joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Venemaa suursaadik Eestis

Venemaa suursaadik Eestis on Venemaa volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Venemaa suursaatkonnas Eestis, Tallinnas.

Suursaadikud
 1992–1997 Aleksandr Trofimov
 1997–2000 Aleksei Gluhhov
 2001–2006 Konstantin Provalov
 2006–2010 Nikolai Uspenski
 2010–2015 Juri Merzljakov
 2015–2021 Aleksandr Petrov
 2022– Vladimir Lipajev

Täievoliline esindaja Eestis 
11. veebruar 1920 – 1920 Isidor Gukovski, Venemaa SFNV Täievoliline esindaja
1920–1921 Nikolai Klõško, Venemaa SFNV Täievoliline esindaja
15. november 1922 – 12. mai 1924 Leonid Stark, Venemaa SFNV Täievoliline esindaja
21. juuni 1924 – 10. detsember 1924 Mihhail Kobetski, NSV Liidu Täievoliline esindaja
10. detsember 1924 – 31. jaanuar 1930 Adolf Petrovski, NSV Liidu Täievoliline esindaja
6. märts 1930 – 18. august 1933 Fjodor Raskolnikov, NSV Liidu Täievoliline esindaja
27. jaanuar 1924 – 26. september 1937 Aleksei Ustinov, NSV Liidu Täievoliline esindaja
1. november 1937 – 10. juuli 1940 Kuzma Nikitin, NSV Liidu Täievoliline esindaja
17. juuli 1940 – 6. august 1940 Vladimir Botškarjov, NSV Liidu Täievoliline esindaja (astus ametisse pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt, mil Eesti ei olnud enam sõltumatu riik)

Vaata ka
Eesti suursaadik Venemaal

Viited

Välismaa suursaadikud Eestis
Venemaa poliitika
Eesti-Venemaa suhted
St Francis Bay

St Francis Bay (afrikaani keeles St. Francisbaai) on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Kouga vallas. St Francis Bay asub India ookeani rannikul.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli St Francis Bay elanikest mustanahalisi aafriklasi 51,23%, valgeid 26,07%, värvilisi 21,71%, India või Aasia päritolu inimesi 0,22% ja teisi 0,77%. Koosa keelt pidas emakeeleks 39,39% inimesi, afrikaani keelt 32,72%, inglise keelt 21,71%, suulu keelt 1,22% ja sotho keelt 1,00%.

11. novembril 2012 hävis St Francis Bays tulekahjus 76 maja.

Galerii

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Wesermarschi kreis

Wesermarsch on kreis (Landkreis) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Naabriteks on (idast ja päripäeva) Cuxhaveni ja Osterholzi kreisid, Bremeni linn Bremeni liidumaal, kreisivaba linn Delmenhorst, Oldenburgi kreis ja kreisivaba linn Oldenburg ning Ammerlandi ja Frieslandi kreis. Kreisi pindala on 821,87 km². 31. detsembril 2017 elas seal 89 022 inimest.

Geograafia 

Kreis paikneb Weseri läänekaldal Bremeni ja jõesuu vahel. Mitu jõge läbib kreisi läänest itta, suurim neist on Hunte, mis voolab enne Wesermarschi jõudmist läbi Oldenburgi. Põhjas ümbritsevad Weseri suue ja Jade abajas (Põhjamere laht) Butjadingeni poolsaart. Siin paikneb kreisi suurim linn Nordenham, asudes Weseri suudmes Bremerhaveni vastas.

Ajalugu 

Kreis loodi 1933. aastal, kui liideti Butjadingeni, Brake ja Elsflethi Amtid ning osi Delmenhorsti ja Vareli Amtidest.

Linnad ja vallad

Viited

Välislingid 

 Kreisi sait

Alam-Saksi kreisid
Eveeni keel

Eveeni keel on tunguusi keel, mida kõnelevad eveenid Venemaal Sahhas, Magadani oblastis, Tšuktšimaal ja Habarovski krais. Eveenide koguarv oli Venemaal 2010. aastal 21 830, kuid eveeni keele kõnelejate arv oli vaid 5656. Paljud eveenid on läinud üle vene keelele, Sahhas ka jakuudi keelele. Eveeni keel on ohustatud, emakeelena omandab seda vaid väike arv lapsi ning keele kõnelejate arv kahaneb.
Kõnelejate keeleoskus väheneb ja huvi emakeele vastu on väike.

