joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Surnud 7. juulil

Siin loetletakse 7. juulil surnud tuntud isikuid.

 1304 – Benedictus XI, paavst aastatel 1303–1304
 1307 – Edward I, Inglismaa ja Iirimaa kuningas
 1718 – Aleksei Petrovitš, Venemaa troonipärija
 1829 – Jakob Friedrich von Abel, saksa filosoof, psühholoog ja pedagoog
 1893 – Guy de Maupassant, prantsuse kirjanik
 1901 – Johanna Spyri, Šveitsi kirjanik
 1927 – Gösta Mittag-Leffler, rootsi metamaatik
 1930 – Arthur Conan Doyle, inglise kirjanik
 1936 – Georgi Tšitšerin, Nõukogude Liidu diplomaat
 1938 – Arvid Leopold Brasche, baltisaksa päritolu Eesti vaimulik
 1941 – Alter Kacyzne, jidišikeelne kirjanik ja fotograaf
 1941 – Karl Liivak, Eesti põllumees, poliitik ja omavalitsustegelane
 1945 – Salomėja Nėris, leedu luuletaja
 1950 – Erich Jaakson, eesti keemik
 1956 – Gottfried Benn, saksa arst, kirjanik, esseist ja luuletaja
 1965 – Moshe Sharet, Iisraeli riigitegelane, riigi teine peaminister aastatel 1953–1955
 1972 – Alfred Kiviste, eesti kirjastaja
 1973 – Max Horkheimer, saksa filosoof ja sotsioloog
 1991 – Voldemar Ader, eesti näitleja
 1991 – Voldemar Röding, eesti poksija
 1992 – Joseph Barthel, Luksemburgi keskmaajooksja, sporditegelane ja poliitik
 1996 – Aime Mäemets, eesti hüdrobotaanik
 2002 – Ruuben Post, eesti ühiskonna- ja looduskaitsetegelane
 2003 – Lola Lizaran, katalaani näitleja
 2004 – Rain Vehik, eesti päritolu USA arheoloog
 2006 – Dina Kaminskaja, NSV Liidu jurist
 2006 – Elias Hrawi, Liibanoni president 1989–1998
 2006 – Rudi-Carrell, hollandi-saksa telesaatejuht
 2006 – Syd Barrett, Briti laulja ja muusik
 2007 – Donald Michie, Briti geneetik ja tehisintellekti uurija
 2007 – Anne McLaren, Briti geneetik ja arengubioloog, eelmise abikaasa
 2007 – Dmitri Lvov, vene majandusteadlane ja akadeemik
 2007 – Sergei Kondakov, vene rokkmuusik
 2008 – Dorian Leigh, USA modell
 2008 – Hugh Mendl, Suurbritannia muusikaprodutsent
 2008 – Richard Angarola, USA näitleja
 2008 – Fred Yates, Suurbritannia kunstnik
 2008 – Fjodor Morgun, Nõukogude Liidu parteitegelane ja põllumajandusteadlane
 2008 – Yitzchok Dovid Groner, Austraalia usutegelane
 2008 – Clem McSpadden, USA poliitik
 2008 – Giovanni Viola, Itaalia jalgpallur
 2008 – Sultana bint Abdualaziz Al-Saud, Saudi Araabia printsess
 2008 – João Isidro, Portugali ajakirjanik
 2009 – Reader Harris, Briti ärimees ja poliitik
 2009 – Tony Scott, USA ajakirjanik
 2009 – Sabine Ball, saksa evangelist
 2011 – Josef Suk, tšehhi viiuldaja
 2011 – Juri Kukin, vene luuletaja ja laulja
 2012 – Leon Schlumpf, Šveitsi poliitik, liidupresident 1984. aastal
 2014 – Eduard Ševardnadze, Nõukogude Liidu ja Gruusia poliitik
 2014 – Rein Karemäe, eesti teleajakirjanik ja poliitik
 2014 – Virve Pedari, eesti metallikunstnik
 2015 – Jaime Morey, hispaania laulja
 2015 – Urve-Anne Kade, eesti kaubandustegelane
 2016 – Laur Palgi, eesti füüsikateoreetik
 2020 – Rein Reiska, eesti tehnikateadlane
 2021 – Vello Marken, eesti laulja ja kitarrist

Juuli, 07.
Surnud 9. juulil

Siin loetletakse 9. juulil surnud tuntud isikuid.

1744 – Friedrich von Löwen, baltisaksa poliitik
1856 – Amedeo Avogadro, itaalia füüsik ja keemik
1880 – Pierre Paul Broca, prantsuse arst ja antropoloog
1932 – King Camp Gillette, USA leiutaja
1936 – Karl Wellig, Eesti kaupmees
1941 – Ida Suvero, eesti näitleja
 1941 – Jüri Parijõgi, eesti noorsookirjanik ja pedagoog
 1941 – Valdur Hirvesoo, eesti organist, helilooja ja koorijuht
 1941 – Jaak Varik, eesti luterlik vaimulik
1944 – Valdeko Aalperk, Eesti sõjaväelane
1945 – Jan Szembek, Poola diplomaat
1949 – Viktor Liivak, Eesti sõjaväelane
1971 – Karl Ast, eesti kirjanik ja poliitik
1975 – Juhan Nõmmik, eesti maalikunstnik
1983 – Ants Särev, eesti matemaatik
1985 – Kārlis Lobe, Läti sõjaväelane
1992 – Eric Sevareid, USA ajakirjanik
1995 – Aleksander Arulaid, eesti maletaja
1996 – Eno Raud, eesti lastekirjanik
1996 – Vello Hubel, eesti disainer
1997 – Oskar Kuningas, eesti kirjandusloolane ja tõlkija
1997 – Pertti Virtaranta, soome keeleteadlane
1998 – Helju Rauniste, eesti ajakirjanik 
2002 – Rod Steiger, USA näitleja
2004 – Isabel Sanford, USA näitleja
 2004 – Teet Kuusmaa, eesti kunstnik ja karikaturist
2006 – Fred Epstein, USA närvikirurg
2006 – Esko Süvari, eesti vaimulik
2006 – Alan Senitt, juudi päritolu Briti poliitiline aktivist
2007 – Charles Lane, USA näitleja 
2007 – John Baker, Austraalia sõjaväelane, kaitseväe juhataja 1995–1998
2008 – Sherman Lee, USA kunstitegelane, Clevelandi kunstimuuseumi direktor 1958–1983
2008 – Kåre Rodahl, Norra arstiteadlane
2008 – Joseph Murdoch Ritchie, USA biofüüsik
2008 – Charles H. Joffe, USA filmiprodutsent 
2008 – Séamus Brennan, Iirimaa poliitik
2008 – Eva Liivak, eesti alpinist
2009 – George Haig, Briti sõjaväelane
2009 – Arvo Eek, eesti keeleteadlane
2009 – Frank Mickens, USA pedagoog
2009 – Ron Kennedy, Kanada jäähokimängija ja treener
2009 – Magomed Gadaboršev, Vene sõjaväelane
2011 – Facundo Cabral, Argentina laulja
2012 – Isuzu Yamada, jaapani näitlejanna
2013 – Suune Tihane, Eesti kaitseliitlane
 2013 – Markus Büchel, Liechtensteini poliitik ja jurist
2015 – Irene Leisner, eesti õpetaja
2017 – Viktor Rajevski, Eesti loomakasvatusteadlane ja Eesti NSV riigitegelane
2019 – Ross Perot, Ameerika Ühendriikide ettevõtja ja poliitik 
 2019 – Rip Torn, Ameerika Ühendriikide näitleja 
 2019 – Fernando de la Rúa, Argentina poliitik 
 2019 – Pino, Tallinna Loomaaia šimpans
2020 – Miloš Jakeš, Tšehhoslovakkia partei- ja riigitegelane

Juuli, 09
Andres Vihalem

Andres Vihalem (14. aprill 1937 Tartu – 13. juuni 1991 Tallinn) oli eesti raadio- ja teleajakirjanik.

