009, Zagreb, ametlik visiit
 Leedu president Valdas Adamkus ja Läti president Valdis Zatlers, 27. märts 2009, Šiauliai, töövisiit (NATO laienemise 5. aastapäeva üritustel)
 Serbia president Boris Tadić, 9. mai 2009, Zürich, töövisiit (Saint Galleni majandus- ja poliitikasümpoosionil)
 Ameerika Ühendriikide president Barack Obama, 9.–16. juuni 2009, San Francisco ja Washington, töövisiit World Affairs Councilis
 Itaalia president Giorgio Napolitano, 13.–15. juuli 2009, Rooma, ametlik visiit
 Portugali president Aníbal Cavaco Silva, 19.–23. juuli 2009, Lissabon, töövisiit
 Ungari president László Sólyom, 4.–5. oktoober 2009, Budapest, töövisiit
 Makedoonia president Gjorge Ivanov, 13.–14. oktoober 2009, Skopje, ametlik visiit
 Serbia president Boris Tadić, 14.–16. oktoober 2009, Belgrad, ametlik visiit
 Läti president Valdis Zatlers ja Leedu president Dalia Grybauskaite, 24. oktoober 2009, Riia, töövisiit
 Poola president Lech Kaczyński, 7.–8. november 2009, Varssavi, töövisiit
 Leedu president Dalia Grybauskaite ja Läti president Valdis Zatlers, 16. detsember 2009, Vilnius, töövisiit
 Leedu president Dalia Grybauskaite ja Läti president Valdis Zatlers, 10.–11. märts 2010, Vilnius, töövisiit (Leedu iseseisvuse taastamise 20. aastapäeva tähistamisel)
 Ameerika Ühendriikide president Barack Obama, 9.–10. aprill 2010, Praha, töövisiit
 Türgi president Abdullah Gül, 15.–18. aprill 2010, Ankara ja İstanbul, ametlik visiit
 Serbia president Boris Tadić, 18. aprill 2010, Belgrad, töövisiit
 Poola presidendi kohusetäitja Bronisław Komorowski, 19.–20. aprill 2010, Kraków, eravisiit (Lech Kaczyński matusel)
 Venemaa president Dmitri Medvedev, 9. mai 2010, Moskva, töövisiit (Teise maailmasõja Euroopa lahingute lõppemise 65. aastapäeva üritustel)
 Poola president Bronisław Komorowski, 19.–20. mai 2010, Varssavi, töövisiit
 Türgi president Abdullah Gül, 15.–18. aprill 2010, Ankara, töövisiit
 Islandi president Ólafur Ragnar Grímsson, 9.–12. juuni 2010, Reykjavík, riigivisiit
 Iisraeli president Shim'on Peres, 27.–29. juuni 2010, Jeruusalemm, riigivisiit
 Leedu president Dalia Grybauskaite, 1. juuli 2010, Vilnius, eravisiit (Endise president Algirdas Brazauskas matusel)
 Poola president Bronisław Komorowski, 8.–9. september 2010, Varssavi, töövisiit
 Namiibia president Hifikepunye Pohamba, 22. september 2010 ja Ungari president Pál Schmitt, 24. september New York, töövisiit  
 Afganistani president Ḩāmid Karzay, 4. oktoober 2010, Kabul, töövisiit
 Austria president Heinz Fischer, 22.–24. november 2010, Viin, ametlik visiit
 Kuningas ja kuninganna Carl XVI Gustaf ja Silvia, 18.–20. jaanuar 2011, Stockholm, Enköping ja Uppsala, riigivisiit
 Läti president Valdis Zatlers, 28. veebruar 2011, Jūrmala, töövisiit
 Trilateraalse Komisjoni aastakonverents, Ameerika Ühendriigid, 7. aprill–10. aprill 2011, töövisiit
 Raadio Vaba Euroopa 60. aastapäeva konverents, München, 28. aprill–30. aprill 2011, töövisiit
 Johannes Paulus II õndsaks kuulutamise tseremoonia, Vatikan, 1. mai 2011, töövisiit
 Euroopa Liidu e-tervise töörühma esimene koosolek, Budapest, 9. mai–11. mai 2011, töövisiit
 Kesk-Euroopa presidentide ja Ameerika Ühendriikide riigipea kohtumine ning Krzysztof Pendereck, Poola, 26. mai–30. mai 2011, töövisiit
 Gruusia opositsioonierakondade liidrid ja peaminister Nika Gilauri, Tbilisi, 4. juuli–6. juuli 2011, töövisiit
 Euroala riigi- ja valitsusjuhtide mitteametlik tippkohtumine, Brüssel, 20. juuli–21. juuli 2011, töövisiit
 Tarkvarafirma Erply külastamine, New York, 19. september–25. september 2011, töövisiit
 Konverents "Euroopa Liidu Idapartnerlus – autoritaarse režiimi ja demokraatia vahejaam", Visby, 30. september–2. oktoober 2011
 Läti president Andris Bērziņš ja valitsusjuht Valdis Dombrovskis, 11. oktoober 2011, töövisiit
 Soome president Tarja Halonen, peaminister Jyrki Katainen ja välisminister Erkki Tuomioja, 17. oktoober 2011, töövisiit
 Balti riikide taasiseseisvumise 20. aastapäeva konverents ja Siim Kallas, Brüssel, 18. oktoober 2011, töövisiit
 Rahvusvaheline e-lahenduste ja küberkaitse konverents, London, 31. oktoober–2. november 2011
 Poola president Bronisław Komorowski ja välisminister Radosław Sikorski, 9. november–10. november 2011, töövisiit
 Leedu president Dalia Grybauskaitė ja peaminister Andrius Kubilius, 15. november–16. november 2011, töövisiit
 ...
 Läti president Andris Bērziņš, 5. juuni–7. juuni 2012, riigivisiit