Murded
Eveeni keel jaguneb erinevate käsitluste järgi kahte või kolme murderühma – lääne-, (kesk-) ja idamurdeks, mis jagunevad 20 murdeks ja paljudeks murrakuteks.

Kiri
19. sajandi keskel tõlgiti eveeni keelde Matteuse evangeelium ning ilmus ka eveenikeelne aabits. Neis väljaannetes kasutati mugandatud kirillitsat. Eveeni keelt kirjutati 1932–1936 ladina kirjas, 1937. aastal asendati see kirillitsal põhineva tähestikuga, kuid ladina kirja kasutati kuni 1939. aastani.
1952. aastal lisati tähestikku tähed ӈ, ө ja ӫ.
Eveeni tähestik

Grammatika

Fonoloogia
Eveeni keeles on 18 täishäälikut (9 pikka ja 9 lühikest) ning 18 kaashäälikut.

Morfoloogia
Eveeni on aglutinatiivne. Eveeni keeles on 13 käänet. Eristatakse ainsust ja mitmust ning esimest, teist ja kolmandat isikut. Keeles puuduvad eesliited, käändeid märgitakse järelliidetega. Morfoloogiliselt ülesehituselt sarnaneb eveeni keel mongoli keelega. Eveeni keelele on omane SOV-tüüpi sõnajärg.

Viited

Välislingid

https://www.ethnologue.com/language/eve

Tunguusi keeled
Venemaa keeled
Kõrrekoorel

Kõrrekoorel ehk ketaskoorel on vananenud nimetus taldrikäke, ketasäke, mullaharimisriist, mille tööseadiseks on ühele teljele paigalda­tud sfäärketastest koosnev kettapatarei, mis kahele laagrile toetatuna saab pöörelda ümber oma telje.

Ehitus ja omadused

Kettapatarei telg paikneb randaali liikumissihi suhtes nurgi, sfäärketaste nõgusküljed on randaali liikumise suunas (ette­poole). Ainult sellises asendis tungivad sfäärkettad mulda ning kobestavad ja segavad seda (atakknurk). Randaalil on kaks või mitu (kahe- või mitmejäljeline randaal) piki­telje suhtes sümmeetriliselt (kahepoolne randaal) või eba­sümmeetriliselt (ühepoolne randaal) paigutatud ning teine­teise järel liikuvat sektsiooni, igasühes üks või mitu kettapatareid. Olenevalt randaali massist ühe sfäärketta kohta eristatakse kergeid (15–40 kg), raskeid (40–­100 kg) ja üliraskeid (100–500 kg) randaale. Kergeid randaale kasutatakse põllul ja aias (põllu- ja aiarandaal), neil on sileda lõikeser­vaga kettad. Rasked ja ülirasked randaalid on soo- või uudismaarandaalid, nende kettad on sälkservalised. 
Majanduslikus mõttes on kõrrekoorel väga hea aja ning põllutööde maksumuse optimeerija, kuna masinaga saab mullaharimistööd teha kiiremini ja odavamalt. Masin peab siiski olema haagitud piisava võimsusega traktorile, kuid kompenseerib selle oma suure tootlikkusega. Meeles tuleb pidada, et töö kõrrekooreliga on soovitatav teha 24 tunni jooksul pärast saagi koristust ning maksimaalne ooteaeg kombainimise järel ei tohiks ületada üht nädalat.

Kõrrekoorimine on otsene mehaaniline tõrjevõte paljude erinevate teraviljakahjurite nagu viljakukkede, kõrsvilja-maakirbu,  lehetäide, nälkjate, eriti aga kõrrevaablase vastu.

Pindmine harimine on eriti oluline Põhja- ja Ida-Eestis, kus viljaka pinnase sügavus pole kuigi suur ning põllumuld sisaldab palju kiviklibu.