Ta lõpetas aastal 1955 Tallinna 2. Keskkooli hõbemedaliga ja aastal 1960 Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina. 

Ta oli Eesti Raadio meelelahutussaadete toimetuse RAMETO asutajaid, Vikerraadio asutajaid, "Mnemoturniiri" looja, telesaate "Horoskoop" (1968–1973) saatejuht ja toimetaja. Hiljem juhtis Eesti Televisioonis muuhulgas saatesarja “Akadeemikud” ning 1980ndatel “Viljaveski” lauluvõistlust. 

Aastatel 1969–1971 õppis ta NLKP KK juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis ajakirjandust.

Andres Vihalem suri 13. juunil 1991 Tallinnas ja ta maeti 19. juunil 1991 Metsakalmistule.

Isiklikku
Tema onu oli õigusteadlane Paul Vihalem.

Viited

Välislingid
EE: Vihalem, Andres

Eesti raadioajakirjanikud
Eesti saatejuhid
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1937
Surnud 1991
Eesti teleajakirjanikud
Tallinna Reaalkooli vilistlased
Eesti justiitsminister

Justiitsminister on Vabariigi Valitsuse liige, kes juhib Justiitsministeeriumi.

Justiitsminister ja Justiitsministeerium lähtuvad oma tegevuses Eesti põhiseadusest, Vabariigi Valitsuse seadusest, Justiitsministeeriumi põhimäärusest ja muudest seadustest.  

Eesti justiitsminister näiteks esindab ministeeriumi valitsemisala piires riiki kohtus tsiviilasjades ja kriminaalasjades tsiviilhageja või -kostjana, kinnitab prokuratuuri põhimääruse, määrab prokuröride arvu, esitab Vabariigi Valitsusele ettepaneku riigi peaprokuröri ametisse nimetamiseks, määrab esindaja Euroopa õigusalase koostöö üksusse Eurojust, nimetab ametisse ja vabastab ametist vanglate direktorid; määrab maa-, linna- ja halduskohtute tööpiirkonna, maa-, linna-, haldus- ning ringkonnakohtute täpse asukoha ja neis töötavate kohtunike arvu, nimetab ametisse ja vabastab ametist notarid, kohtutäiturid ja vandetõlgid, kehtestab isikule pankrotihaldurina tegutsemise õiguse andmise ja äravõtmise korra. 

Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Alates 18. juulist 2022 on Eesti justiitsminister Lea Danilson-Järg.

Eesti justiitsministrite loend 
Parteid

Vaata ka
Eesti kohtuminister, Kohtuministeerium

Viited
Surnud 10. juulil

Siin loetletakse 10. juulil surnud tuntud isikuid.

135 – Hadrianus, Vana-Rooma keiser 117–138
983 – Benedictus VII, paavst aastatel 974–983
1559 – Henri II (Prantsusmaa), Prantsusmaa kuningas aastatel 1547–1559
1806 – George Stubbs, inglise maalikunstnik
1851 – Louis Daguerre, prantsuse kunstnik ja leidur
1884 – Paul Morphy, USA maletaja
1910 – Johann Gottfried Galle, saksa astronoom
1915 – Luka Razikašvili, gruusia kirjanik
1943 – Jānis Seskis, läti diplomaat ja õpetaja
1953 – Aleksander Randviir, eesti näitleja 
1967 – Viktor Pihlak, eesti arhitekt, insener ja tööstur
 1967 – Hilda Taba, eesti pedagoogikateadlane USA-s
1969 – Bogumił Kobiela, poola näitleja
1970 – Pavel Volkov, vene näitleja
1971 – Laurent Dauthuille, prantsuse poksija
1973 – Ernst Kilkson, eesti füüsik 
1974 – Leopold Vigla, eesti dirigent ja pedagoog 
 1974 – Aleksander Mälton, eesti näitleja
1981 – Valter Ever, eesti kergejõustiklane ja jurist
1982 – Aleksander Peek, eesti maali- ja teatrikunstnik
1983 – Werner Egk, saksa helilooja ja dirigent
1985 – Rein Olspert, eesti fagotist
1985 – Hilgard Muller, Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik
1987 – Otto Paas, eesti maalikunstnik
1989 – Raimund Sepp, eesti viiuldaja
1993 – Kai Ranne, eesti keemik ja zootehnikateadlane
1997 – Hugo Gunckel Lüer, Tšiili botaanik
2000 – Ḩāfiz̧ al-Asad, aastatel 1971–2000 Süüria president
2001 – Leo Reissar, eesti pedagoog
2004 – Maria de Lourdes Pintasilgo, Portugali poliitik
2006 – Philippe Takla, Liibanoni jurist, poliitik ja kirjanik
2006 – Ahmad Nadeem Qasimi, urdu keeles kirjutanud Pakistani luuletaja ja näitekirjanik
2006 – Blanca Torres, mehhiko näitlejanna
2006 – Šamil Bassajev, Tšetšeeni välikomandör
2007 – Zheng Xiaoyu, Hiina riigiametnik
2007 – Doug Marlette, USA karikaturist
2008 – Yoji Totsuka, jaapani füüsik
2008 – Jakob Ejersbo, taani kirjanik
2009 – Ebba Haslund, norra kirjanik
2009 – Sir Edward Downes, Briti dirigent
2009 – Zena Marshall, Keenia päritolu Briti näitleja
2009 – Joan Downes, Briti tantsija ja koreograaf
2009 – Johnny Caldwell, iiri poksija
2009 – Almaz Tašijev, Kõrgõzstani ajakirjanik
2011 – Roland Petit, prantsuse koreograaf 
2012 – Eva Rausing, USA ettevõtja
2014 – Elhonen Saks, juudi päritolu Eesti publitsist ja ehitusinsener
2014 – Matti Jõe, eesti munitsipaalpoliitik
2015 – Linda Poots, eesti zooloog ja ajakirjanik
2022 – Tiiu Usk, eesti pianist ja muusikapedagoog

Juuli, 10.
Kolledž

Kolledž (ladina sõnast collegium) on kõrgkool, mida haldab ülikool, või eelkõige inglise keele maades iseseisev kesk- või erialane kõrgõppeasutus.

Eesti kolledžeid
Eesti Infotehnoloogia Kolledž
Tallinna Inglise Kolledž

Viited

Koolid
Mereväe Kriminaaluurimisteenistus

Mereväe kriminaaluurimisteenistus (inglise: Naval Criminal Investigative Service, lühend NCIS) on föderaalne uurimisbüroo, mis allub USA Mereväeministeeriumile ja mille peamiseks ülesandeks on USA mereväe ja merejalaväe poolt või nende vastu toimepandud kuritegude uurimine. NCIS tegeleb ka riikliku julgeoleku tagamise, vastuluure ja terrorismitõrjega.

Ameerika Ühendriikide valitsusagentuurid
Lammimets

Lammimets on vooluveekogu lammil (harvem järve kaldal) olev metsatüüp, mis perioodiliselt on tulvavee all. J. Paali taimkattetüüpide klassifikatsioon eristab uhtsetetest tekkinud kaldavallidel esinevat humala kasvukohatüüpi ja veekogust kaugemal lammi madalamas osas paiknevat pika tarna kasvukohatüüpi. E. Lõhmuse metsakasvukohatüüpide klassifikatsioon lammimetsi ei erista. J. Paali humala kasvukohatüüp liigitatakse E. Lõhmuse järgi harilikult salumetsa tüübirühma kuuluvaks sõnajala kasvukohatüübiks ning pika tarna kasvukohatüüp lodu kasvukohatüübiks.

Viited

Metsad
Tom Brady

Thomas Edward Patrick "Tom" Brady juunior (sündinud 3. augustil 1977 San Mateos Californias) on USA Ameerika jalgpalli mängija. Ta mängib 2000. aastast alates NFLi meeskonnas New England Patriots mängujuhi positsioonil.