Visiidid Eestis
 Suurbritannia kuninganna Elizabeth II 19.–20. oktoober 2006, Tallinn, riigivisiit
 Ameerika Ühendriikide president George W. Bush, 28. november 2006, Tallinn, töövisiit
 Jaapani keiser Akihito, 24.–25. mai 2007, Tallinn, riigivisiit
 Monaco vürst Albert II, 7.–8. veebruar 2008, Tallinn, töövisiit
 Leedu president Valdas Adamkus, 29.–30. aprill 2008, Tallinn, riigivisiit
 Madalmaade kuninganna Beatrix, 14.–16. mai 2008, Tallinn ja Kuressaare, riigivisiit
 Belglaste kuningas ja kuninganna Albert II ja Paola, 10.–12. juuni 2008, Tallinn ja Vodja, riigivisiit
 Türgi president Abdullah Gül, 10. oktoober 2008, Tallinn, töövisiit
 Tadžikistani president Emomali Rahmon, 13. veebruar 2009, Tallinn, töövisiit
 Läti president Valdis Zatlers, 7.–8. aprill 2009, Tallinn, riigivisiit
 Hispaania kuningas Juan Carlos I ja kuninganna Sofía, 4.–5. mai 2009, Tallinn, riigivisiit
 Leedu president Dalia Grybauskaite, 8. oktoober 2009, Tallinn, töövisiit
 Montenegro president Filip Vujanović, 10. november 2009, Tallinn, töövisiit
 Gruusia president Mihheil Saakašvili, 20.–21. jaanuar 2010, Tallinn, töövisiit
 Aserbaidžaani president İlham Əliyev, 6.–8. aprill 2010, Tallinn, riigivisiit
 Ameerika Ühendriikide riigisekretär Hillary Clinton, 23. aprill 2010, Tallinn, töövisiit
 Soome president Tarja Halonen, 4.–5. mai 2010, Tallinn, riigivisiit
 Serbia president Boris Tadić, 13.–14. september 2010, Tallinn, ametlik visiit
 Saksamaa president Christian Wulff, 28. september 2010, Tallinn, töövisiit
 Makedoonia president Gjorge Ivanov, 24. oktoober 2010, Tallinn, ametlik visiit
 Rumeenia president Traian Băsescu, 12.–13. aprill 2011, Tallinn, riigivisiit
 Kasahstani president Nursultan Nazarbajev, 20.–21. aprill 2011, Tallinn, riigivisiit