Vaata ka 
Randaal

Kasutatud kirjandus 

Põllutööriistad
Eesti Superkarikas 2016

Eesti Superkarikas 2016 oli 21. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2015 võitja Tallinna FC Flora ja Eesti karikas 2015 võitja Nõmme Kalju FC.

Mängu eel
Nõmme Kalju FC on seni olnud osaline vaid ühes superkarikafinaalis - seda kolm aastat tagasi, kui FC Levadia vastu mindi värske liigavõidu järel.

FC Flora jaoks on seevastu superkarikafinaal küllaltki tuttav hooaja alustamise meetod - viimasest seitsmest aastast viiel on üheks superkarikafinalistiks olnud just Flora, kes on ühtlasi võistluse ajaloo kõige edukam meeskond kaheksa võiduga. Lisaks on finaali jõutud veel kolmel korral.

Mäng

Kokkuvõte
Flora läks kohtumist juhtima 19. minutil, kui täpne oli Joseph Saliste.

Valitsev Eesti meister pani oma paremuse maksma teisel poolajal. 51. minutil kahekordistas Flora edu Rauno Sappinen ning 85. minutil oli täpne Albert Prosa.

Mängust tegi ülekande ERR.

Detailid

Vaata ka
Meistriliiga 2016
Eesti karikas 2015/16

Viited

Välislingid
Superkarikas EJL-u kodulehel

Superkarikas
2016. aasta Eesti spordis
Heino Jaakula

Heino Jaakula (7. oktoober 1931 – 1. veebruar 2019) oli Eesti merendustegelane. Ta on muu hulgas olnud Estonia katastroofi uurinud Laevahuku Uurimise Ühiskomisjoni liige.

1998 pälvis ta Valgetähe medaliklassi teenetemärgi.

Viited

Välislingid

Eesti inimesed
Valgetähe medaliklassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1931
Surnud 2019
Tallinna Reaalkooli vilistlased
Tartu Naisühingu Kutsekool

Tartu Naisühingu Kutsekool (1919–1942) oli käsitöökool, mis alustas tegevust 1919. aasta veebruaris Alma Juhansoni juhtimisel. Esialgu oli koolis 2 osakonda: kudumine ja naiskäsitöö ning ainsaks õpetajaks Alma Juhanson. Juba sama aasta sügisel täienes kool raamatuköitmise ja papitöö töökoja sisseseadega ning osalise sisseseadega keraamikaosakonna jaoks.
Esimeseks keraamikaõppejõuks oli Juuli Suits (1919 - 1925), seejärel tema õpilane Beatrice Uusman-Uusmaa.
1923. aastal lisandus nahatöö osakond. Valmistati käekotte, rahataskuid, suitsutopse jne.

1927–1941 oli keraamika osakonna õpetaja Hilda Tover, kelle käe all valmistati Riigi Kunstitööstuskooliga sarnast laadi keraamikat. Toodangut müüdi Naisühingu enda kaupluses (asus raekoja taga), OÜ Kodukäsitöö poodides ja iga-aastasel kooli näitusmüügil.

1940. aastal likvideeriti Eraõppeasutiste likvideerimise seaduse põhjal seni sihtasutusena tegutsenud kool ning asendati Tartu Linnavalitsuse poolt ülalpeetava Tartu Naiskutsekooliga, millel oli kolmeaastase õppeajaga rõivaõmblemise, kangakudumise ja keraamika osakond ning kaheaastase õppeajaga tikanduse osakond.

Selle kooli keraamika töökojas on aastatel 1940–1941 õppinud näiteks skulptor Maire Männik.

Viited

Tartu endised koolid
Eesti endised kutsekoolid
Heino Lindre

Heino Lindre (19. oktoober 1920 Tartu – 3. veebruar 2019 Tartu) oli eesti kaubandustöötaja ja -õppejõud.

Heino Lindre sündis 19. oktoobril 1920 Tartus Paavo Lindre ja Elise (neiuna Klein) Lindre pojana. Abikaasa Helga Lindre (neiuna Seping, snd 1925. a Valasti külas).