Aastal 2009 abiellus ta modell Gisele Bündcheniga.

Viited 

Ameerika jalgpallurid
Sündinud 1977
Laenatud naene

"Laenatud naene" on 1913. aastal esilinastunud ja hiljemalt 1912. aastal Tallinnas filmitud 12-minutiline mängufilm (komöödia). See on vanim teadaolev Eesti mängufilm. Varem peeti vanimaks Eesti mängufilmiks Johannes Pääsukese filmi "Karujaht Pärnumaal".

Lavastaja nime pole teada. Näitlejate seas on Paul Pinna (peategelase onu) ja Alfred Sällik (teener). "Laenatud naest" filmiti Tallinnas Riia levikontori omaniku Mintuse tellimusel, välisvaadetelt on äratuntavad Pikk tänav ja Paks Margareeta, Patkuli vaateplatvorm koos trepiga ning Snelli tiik.

Nitroalusel originaal on hävinud, ent säilinud on heas seisukorras koopia filmilindil. Tiitrid ja vahetekstid pole säilinud, näha on vaid viimaste asukohad. Filmi ainsat teadaolevat eksemplari säilitatakse Gosfilmofondis Venemaal.

Film põhineb samanimelisel näitemängul, mille 1908. aastal tõlkis eesti keelde Mihkel Aitsam. Selles küsib vennapoeg rikkalt onult raha oma olematu perekonna toetuseks. Kui onu külla sõidab, laenab vennapoeg endale naise ja lapsed, kuid ootamatult armuvad tema "naine" ja onu.

"Groteski võtmes mängitud jantlik lugu, mille kõige huvitavam osa on ehk tuntud Tallinna paigad," iseloomustas filmi Eesti Kinoliidu esimees Peeter Simm.

Jaak Juske hinnangul on mõned kaadrid võetud üles juba 1912. aasta jaanuaris või veelgi varem, kuna läbi Suure Rannavärava avanevas vaates pole näha elektrijaama hoonet, mida hakati ehitama 1912. aasta jaanuari lõpus ja mis valmis "Laenatud naese" esilinastuse aegu 1913. aastal.

Aastal 2017 taastas filmi Mart Sander; tema helindatud, vahetekstidega varustatud, koloreeritud ja õigeks korrigeeritud kiirusega versioon kestab 22 minutit.

Sisu 
Peategelane (August Kuuskmann) elab muretut poissmeheelu. Rikkalt onult (Paul Pinna) elamisraha saamiseks on ta aga luisanud, et on võtnud naise ja saanud isaks. Kui onu oma kirjas teatab peatsest küllatulekust, asub peategelane külaskäigu ajaks „laenunaest” otsima. Meeleheitlikult püüab ta naisi ära rääkida linnatänaval, uisujääl, Toompea nõlval. Leidnud kaastundliku naise (Betty Kuuskmann), tõttab ta vaksalisse onule vastu. Kodus jagab onu kingitusi, kuid tahab last näha. Peategelane tormab õue sobivat last otsima, samal ajal sõbruneb onu noore daamiga ja saab teada tõe, mis talle vägagi meeltmööda on. Nüüd saab onu naise kätt paluda, tema tunnetele vastatakse. Kui vennapoeg varastatud lapsega koju jõuab, ootab teda ees õnnelik paar ning suuremeelne onu, kes pettused andeks annab.

Välislingid
Laenatud naene (1913) EFIS

Meedias
"Venemaalt leiti kõige vanem eesti film" Postimees, 10. november 2014
"Venemaalt leitud vanim Eesti mängufilm annab tõuke filmipärandi digiteerimiseks" ERR kultuur, 10. november 2014
Esimene Eestis vändatud film on rahvalik jant Postimees, 11. november 2014
"Kas "Laenatud naesest" saab vanim Eesti mängufilm, otsustavad filmiajaloolased" Õhtuleht, 12. november 2014
Jaak Lõhmus. Kelle oma on "Laenatud naene"?, sirp.ee, 14. november 2014
Jaak Juske Kuidas ma juhuslikult Eesti filmiajalugu muutsin. Blogipostitus, 13. november 2015

Eesti filmid
1912. aasta filmid
Calvin Harris

Calvin Harris (sündinud Adam Richard Wiles, 17. jaanuaril 1984 Dumfriesis) on šoti DJ, laulja ja produtsent.

Diskograafia
 "I Created Disco" (2007)
 "Ready for the Weekend" (2009)
 "18 Months" (2012)
 "Motion" (2014)
 "Funk Wav Bounces Vol. 1" (2017)
 "Funk Wav Bounces Vol. 2" (2022)

Viited

 
DJd
Šotimaa muusikud
Sündinud 1984
Cheek

Cheek (pärisnimi Jare Henrik Tiihonen; sündinud 22. detsembril 1981 Vantaas) on Soome räppar.

Elukäik
Jare on sündinud Vantaa linnas. Tema ema on Aini Tiihonen ja isa Heimo Petteri Tiihonen. 
Tal on kaks venda (Markus ja Jere Petteri) ja kaks õde (Heidi ja Theresa). Jere on Jare kaksikvend (Jare on Jerest paar minutit vanem).

2017. aasta novembris teatas Cheek, et lõpetab augustis 2018 oma 20 aastat kestnud karjääri.

Bändid
5th Element
Herrasmiesliiga
Profeetat

Diskograafia

Stuudioalbumid
2001 Human & Beast
2002 50/50
2003 Pitää pystyy elää
2003 Avaimet mun kulmille
2005 Käännän sivuu
2007 Kasvukipuja
2007 Kuka sä oot
2009 Jare Henrik Tiihonen
2010 Jare Henrik Tiihonen 2
2012 Sokka irti
2013 Kuka muu muka
2015 Alpha Omega

Kogumikalbumid

2018 Timantit on ikuisia

Televisioon
Uusi päivä (2012)
Vain elämää (2012)
Jare vs. Cheek (2015)
Vain elämää (2017)
Veljeni vartija (2018)
Kuka muka? (2018)

Elulooraamat 
"JHT – musta lammas" (2016)

Soome muusikud
Räpparid
Sündinud 1981
CBS

CBS (hääldus si:bi:es) on USA tele- ja raadiokompanii. Nimi "CBS" tuleb kompanii varasemast nimest Columbia Broadcasting System. Kompanii on asutatud 1927. aastal.

Välislingid
Kompanii koduleht

Ameerika Ühendriikide meediaettevõtted
Segakoor Noorus

Segakoor Noorus on Eesti segakoor. 	

Koor asutati 1959. aastal. Koori esimene peadirigent oli kuni 1976. aastani August Lüüs, abidirigendid olid Peeter Perens ja Maie Kivita. Hääleseadja oli Ludmilla Issakova.

Sügisel 1976 ühines Noorus Tallinna 22. Keskkooli segakooriga Kevade ning peadirigendiks sai Kevade peadirigent Ene Üleoja, abidirigendina jätkas Maie Kivita. 

1991. aastal sai koori peadirigendiks varem nii Kevades kui ka Nooruses koorilauljana laulnud Raul Talmar.

Alates 2012. aastast on segakoori Noorus peadirigent Maarja Helstein, abidirigent Taavi Hark.

Segakoor Noorus on Eesti Kammerkooride Liidu liige.

Tunnustus
Tunnustusavalduste näiteid:
1963 – Eesti NSV Ülemnõukogu aukiri
1965 – Eesti NSV rahvakollektiivi nimetus
1969 – juubelilaulupeo võistulaulmise II koht
1981 – Celjes (Jugoslaavia) koorikonkursi I koht
2009 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (koorikultuuri edendamise ja propageerimise eest noorte hulgas)

Viited

Välislingid
Segakoori Noorus veebisait

Eesti segakoorid
Tallinna koorid
Eesti NSV teeneline teadlane

Eesti NSV teeneline teadlane oli Eesti NSVs aastal 1941 loodud, teadlastele välja antud aunimetus.