Töövisiidid Eestis
 Ida-Virumaa (Aseri, Narva, Sillamäe), 14. november 2006

Tunnustus ja tiitlid
 Norra Kuningliku Teeneteordeni I klass (Grand Cross; Storkors)
 Kreeka Auordeni suurrist
 2004 Läti Vabariigi Kolme Tähe orden 
 2004 Riigivapi III klassi teenetemärk
 Prantsusmaa Auleegioni ordu suurohvitserikraad
 2006 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
 2006 Suurbritannia Bathi ordeni rüütli suurrist (üle antud kuninganna Elizabeth II riigivisiidi ajal Eestisse 19. oktoobril 2006)
 2007 Jaapani Lindiga Krüsanteemi Suurorden (üle antud keiser Akihito riigivisiidi ajal Eestisse 24. mail 2007)
 Soome Vabariigi Valge Roosi orden
 Läti üliõpilasorganisatsiooni Austrums auliige
 2007 Gruusia Kuldvillaku Orden (üle antud Vabariigi Presidendi riigivisiidi ajal Gruusiasse 7. mail 2007)
 2007 Thbilisi ülikooli audoktor (8. mail 2007)
 2007 Hispaania Isabella Katoliiklase ordeni kett (üle antud Vabariigi Presidendi riigivisiidi ajal Hispaaniasse 8. juulil 2007)
 2008 Riigivapi ketiklassi teenetemärk (andmise otsus 2007, üle antud 2008)
 2008 Madalmaade Lõvi Ordeni suurrist (üle antud kuninganna Beatrixi riigivisiidi ajal Eestisse 14. mail 2008)
 2008 Leedu Vytautas Suure ordeni kett
 2009 Ungari Vabariigi Teeneteordeni Suurrist
 2009 Läti Vabariigi Kolme Tähe ordeni kett
 2010 Gruusia Püha Jüri Võidu Orden (üle antud president Mihheil Saakašvili töövisiidi ajal Eestisse 20. jaanuaril 2010)
 2010 pressivaenlane
 2011 Rumeenia Tähe Rahvusliku ordeni kett
 2011 Rootsi Seeravite (Serafimi) ordeni kett
 2011 Kasahstani Sõpruse (Dostyk) ordeni I klass
 2013 ettevõtluse sõber
 2013 Maksumaksja sõber
 2016 pressivaenlane
2018 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk

Isiklikku

Toomas Hendrik Ilvese vanaonu ja ema kasuisa vend Hans Rebane oli Eesti Vabariigi välisminister.

Toomas Hendrik Ilvese vanaema oli rahvuselt karaiim.

USA-s elades õppis Ilves 13-aastaselt Fortranis programmeerimist oma matemaatikõpetajalt. Hiljem õppis ta programmeerimist ka ülikoolis. Ta on avaldanud arvamust, et kõik inimesed peaksid programmeerida oskama.

Ameerikas sõlmitud abielust psühholoog Merry Bullockiga on Toomas Hendrik Ilvesel lapsed Luukas Kristjan Ilves (sündinud 1987) ja Juulia Kristiine Ilves (1992). Luukas Kristjan avaldas pärast keskkooli lõpetamist soovi kohe Eesti kaitseväkke aega teenima minna, kuid Eesti kaitseatašee USAs soovitas tal ülikooli astuda. Aastal 2009 lõpetas ta Stanfordi Ülikooli filosoofia ja rahvusvaheliste suhete alal ning läks seejärel aega teenima.

Aastal 2004 abiellus Toomas Hendrik Ilves Evelin Int-Lambotiga. Aastal 2003 sündis neil tütar Kadri Keiu. 17. aprillil 2015 teatas Presidendi Kantselei, et paar on otsustanud oma abielu lahutada.

7. detsembril 2015 teatas Eesti meedia, et Ilves kihlus lätlanna Ieva Kupcega. 2. jaanuaril 2016 sõlmiti Halliste kirikus toimunud laulatusel Ilvese ja Ieva Kupce abielu. 28. novembril teatati, et neil sündis poeg Hans Hendrik Ilves.

BBC ajakirjanik Andres Ilves on Toomas Hendrik Ilvese vend.

Toomas Hendrik Ilves oli Wellesto liige.

Publikatsioonid

Ilves on mitme teadusliku publikatsiooni autor ja kuulub paljudesse rahvusvahelistesse teadusseltsidesse .

2006. aastal ilmus Ilvese kõnede ja kirjutiste kogumik "Eesti jõudmine", mille koostas Ilvese nõunik Olari Koppel. ISBN 9985-3-1275-9

Filmid 

Ilves mängis kõrvalosas 2007 esilinastunud filmis "Jan Uuspõld läheb Tartusse". Filmis mängis teisigi Eesti avaliku elu tegelasi.

Ärma talu skandaal 

12. oktoobril 2016 puhkes skandaal kui ajaleht Postimees kirjutas, et OÜ Ermamaa sai 2006. aastal Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse kaudu Euroopa Liidu struktuurifondidest 190 000 eurot toetust ja peab vastavalt 2012. aastal vastu võetud EASi otsusele sellest tagastama ainult 10% ehk 19 039 eurot. See oli märkimisväärne, sest teistelt ajavahemikus 2004–2006 turismi jaoks toetust saanud, kuid turismiga mitte tegelenud ettevõtjatelt küsiti toetus täielikult tagasi. EAS põhjendas Ermamaale tehtud erandit asjaoluga, et talus on presidendi ametisoleku aja jooksul võõrustatud arvukalt väliskülalisi ja mitteametlikke külalisi.