Hariduskäik 
Heino Lindre õppis Karinu algkoolis (1928–1934) ja Tapa Keskkoolis (1934–1937). Tartu Riiklikus Ülikoolis õppis ta aastatel 1965–1970 majandust (lõpetas).

Töö- ja elukäik 

Heino Lindre töötas juhivatel ametikohtadel (juhatuse esimees, juhataja, direktor) mitmes kaubandusettevõttes. Õppejõuna töötas ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonna kaubatundmise ja kaubanduse organiseerimise kateedri vanemõpetaja ja dotsendina.

 1937–1941 töötas Järva-Jaani Tarbijate Ühingus müüjana
 1941–1946 oli mobiliseeritud Nõukogude Armeesse
 1946–1948 Keskteraviljasalve Järva-Jaani abivarumispunkti direktori kohusetäitja
 1948–1951 Karinu Piiritustehase transpordiosakonna juhataja ja ökonomist
 1951–1955 oli mobiliseeritud Nõukogude Armeesse
 1955–1966 töötas kaubandusega seotud juhtivatel kohtadel Paides ja Järva-Jaanis
 1966–1971 Tartu Kaubamaja direktor, Kaubamaja käivitaja
 1971–1981 Tartu Linna RSN Täitevkomitee Kaubandusvalitsuse juhataja
 1981–1989 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna kaubatundmise ja kaubanduse organiseerimise kateedri vanemõpetaja
 1989–1993 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna kaubatundmise ja kaubanduse organiseerimise kateedri dotsent

Tunnustus 
 Punatähe orden (1944)
 Tööpunalipu orden (1966)
 Suure Isamaasõja orden I järk (1985) 
 Medal "Vapruse eest" (1944)
 Medal "Võit Saksamaa üle" (1945) jm.

Avaldatud õppematerjalid 
 Lindre H. 1986. Jaekaubandusvõrgu organiseerimine. Tartu Riiklik Ülikool.
 Lindre H. jt. 1989. Hulgikaubandus. Tartu Ülikool.

Viited

Välislingid 
https://jjpildid.wordpress.com/2010/04/05/jarva-jaani-jalgpallimeeskond/
https://jjpildid.wordpress.com/2010/04/05/vorkpallurid/
https://jjpildid.wordpress.com/2010/04/05/raskejoustik/
https://jjpildid.wordpress.com/2010/04/05/voistkond-jarva-jaanist/
Laupäeval sulgus Tartu vana kaubamaja uks lõplikult. Tartu Postimees

Sündinud 1920
Surnud 2019
Pizzi

Luís Miguel Afonso Fernandes (enam tuntud kui Pizzi; sündinud 6. oktoobril 1989 Braganças) on Portugali jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Türgi kõrgliiga klubis İstanbul Başakşehir.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis GD Bragança. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud veel Bragas, Ribeirãos, Covilhãs ja Paços de Ferreiras Portugalis ning Madridi Atléticos, Deportivo de La Coruñas ja RCD Espanyolis Hispaanias.

Portugali kõrgliiga klubis Lissaboni Benfica ta alates hooajast 2014–15. Ta on Benficaga tulnud neli korda Portugali meistriks. 2017. aastal valiti ta Portugali liiga hooaja parimaks mängijaks. Hooajal 2019–20 lõi ta Portugali kõrgliigas 18 väravat, millega oli kahe teise mängija kõrval liiga suurim väravakütt. Samuti valiti ta sel hooajal liiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2019. aastal valiti ta Lissaboni Benfica aasta mängijaks.

2022. aasta jaanuaris läks ta Benficast laenule İstanbul Başakşehiri.

Portugali jalgpallikoondises tegi Pizzi debüüdi 14. novembril 2012 sõprusmängus Gaboni vastu ning lõi selles mängus penaltist ka koondisekarjääri esimese värava. Ta kuulus Portugali koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.