Eesti NSV teenelised teadlased
Eesti NSV teenelisi teadlasi:
1943 Hans Kruus
1945 Julius Aamissepp, Mihkel Ilmjärv, Leo Jürgenson, Ottomar Julius Martin Maddison, Jüri Nuut, Mihkel Pill, Heinrich Riikoja, Alma Tomingas, Albert Valdes, Johannes Voldemar Veski
 1953 Johan Eichfeld
 1956 Johannes Kaarde, Felix Lepp, August Voldemar Mätlik
 1957 Osvald Hallik, Aksel Kipper, Alfred Lillema, Harri Moora, Johannes Piiper, Aleksander Siimon, Julius Tehver
 1963 Feodor Klement
 1964 Endel Aaver, Harald Haberman, Johannes Hint, Vambola Laanmäe, Konstantin Ramul, Evald Raudväli, Karl Vahenõmm
 1965 Agu Aarna, Albrecht Altma, Nikolai Alumäe, Paul Ariste, Nikolai Dilaktorski, August Eenlaid, Johannes Heil, Gunnar Kangro, Artur Linkberg, August Muuga
 1966 Elmar Haller, Jaan Klaar, Elmar Siirde
 1968 Aleksandra Fomina
 1969 Liivia-Maria Laasimer, Helmut Oruvee, Karl Orviku, Eduard Päll, Vassil Ridala, Joosep Saat
 1970 Arnold Kask, Endel Sõgel, Arnold Veimer
 1972 Eerik Kumari
 1974 Paul Kard, Vladimir Kosar, Eduard Kull, Karl Robert Kurm, Gennadi Kurss, Hans Küüts, Heinrich Wilhelm Laul, Ülo Oll, Leo Vaher
 1976 Lembit Allikmets, Harald Keres, Boris Nurmiste, Evald Nõmm, Karl Peterson, Georg Želnin, Aksel Turp, Elmar-Ants Valdmann
 1977 Pavel Bogovski, Arthur Jaama, Oskar Kirret, Albert Kliiman, Olga Martma, Leo Nigul, Uno Palm, Arnold Piho, Aarne Pung, Herbert Tuppits, Lembit Tähepõld, Atko Viru
 1978 Arnold Humal, Ants Ilus, Ilo Sibul, Vello Tarmisto, Einar Vagane
 1979 Verner Kikas, Heino Lepikson, Juhan Peegel, Paul Rahno
 1980 Valve Jaagus, Aleksander Panksejev, Hugo Tiismus
 1981 Helmut Idarand, Arno Köörna, Arvo Ots
 1982 Karl Kaarli, Ilmar Kleis, Arnold Koop, Abe Liebmann, Ülo Lumiste, Viktor Maamägi, Viktor Palm, Heinrich Vipper, Ilmar Öpik
 1983 Juhan Kahk, Hilda Moosberg, Enno Siirde, Raiot Silla
 1984 Olaf Kuuli
 1985 Mihhail Bronštein, Ants Kallikorm, Grigori Kusmin, Heino Liimets, Ilmar Müürsepp, Erast Parmasto
 1986 German Aškinazi, Vladimir Hižnjakov, Vladimir Koslov, Vilmar Kruus, Leopold Paal, Harald Peep, Oskar Priilinn
 1987 Ea Jansen, Erich Kaup, Endel Lippmaa, Juri Lotman, Guido Rajalo, Anto Raukas, Harald Tikk
 1988 Ain-Elmar Kaasik, Dimitri Kaljo, Toomas Karjahärm, Kalju Kask, Tšeslav Luštšik, Voldemar Tilga, Harald-Adam Velner
 1989 Heiti Kotkas, Loit Reintam, Inge Unt
 1990 Lev Golub

Viited

Eesti NSV aunimetused
Islami Džihaadi Ühendus

Islami Džihaadi Ühendus  (Araabia keeles: الإسلامي الجهاد لاتحاد‎ / Ittiḥad al-Islāmī al-Jihad; inglise keeles Islamic Jihad Union, IJU või Islamic Jihad Group, IJG) on 2002 aastal Usbekistanis asutatud islamistlik organisatsioon. Väidetavalt asutati Usbekistani salateenistuse poolt, olles nende nn kasulikeks idiootideks. Sellise nime võtsid kasutusele 2005. aastal ja 2007. aastal kandis USA Välisministeerium nad terroriorganisatsioonide nimekirja. On seotud al-Qaidaga. 2006 käisid Pakistanis sõdimas.

Terrorirühmitused
Usbekistan
Afganistani sõda (2001–)
Quantico merejalaväebaas

Quantico merejalaväebaas (inglise: Marine Corps Base Quantico) on USA merejalaväe baas Virginia osariigis Quanticos. Baasis toimub peamiselt merejalaväelaste väljaõpe. Baas asutati 1917. aastal ja seal elab 12 000 sõjaväelast ja tsiviilisikut.

Üürnikud

Baasis asuvad ka mitmed sõjaväe ja korrakaitse ülikoolid ja föderaalagentuurid, nende hulgas näiteks:

 Kaitseluureagentuur
 FBI Akadeemia
 FBI pantvangide päästerühm
 Mereväe Kriminaaluurimisteenistuse, USA armee kriminaaluurimisameti ja USA õhujõudude eriuurimisbüroo peakorterid

Ameerika Ühendriikide sõjandus
Therme laht

Therme laht (kreeka keeles Θερμαϊκός Κόλπος)  on laht Egeuse mere loodeosas, mis ümbritseb Kassándra ja Chalkidike poolsaare ning Kesk-Makedoonia ja Tessaalia piirkonna rannikut.

Laht sai nime lahe kirderannikul asunud antiikaja linna Therme (praegu Thérmi) järgil.

Kreeka lahed
Eve (täpsustus)

EVE võib tähendada järgmist:
 Eesti Vabaerakond
 EVE, tegelane filmis WALL-E
 Evelop Airlines
 Extreme Ultraviolet Variability Experiment
 Harstad/Narviki lennujaam Norras Evenesis (IATA kood)
 Ente Vasco de la Energía

Eve võib tähendada järgmist:
 Eve Online, 2003. aastal loodud MMORPG
Eve (eesnimi) on naisenimi
Kosmosesüstik Discovery

Kosmosesüstik Discovery (tähisega OV-103) on üks neljast säilinud NASA kosmosesüstikust. Discovery tegi esimese lennu 1984. aastal, missioonil STS-41-D, mis kestis 30. augustist 5. septembrini.

Discovery oli ehitamise järjekorras neljas (eelnesid Enterprise, mis kosmosesse ei läinud ja Challenger ning Columbia, mõlemad on hävinud) ja esimene süstik, mis pensionile saadeti. Kosmosesüstik Discovery tegi oma viimase lennu missiooni STS-133 raames ajavahemikul 24. veebruar kuni 9. märts 2011. Discovery tähtsamateks missioonideks jäid ISSi kokkupaneku abistamine ja Hubble'i kosmoseteleskoobi orbiidile viimine.

Ajalugu

Süstik nimetati James Cooki HMS Discovery järgi, mida Cook juhtis oma viimasel avastusretkel ja Henry Hudsoni laeva "Discovery" järgi.

Discovery viis 1990. aastal orbiidile Hubble'i kosmoseteleskoobi ning sooritas selle teise ja kolmanda teenindusmissiooni. Discovery sooritas 1988. aastal esimese missiooni pärast Challengeri katastroofi ja 2005. aastal esimese missiooni pärast kosmosesüstiku Columbia katastroofi.

1998. aastal lendas Discovery missioonil kaasa John Glenn, kes oli Mercury Seveni liige. Ta oli missiooni ajal 77-aastane ja on tänaseni vanim kosmoses käinu.

Discovery tegi oma viimase lennu 2011. aastal. Pärast seda on süstik Smithsoniani lennundus- ja kosmosemuuseumi püsiekspositsioonis.