Vaata ka
Ärma talu
Presidendi sõnavõistlus

Viited

Kõned

 president.ee: Kõned
Eesti välispoliitika minevik, olevik ja tulevik Tartu Ülikooli aulaloeng, 30. aprill 1998
 Toomas Hendrik Ilves: Igaühest ei pea saama eestlast EPL, 22. november 2008
  Presidendi kõne Tartu rahulepingu 89. aastapäeval Postimees, 2. veebruar 2009
 Toomas Hendrik Ilves: Kui jätame kõik selle, mis vale EPL, 25. veebruar 2009
 Ilves: meie ees seisab iseseisva elu tähtsaim valik Postimees, 20. august 2010
 Vabariigi President Jaan Tõnissoni Instituudi juubelikonverentsil 21.04.5011 Tallinnas
 President Ilves: vabakond on parim kaitsesüst autoritaarsuse vastu Postimees
 Toomas Hendrik Ilvese kõne vabariigi aastapäeval ERR, 24. veebruar 2014
Kazimir Pulanski fondi Vabaduse Rüütli autasu omistamisel Aleksei Navalnõile 5. oktoobril 2021.

Välislingid 

 Toomas Hendrik Ilves Eesti Vabariigi Presidendi kodulehel
 Toomas Hendrik Ilvese leht Facebookis
 Toomas Hendrik Ilvese bibliograafia Eesti Rahvusraamatukogu Vabariigi Presidendi bibliograafia andmebaasis

Meedias
 Teet Korsten, "Toomas Hendrik Ilves: "Oleme liiga kaua üritanud luua Eestist miinimumriiki"" Põhjarannik, 23. veebruar 2006
 "Ilves pani sõnad kaante vahele" Postimees
 Kalev Kesküla: "Ilvese esiisade seas parunit polnudki!" Eesti Ekspress, 12. oktoober 2006
 Urmet Kook: "Toomas Hendrik Ilves: lõpetame hala, et oleme väikesed ja meist ei sõltu midagi" Eesti Päevaleht, 23. detsember 2006 
 Arvo Uustalu: "Presidendi jõulutemp: Ilves jättis Halliste kirikusse vippide telejumalateenistusele minemata" Õhtuleht, 29. detsember 2008
 "Ilves: USA ja Euroopa peavad tugevdama ühtekuuluvustunnet" Postimees, 29. detsember 2008
 Priit Pullerits: "President Ilves annab nõu president Obamale" Postimees, 7. jaanuar 2009
 Kerttu Kaldoja: "President Ilves sõidab Vaiko Eplikuga Poola mainekat auhinda vastu võtma" EPL, 23. jaanuar 2009
 "President kutsub inimesi üles koolitundi andma" Postimees, 6. veebruar 2009
 Sulev Valner, Sulev Oll: "Toomas Hendrik Ilves: Valitsus peab juhtima riiki, mitte mõtlema valimislubadustest" Maaleht, 9. aprill 2009
 Aivar Viidik, Sulev Oll: "President: Eestit ei või muuta rahvuspargiks" Maaleht, 15. oktoober 2009 (intervjuu)
 Kärt Anvelt, Vallo Toomet: "President: meie peamine probleem seisneb meie enesehinnangus" Eesti Päevaleht, 19. veebruar 2011 (intervjuu)
 "Intervjuu: Toomas Hendrik Ilves" Müürileht, märts 2014
 Peeter Järvelaid: "Presidendi institutsioon Eesti kultuuris" Pärnu Postimees, 2014, 30. aprill, lk 19.
 Sten Tamkivi: "Toomas Hendrik Ilves: e-riik ei ole muinasjutumaa ega teerajaja, e-riik on teenused, mis aitavad lõimida Euroopat" Diplomaatia, oktoober 2017

Eesti presidendid
Eesti välisministrid
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna poliitikud
Eesti suursaadikud
Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna professorid
Eesti ajakirjanikud
Eestist valitud Euroopa Parlamendi liikmed
Riigivapi III klassi teenetemärgi kavalerid
Riigivapi ketiklassi teenetemärgi kavalerid
Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärgi kavalerid
Kolme Tähe ordeni kavalerid
Auleegioni suurohvitserid
Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmed
Väliseestlased
Sündinud 1953