Missioonid

Viimase missiooni lõpuks oli Discovery 27 aasta jooksul teenindatud 39 missioonil lennanud 238 miljonit kilomeetrit, teinud 5830 tiiru ümber Maa ja olnud orbiidil 365 päeva. Discovery teenindas rohkem missioone kui ükski teine kosmosesüstik ja oli esimene kolmest säilinud süstikust, mis lennud lõpetas.

Märkimisväärsed Discovery missioonid

 STS-41-D – Discovery esimene missioon. Süstiku meeskonnas oli teine ameeriklanna kosmoses, Judith Resnik.
 STS-51-D – meeskonnas lendas esimene ametisolev kongresmen.
 STS-26 – Space Shuttle'i programmi esimene lend pärast Challengeri katastroofi. 
 STS-31 – Discovery viis orbiidile Hubble'i kosmoseteleskoobi.
 STS-60 – esimene venelane USA kosmoselaeva pardal, Sergei Krikaljov.
 STS-63 – meeskonna piloodiks oli Eileen Collins, kes oli Space Shuttle'i programmi esimene naispiloot.
 STS-95 – missioonil lendas kaasa John Glenn, kes on vanim kosmoses käinud inimene.
 STS-96 – esimene kosmosesüstiku põkkumine ISSiga.
 STS-92 – 100. Space Shuttle'i lend.
 STS-114 – esimene missioon pärast kosmosesüstik Columbia katastroofi.

NASA tänuavaldus ja teenindatud missioonide embleemid

Viited

Kosmoseaparaadid
Space Shuttle
Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseum

Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseum (lühend EKKM) on Eesti mittetulundusühing, mis korraldab Eesti nüüdisaegset kunsti tutvustavaid näitusi. Näitused on üleval Tallinnas Põhja puiestee 35 hoones.

EKKMi nime all toimus esimene näitus 2007. aastal. 2021. aasta lõpuks oli muuseum korraldanud 76 näitust 42 kuraatori ja 431 kunstnikuga.

EKKM annab 2011. aastast välja auhinda Köler Prize.

Viited

Välislingid
EKKMi koduleht

Eesti mittetulundusühingud
Eesti kunstimuuseumid
Tallinna muuseumid
Tartu Mill

Tartu Mill AS (2010. aastani AS Tartu Veski) on Eesti kapitalil põhinev nisu- ja rukkijahutootja, mis asub Tartus aadressil Väike-Kaar 33.

Firma eelkäiaks oli 1885. aastal aadressil Tiigi tn. 61 George Riiki poolt loodud auruveski. 1908. aastal veski uueks omanikuks sai Felix von Berg, kes kingis seda Liivimaa Põllumajanduse Tarvitajate ja Tootjate Ühistule 1910. aastal. 1927. aastal veski uueks omanikuks sai Peeter Jänes ning 1940. aastal seda natsionaliseeriti. Tiigi veski kuulus Jahu ja Leivakombinaadile.

1941. aastal ettevõte praegusel territooriumil oli ehitatud Tartu Elevaator, selle juurde veski ning viljatornide alla olid rajatud varjend ja veinikelder. 1944. aastal  elevaatori aluseid sambaid olid õhitud taganevad Saksa vägede poolt. 1947. aastal elevaator taastati.

1959. aastal Tartu Elevaatori ja Tiigi veski (mida nimetati ümber Veski nr 1) baasil oli moodustatud Tartu Teraviljasaaduste Kombinaat. Aastal 1961 nisujahu tootmiseks ehitati juurde väike Veski nr 2. 1972. aastal oli ehitatud elevaatori teine korpus, 1985. aastal uus rukkijahuveski ehk Lembitu veski ning Veski nr 2 oli suletud.

1994. aastal Tartu Viljasalve veskid, elevaatori ja laohooned oli erastatud ühistu Tartu Viljasalve poolt ning 1996. aastal kogu tegevus aadressil Tiigi tänav 61 oli lõppenud.

2000. aastal ühistu Tartu Viljasalve poolt oli asutatud ettevõtte AS Tartu Veski, aktsiad olid müüdud Saksamaa firmadele. 2001. aastal ostis 50% aktsiaid OÜ Veskimehed.

Kuuekümne töötajaga jahuveskis töödeldakse aastas ligikaudu 110 tuhat tonni peamiselt kodumaist toiduteravilja. 

Koos Läti tütarettevõttega moodustas 2019. aasta müügikäive 164 miljonit eurot, mis hõlmab nisu- ja rukkijahu, pasta, erinevate helveste ja  jahusegude ning loomasööda müüki. 

Olles seadnud oma prioriteediks rahuolu tarnijast kliendini ning panustades tootmise efektiivsuse tõstmisse ja tehnoloogia uuendamisse on Tartu Mill grupp suurim ja kaasaegseimal tehnoloogial põhinev teravilja ümbertöötleja ja pastatootja Baltikumis.

Viited

Välislingid
 Tartu Milli koduleht
 Raigo Neudorf Toidutööstuses teenis suurima kasumi AS Tartu Mill Äripäev 27. august 2014
 Mari Mets Tartu Mill läks täielikult eestlaste kätte Äripäev 25. märts 2014
 Tartu Mill on parim eksportija Saksa-Balti Kaubanduskoda, 8. oktoober 2013
 Tartu Mill AS: Eksportöör 2013 EASi ettevõtluskonkursi lehel

Eesti toiduainetööstuse ettevõtted‎
Tartu ettevõtted
Eeden (kaubanduskeskus)

Eeden on Tartus Annelinnas, Kalda tee ja Anne kanali vahel Sõpruse silla otsa juures asetsev kaubanduskeskus. Eedeni keskuse rajas Tartu Tarbijate Kooperatiiv, selle omanik on AS Eedeni Keskus. Eeden avati 2003. aasta novembris.

Avamise järel oli keskuse üldpind 18 000 m². 2004. aasta aprilli lõpuks oli Eedenit külastanud 1,5 miljonit inimest, mis tegi keskmiselt 9800 külastajat päevas.

Varem oli keskuse põhiline toidupood Konsum, 2013. aastal vahetus see Maksimarketi vastu. 2006. aastal pälvis firma Tartu laste- ja noortesõbraliku ettevõtte tiitli.

Keskuse järgi on saanud nime naiste võrkpallivõistkond Tartu Ülikool/Eeden ja tennisevõistlus Eeden Eesti Noorteliiga.

Viited

Välislingid
 Eedeni koduleht
 Andres Kärssin "Tartu Eedeni keskus hindab end enim külastatavaks ostukohaks Lõuna-Eestis" Äripäev, 28.04.2004
 Kuivav turvas kisub Tartu Eedeni kiiva Postimees 23. jaanuar 2007
 Jaan Olmaru Miks muutub Eedeni Konsum Maksimarketiks? Postimees 12. juuni 2013
 Tartu Eedeni kaubanduskeskus plaanib 6000-ruutmeetrist laiendust BNS/Õhtuleht, 11. juuli 2014

Tartu ettevõtted
Eesti kaubanduskeskused
Annelinn
Tipperary krahvkond

Tipperary krahvkond (iiri keeles Contae Thiobraid Árann) on krahvkond Iirimaa lõunaosas Munsteri provintsis.

Krahvkond on nime saanud keskuse Tipperary linna järgi.

Välislingid 
 Krahvkonna koduleht

Iirimaa krahvkonnad
Munsteri provints
Wolverhampton

Wolverhampton on linn Inglismaa keskosas, West Midlandsi linnkrahvkonnas.

Viited 

Suurbritannia linnad
Vanad ja kobedad saavad jalad alla

"Vanad ja kobedad saavad jalad alla" (rahvusvaheline ingliskeelne pealkiri "Made in Estonia") on Eesti 2003. aastal valminud komöödiafilm. Film on tehtud teleseriaali "Vanad ja kobedad" ainetel.

Filmi režissöör on Rando Pettai, filmi pikkuseks 100 minutit. 

Filmi peamisteks võttekohtadeks oli Mustla alevik, Viljandi-Rõngu maantee, kalamaja asum Tallinnas, Otepää ja selle ümbrus.

Muusika tegi ansambel Genialistid, filmi tunnusmeloodiaks sai lugu "Leekiv armastus".

Osatäitjad
Henrik Normann – Norm, Maie, Väino
Madis Milling – Mill, Silvi, Valdur
Piret Laurimaa – Gerli
Robert Gutman – Kolla
Viire Valdma – Imbi
Marko Matvere – Ranger
Jan Uuspõld – Toonik
Sepo Seeman – Nagu Vari
Peeter Oja – Kinnistuvolinik, Kikas
Marika Vaarik – Linda
Enn Reitel – NATO kindral
Egon Nuter – Jalgrattur
Algis Ramanauskas – Leedu reporter
Hilje Murel – Linda tütar
Kaili Närep – Alevilits
Pille Pürg – Õde
Edgar Savisaar – Autojuht

Varia
2003. aastal kogus film Eesti kinodes 81 921 vaatajat.

Viited

Välislingid

Eesti filmid
2003. aasta filmid
Nītaure

Nītaure on küla (vidējciems) Lätis Cēsise piirkonnas,  Nītaure valla halduskeskus. 

Küla asub merepinnast 155 meetri kõrgusel ja jääb endisest piirkonna keskusest Ausmast 32 ning Riiast 80 km kaugusele.

Külas on luteri kirik, õigeusu kirik, kool, lasteaed, muusika- ja kunstikool ning raamatukogu. Seal asuvad Ķikuti ja Nītaure bussipeatused.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Nītaure ordulinnus ja Nītaure muinaslinnus ehk Vallimägi. Kohaliku kaitse all on Mergupji keskaegne kalmistu ehk Kalmemägi või Rootsi mägi. Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud nõukogude sõdurite vennaskalmistu, mida tähistab obelisk.

Ajalugu

Nītauresse (saksa keeles Nitau) rajati 1277. aastal Liivi ordu Nītaure ordulinnus, mis 17. sajandil lagunes.

Aastal 1759 kinkis keisrinna Jelizaveta Petrovna Venemaa kindral Wilhelm von Fermorile Nītaure mõisa, kus kindral 1771 suri.

Aastal 1845 moodustati Nītaure õigeusu kihelkond, kuhu neli aastat hiljem ka puidust õigeusu kirik ehitati. Aastal 1877 ehitati selle asemele praegune õigeusu kirikuhoone.

Nītaures on sündinud president Andris Bērziņš.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.

Aastal 1897 oli külas 560 elanikku, seal peeti kolm korda aastas laata. Aastal 1935 oli elanikke 362. Aastal 2007 oli külas 450 elanikku. Aastal 2015 oli elanikke 485, aastal 2019 aga 447.

Vaata ka
Nītaure ordulinnus
Nītaure kihelkond

Viited

Välislingid

Cēsise piirkonna külad
Nītaure kihelkond
Valvo Semilarski

Valvo Semilarski (sündinud 16. aprillil 1966 Elvas) on Eesti ettevõtja ja poliitik, 9. aprillist 2014 kuni 20. oktoobrini 2017 oli ta Tartu abilinnapea. 

Abilinnapeana olid tema valdkonnad linnaplaneerimine, arengukavad, ehitusjärelevalve, maakorraldus, linnamajandus, energiamajandus, elamumajandus ja keskkonnakaitse. 

Semilarski on õppinud 1973–1981 Elva Keskkoolis, 1981–1983 Tallinna Spordiinternaatkoolis kergejõustiku erialal, 1983–1984 taas Elva Keskkoolis ning 1984–1991 Eesti Põllumajanduse Akadeemias maaehituse erialal hüdrotehnika inseneriks. 

1991–1992 töötas ta kaubatundjana Eesti-Soome ühisettevõtte Pakt Tartu filiaalis, 1992–1996 tegevdirektorina ASis Compakt, 1996–2001 juhatuse liikmena ASis Compakt Kaubandus ning 2002–2014 juhatuse liikmena OÜs KSClub. 

Ettevõtjana oli Semilarski enda sõnul Tartu firmade Õlletare, Hansa hotelli ja Hansatalli käivitamise juures (firmas Hansahotell Tartu OÜ) ning 2014. aasta algul "kinnisvara poolest seotud ööklubidega Ahi ja Illusion".  
Ta oli aastaid juhatuse liige kinnisvarafirmas Aurorette Kinnisvara, mis muuhulgas tegeleb Tartus Lina tänaval asuva endise haiglakompleksi arendamisega, mille lammutusloa menetlemine kuulus Semilarski haldusalasse abilinnapeana, kuid mille aruteludest linnavalitsuses on ta ennast taandanud.  
Ta on olnud ka 2004–2009 Tartus endises Eesti Energia kontorihoones tegutsenud ööklubi Pattaya omanikfirma AS Vaja Invest üks omanikest (teine oli Jaak Kurg).  
Semilarskile ja Kurele kuulus kunagi ka riidekaupluste kett Compakt. 

2001–2008 oli Semilarski Tartu lasteaia Midrimaa hoolekogu esimees, 2008. aastast jalgpalliklubi FC Tartu Olümpia juhatuse liige, 2013. aastast Tartu Raatuse Kooli hoolekogu liige. 2013–2014 oli ta Tartu linnavolikogu liige. 

2017. aasta KOV valimistel sai ta Reformierakonna nimekirjas 691 häält ning osutus valituks Tartu linnavolikogu liikmeks. 

18. oktoobril 2017 pidas Kaitsepolitsei Valvo Semilarski kinni, kahtlustades teda toimingupiirangu rikkumises eriti suures ulatuses ning altkäemaksu võtmises.  Paar päeva hiljem astus ta abilinnapea kohalt tagasi. 

Valvo Semilarski valdab eesti, vene, soome ja inglise keelt. Ta harrastab mitut spordiala ja mälumängu. 

Ta on nelja lapse isa.  
Valvo Semilarski isa oli endine Elva linna täitevkomitee esimees ja Eesti meister raskejõustikus Leonid Semilarski (1945–2019).

Viited

Välislingid
 Valvo Semilarski CV Tartu linna kodulehel
 Selgus Tartu uus abilinnapea – Valvo Semilarski Postimees, 2. aprill 2014
 Tartu saab uue abilinnapea Reporter, 2.04.2014 
 Prokuratuur muutis Tartu endisele abilinnapeale esitatud süüdistust, ERR, 7. august 2019

Eesti Reformierakonna poliitikud
Eesti ettevõtjad
Sündinud 1966
Alpinaarium

Alpinaarium (ka alpiaed, kiviktaimla) on aed, aiaosa või peenar, kus kasvatatakse oma kasvukoha suhtes vähenõudlikke taimi (alpitaimed). Välisilmelt meenutab alpinaarium alpiniitu.

Eesti alpinaariumid
Eesti ala esimesed alpinaariumid tehti mõisaparkidesse. Pärast II maailmasõda hakati neid rajama ka koduaedadesse. Eesti tähelepanuväärsed alpinaariumid on nt Tartu Botaanikaaias ja Tallinna Loomaaias.

Vaata ka
alpiinium

Viited

Maastikuarhitektuur
Aiandus
Tallinna garnison

Tallinna garnison on Tallinna kaitseks moodustatud sõjaväeliste üksuste ja ehitiste kogum. 

Garnisonil on olnud oma Tallinna Garnisoni Komandantuur ja vahipataljon.

Vastavalt 1929. aasta Garnisoni määrustikule moodustasid garnisoni kaitseväe osad ja asutised, mis on paigutatud ühe asula (linn, alev, küla) piirkonda. Garnisoni kuulusid ka kõik mereväe kaldaosad, kaldale paigutatud laevade meeskonnad, piirivalve meeskonnad ja asutised, ajutiselt peatunud kaitseväeosad ja alaliselt või ajutiselt viibivad üksikud kaitseväelased. 

Garnisoniülema abiliseks garnisoniteenistuse korraldamisel ja läbiviimisel oli garnisoni-komandant. Garnisoniülema abi nimetati garnisoni-komandandiks; teisi komandante nimetati nende erinimetuste järele, näiteks — Toompea lossi komandant, Balti raudteejaama, haigemaja, staabi jne.

1980. aastatel oli NSV Liidu relvajõudude Tallinna garnisonis umbes 20 000 sõjaväelast.

Tallinna garnisoni ülemaid
Rootsi aegne Tallinna komandant Paul von Essen, 1687–
Venemaa keisririigi Tallinna komandant Vassili Zotov, 1711–
Venemaa keisririigi Ibrahim Hannibal 1741– (vt. Eestimaa sõjakuberneride loend#Tallinna ülemkomandandid)
Venemaa keisririigi Tallinna komandant krahv Paul von Tiesenhausen
Venemaa keisririigi Tallinna komandant Woldemar Konrad von Ungern-Sternberg
Venemaa keisririigi Tallinna komandant parun Friedrich Reinhold von Patkul, Tallinna komandant 1828–1854
Venemaa keisririigi Tallinna komandant kindral parun von der Salza
.
Venemaa keisririigi Tallinna komandant Sergei Litvinov
Tallinna komandant, Konrad Rotschild, 23. veebruar 1918 – 1919
Eesti Rahvaväe Tallinna garnisoni ülem, Andres Larka, 1919. aasta maist kuni märtsini 1920
Eesti sõjaväe  Tallinna garnisoni ülem, Johan Unt, 1920–1930
Eesti sõjaväe  Tallinna garnisoni ülem, Gustav Jonson, 1930–1934
Tallinna garnisoni komandant ja ühtlasi Vahipataljoni ülem Oskar Raudvere, 1930–1934 
Eesti sõjaväe  Tallinna garnisoni ülem, Herbert Brede, 1934–1940
Tallinna garnisoni komandant ja ühtlasi Vahipataljoni ülem kolonelleitnant Jaan Junkur, 1934–1939
.
NSV Liidu relvajõudude Tallinna garnisoni ülem, Vladimir Tributs, 19. juuli 1941-
Saksa Wehrmachti Tallinna komandant kindralmajor Artur Bisle, 1941
NSV Liidu  Punaarmee Tallinna komandant Vassili Võrk, 1944
NSV Liidu relvajõudude Tallinna garnisoni ülem, Juri Belov
Eesti kaitseväe Tallinna garnisoni ülem, Manivald Kasepõld
Tallinna garnisoni komandant Raul Luks   1997–

Vaata ka
Tallinna Garnisonipolk
Tallinna garnisoni kalmistu
Tallinna Garnisoni Orkester (praegu Kaitseväe orkester)

Viited

Välislingid
Tallinna garnisonist Rootsiaja lõpul 1700-1710

Tallinna ajalugu
Eesti sõjandus
Kriminaalõigus

Kriminaalõigus (inglise criminal law) on õigusharu, mis tegeleb kuritegevusega seotuga. Kriminaalõigus muu hulgas määratleb, millised ühiskonnateod on kuriteod, mis karistused neile kuritegudele sätestatakse ja kuidas karistusi kohaldatakse. Kriminaalõigus lähtub vastavatest õigusnormidest.
Georgi mõõk

Georgi mõõk (ka Püha Georgi mõõk; vene keeles Золотое оружие «За храбрость»; enne 1913. aastat (Georgi) kuldmõõk) oli Vene keisririigi autasu. 

Autasu hakkas 1720. aastal välja andma Peeter Suur. Autasu anti 1917. aastani. Aastatel 1913–1917 kandis see nime Georgi mõõk (vene Георгиевское оружие) ja neil lõpuaastatel peeti seda autasu Georgi ordeni üheks järguks (klassiks).

Välislingid
Georgi mõõgast Riigiarhiivi kodulehel

Venemaa autasud
Venemaa keisririigi sõjandus
Odessa loomaaed

Odessa loomaaed (ukr Одеський зоопарк) on loomaaed Ukrainas Odessa oblastis Odessas. 

Loomaaia püsiväljapanek avati praeguses asukohas 1938. aastal.

Mitmed loomaaias elavad loomad kuuluvad punase raamatu liikide hulka.

Viited

Välislingid

 Koduleht (vene keeles)
 Odessa loomaaed Odessa linna kodulehel (ukraina, inglise ja vene keeles)
 Fotoalbum Odessa linna kodulehel

Ukraina loomaaiad
Kordon

Kordon (prantsuse sõnast cordon) on piirivalvepunkt või piirivalveallüksus või selle allüksuse asukoht (allüksust ja selle asukohta nimetatakse ka piirivalvekordoniks).

Viited

Välislingid
 Kordonid Politsei- ja Piirivalveameti leheküljel
Harry Kattai. "Eesti piirivalve kordon (1922–1940 ja 1990–1996)". Lõputöö Eesti Riigikaitse Akadeemias. Tallinn 1997

Piirivalve
Ernst Hallop

Ernst Hallop (31. märts 1908 Gattšina – 6. oktoober 1980 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.

Ta sündis Gattšinas aedniku perekonnas. I maailmasõja puhkedes asus perekond elama Kasaritsa. Ta lõpetas Võru poeglaste eragümnaasiumi, õppis aastast 1926 1928. aastal asus ta õppima Kõrgemas Kunstikoolis Pallas (peamiselt Ado Vabbe juhendamisel), lõpetas selle aastal 1934. Aastatel 1935–1937 täiendas end Inglismaal, Prantsusmaal ja Itaalias ning Põhja- Aafrikas.

1930. aastate lõpus tegutses ta vabakunstnikuna Võrus, kus töötas ka (1937-1942) Võru "Kandles" dekoraatorina.
1940. aastal võeti vastu Kunstnike Liitu. 1941. aastal töötas Tallinna kinostuudios. Samal aastal mobiliseeriti ta Punaarmeesse, kus ta oli ehituspataljonis; aastatel 1942–1943 oli ta Tšeljabinskis kunstnik. Aastatel 1943–1945 oli ta Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu käsutuses, olles algul Moskvas, hiljem Tallinnas Kinofikatsiooni Valitsuse juhataja. Aastast 1945 tegutses ta jälle vabakunstnikuna.

Looming

Põhiliselt looduspilte ja linnavaateid jäädvustanud kunstnik on palju maalinud Lõuna- Eestis. Eriline koht tema loomingus on Võrumaa looduse kujutamisel, sest Võrumaal möödus ka kunstniku lapsepõlv. Tema Suure Isamaasõja ajal maalitud teoseid leidub Tšeljabinski muuseumis. Kunstnik oli kirglik rännumees, ta on käinud Siberis, Kaug-Põhjas, Karjalas, Kaspia rannikul ja Gruusias.

1976. aastal valmisid tal "Solovetsi klooster", "Saariselga tundra Soomes", "Kandalakša lähistel", "Põhja-Dvina", "Kaljune saar Põhja-Laadogal" ja muud maalid.
Tema pehmekoloriidiliste loodusmaalide kõrvale võiks paigutada ka rea tuntud kultuuritegelaste portreid, nagu "Fr. Tuglas", "J. Vahtra", "V. Gurjev" jt, samuti autoportree, inseneride, tööliste ja üliõpilaste portreed.

Välislingid 
 Ernst Hallopi looming EKM Digikogus

Eesti maalikunstnikud
Kõrgema Kunstikooli Pallas vilistlased (1919–1940)
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1908
Surnud 1980
Kalju Kirde

Kalju Kirde (kuni 1935 Kalju Frisch; 2. detsember 1923 Lelle vald, Vändra kihelkond, Pärnumaa – 29. juuni 2008 Klein Lengden, Gleicheni vald, Göttingeni maakond, Alam-Saksi liidumaa) oli eesti päritolu Saksamaa füüsik ja kirjandusloolane.

Ta lõpetas Tartus 1942. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Ta võeti sügisel 1942 teenima Luftwaffe üksustesse.

Lahkus Eestist 1944. Aastail 1945–1949 õppis füüsikat Göttingeni Ülikoolis, mille lõpetas 1958. aastal.

Kirjandusloolasena
Ta tundis huvi ulmekirjanduse vastu ning ta oli Howard Phillips Lovecrafti rahvusvahelise tuntusega uurija.

Teoseid
Uku Masing, Kalju Kirde. "Kord kui me unistus uitis". Uku Masingu ja Kalju Kirde kirjavahetus. Ilmamaa. Tartu 2014

Isiklikku
Tema isa oli geofüüsik Kaarel Kirde.

Viited

Välislingid
TLÜAR väliseesti isikud
Der phantastische Autorenbrief. Kalju Kirde 02.12.1923 - 29.06.2008. Thomas M. Disch 02.02.1940 - 04.07.2008. Ausgabe 491. Juli 2008

Saksamaa füüsikud
Eesti kirjandusloolased
Kirjandusloolased
Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Eestistatud nimega inimesed
Eestlased Saksamaal
Sündinud 1923
Surnud 2008
Dokutšajevsk

Dokutšajevsk on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Donetski oblastis, 24,4 km kaugusel Donetski keskusest edelas. Asula on saanud nime Vassili Dokutšajevi järgi.

Dokutšajevsk asutati 1912. aastal Olenivski karjerõ (Оленівські кар'єри) nime all, linna õigused ja praegune nimi alates 1954. aastast. Dokutšajevski haldusalas on Jasne asula.

Suhha Volnovahha kallastel asuva asula kõrgus merepinnast on 135 meetrit.

Rahvastik

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 24 142 inimest, kellest 27,32% emakeeleks oli vene keel ja 72,13% emakeeleks ukraina keel.1. jaanuaril 2013 elas asulas 23 733 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

Ajalugu
Donbassi sõja ajal, 2014. aasta suvel-sügisel, on asula lähistel toimunud mitmeid kokkupõrkeid valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude vahel. Alates 2014. aasta sügisest on asula valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all.

Vaata ka
 Dokutšajevski loomaaed

Viited

Välislingid

 Valitsus kinnitas riigi kontrolli all mitteolevate asulate nimekirja. Ukrajinska Pravda. 14. november 2014. (ukraina keeles)
 У бою з терористами загинув прикордонник. Ukrinform.  (ukraina keeles)
 "Азов" каже про знищення 170 російських військових протягом одного вогневого нальоту. Espreso.tv. (ukraina keeles)

Donetski oblasti linnad
Surnud 11. juulil

Siin loetletakse 11. juulil surnud tuntud isikuid.

 1593 – Giuseppe Arcimboldo, itaalia maalikunstnik
 1686 – Michel Anguier, prantsuse skulptor
 1844 – Jevgeni Baratõnski, vene luuletaja
 1892 – Ravachol, prantsuse anarhist
 1909 – Simon Newcomb, Kanada-USA astronoom ja matemaatik
 1935 – Aleksander Arro ja Ernst Muru, Eesti sõjaväelased (lennuõnnetus)
 1935 – Eduard Timbermann, eesti kunstnik
 1937 – George Gershwin, Ameerika helilooja
 1941 – Roman Kuura, eesti poksija
 1964 – Maurice Thorez, prantsuse kommunistlik poliitik
 1966 – Delmore Schwartz, USA luuletaja ja proosakirjanik
 1969 – Ivo Velmet, eesti näitleja
 1969 – Madis Pesti, Eesti NSV riigitegelane ja haridusjuht
 1970 – Aleksander Juhani, eesti näitleja
 1972 – Johannes Veerus, eesti insener
 1974 – Pär Lagerkvist, rootsi kirjanik
 1974 – Avenir Zak, Vene stsenarist ja näitekirjanik
 1977 – Jevgeni Karelov, vene filmirežissöör ja stsenarist
 1986 – Einar Klaamann, eesti geoloog
 1989 – Laurence Olivier, inglise näitleja, filmirežissöör ja produtsent
 1990 – Dagmar Kokker, eesti pianist
 1991 – Olga Martma, eesti loomaarstiteadlane
 1995 – Magda Bormeister, eesti maalikunstnik
 1999 – Helen Forrest, USA laulja
 2002 – Bernardas Brazdžionis, leedu proosakirjanik, luuletaja ja ajakirjanik
 2004 – Renée Saint-Cyr, prantsuse näitlejanna
 2005 – Klára Jarunková, slovaki kirjanik
 2005 – Liina Kirt, eesti kinotegelane
 2006 – Amanda Jasmiin, eesti kunstnik, skulptor ja moekunstnik
 2006 – Mary Day, USA baleriin
 2006 – Barnard Hughes, USA teatri- ja filminäitleja
 2006 – Ruth Schonthal, saksa helilooja ja pianist
 2006 – Bronwyn Oliver, Austraalia skulptor
 2007 – Lady Bird Johnson, USA endise presidendi Lyndon Johnsoni lesk
 2007 – Alfonso López Michelsen, Colombia poliitik, president 1974–1978
 2007 – Rod Lauren, USA näitleja ja laulja
 2007 – Richard Franklin, Austraalia päritolu USA filmilavastaja
 2008 – Michael E. DeBakey, USA kardiotorakaalkirurg, meditsiinipioneer
 2008 – Roy M. Huffington, USA diplomaat ja filantroop
 2008 – Lidija Dranovskaja, vene näitleja
 2008 – Anatoli Pristavkin, vene kirjanik
 2008 – Joe Barr, USA toimetaja ja kirjanik
 2009 – Ji Xianlin, Hiina keeleteadlane ja ajaloolane
 2009 – Žan Marolt, Bosnia ja Hertsegoviina näitleja
 2009 – Geraint Owen, Briti näitleja
 2009 – Arturo Gatti, Kanada poksija
 2010 – Hans-Jürgen von Maydell, saksa metsandusteadlane
 2011 – George Lascelles, seitsmes Harewoodi krahv
 2012 – Donald Sobol, USA ajakirjanik ja lastekirjanik
 2012 – Marvin Traub, USA ärimees
 2014 – Heldur Tõnisson, eesti ärimees
 2014 – Aleksei Bokštšanin, vene ajaloolane-sinoloog
 2014 – Tommy Ramone, Ameerika Ühendriikide muusik
 2018 – Viive-Riina Ruus, eesti kasvatusteadlane
 2019 – Arto Nilsson, soome poksija
 2020 – Tõnu Puu, eesti päritolu rootsi majandusteadlane

Juuli, 11.
Ehmja Kuradimägi

Ehmja Kuradmägi on ringvall-linnus, mis asub Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas, Ehmja endisest külatuumikust 600 m, Martna-Ridala maanteest 700 m põhja pool.

Kirjeldus

Ringvall-linnuse tüüpi linnusekoht paikneb põllul kõrgemas kohas, 80 cm maapinnast. Ovaalse kujuga õueala läbimõõt on põhja-lõuna suunas 41 m, ida-lääne suunas 32 m. Aja jooksul on põllutöödega kive juurde veetud ning seetõttu ei ole vallide esialgne paiknemine selge. Linnuse ase on halvasti säilinud. 1982. aastal läbi viidud arheoloogiliste kaevamiste käigus leiti mõned savinõukillud. Nende leidude järgi on linnuse kasutusaeg dateeritud I aastatuhandest kuni II aastatuhande algusesse.

Vaata ka
Eesti linnuste loend
Ehmja
Varetemäe kivikalme

Viited

Välislingid

Lääne maakonna kultuurimälestised
Lääne-Nigula vald
Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis

Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis (lühend EOKR) oli väliseestlaste organisatsioon Rootsis, mis ühendas eesti ohvitsere. 

EOKR asutati 28. oktoobril 1959 Stockholmis ja tegutses aastani 1999.

Viited

Välislingid

ohv
Eesti sõjanduse ajalugu
Eesti-Rootsi suhted