Saavutused 
Paços de Ferreira
Taça da Liga: Teine koht 2010–11
Madridi Atlético
UEFA Euroopa Liiga: 2011–12
Benfica
Primeira Liga: 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2018–2019
Taça de Portugal: 2016–17
Taça da Liga: 2014–15, 2015–16
Supertaça Cândido de Oliveira: 2016, 2017, 2019

Välislingid 

Portugali jalgpallurid
SC Braga jalgpallurid
Madridi Atlético mängijad
Deportivo La Coruña mängijad
RCD Espanyoli jalgpallurid
Lissaboni Benfica jalgpallurid
Primeira Liga mängijad
La Liga mängijad
Sündinud 1989
Tehvandi mägi

Tehvandi mägi on kõrgendik Valga maakonnas Otepääl. Mäe absoluutne kõrgus on 189,4 m.

Mäele on ehitatud Tehvandi K-90 suusahüppemägi. See avati 21. jaanuaril 2008. Enne seda kasutati kõrval asuvat madalamat suusahüppemäge. Suusahüppemägi on osa Tehvandi spordikeskusest.

Viited

Eesti künkad
Otepää
Meelis Milder

Meelis Milder (sündinud 5. aprillil 1958) on eesti tippjuht ja ettevõtja.

Haridus 
Lõpetanud 1976. aastal Pärnu 2. keskkooli (nüüdne Pärnu Koidula Gümnaasium) matemaatika-füüsika eriklassi. 1976. aastal asus õppima Tartu Riikliku Ülikooli (nüüd Tartu Ülikool) majandusküberneetika erialale, mille lõpetas 1981. aastal.

Töökäik 
1981. aastal asus tööle konsultatsioonibüroo Mainor juhtimiskonsultandiks. Aastatel 1984 kuni 1987 oli tootmiskoondise Baltika Valga õmblusvabriku direktor. 1987. aastal sai Meelis Milderist toonase õmblustootmiskoondise Baltika peadirektor ning pärast erastamist 1991. aasta septembris AS Baltika juhatuse esimees ja tegevjuht. Sellelt ametikohalt lahkus ta 26. juunil 2019, jäädes edaspidi ettevõttega seotuks Baltika Grupi nõukogu nõunikuna.
 
Baltika juhina on Meelis Milderi maine vastuoluline. Ühest küljest on Milder tuntud Eesti ühe tunnustatuma juhi ja autoriteedina, teisalt aga on Baltika üleilmse finantskriisi järel pidanud kehvade majandustulemuste tõttu korduvalt investorite käest lisaraha küsima. 
Alates 2009. aastast on Baltika investoritelt kaasanud kokku 14 miljonit eurot ning 2019. aasta märtsis teatas, et küsib veel viis miljonit eurot lisaraha.

2019. aasta 27. juunil lahkus Meelis Milder Baltika tegevjuhi kohalt. 

Milder on Tartu Ülikooli juhtimise õppetooli külalislektor, Tallinna Kaubamaja nõukogu liige, Eesti Tööstus-Kaubanduskoja juhatuse liige ja mitmete iduettevõtete nõustaja. 

Alates 1. maist 2021 on Milder AS-i Wendre juhataja.

Tunnustus 
 1993 – EBS aasta ärijuht
 2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
 2005 – Äripäeva aasta ärimees
 2005 – Eesti Liidrieeskuju
 2007 – usaldusväärseim börsiettevõtete juht
 2018 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

Isiklikku 
Abikaasa Maire Milder, tütar Maria Johanna Milder.

Viited 

Eesti ettevõtjad
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1958
Tallinna Reaalkool (täpsustus)

Tallinnas on tegutsenud mitmeid reaalkoole:
Tallinna Reaalkool
Tallinna 2. Reaalkool (Tallinna 2. reaalkool)
Tallinna 3. Reaalkool (Tallinna 3. reaalkool)
Tallinna 4. Reaalkool (Tallinna 4. reaalkool)
Tallinna 5. Reaalkool (Tallinna 5. reaalkool)
Tallinna 6. Reaalkool (Tallinna 6. reaalkool)
Tallinna 7. Reaalkool (Tallinna 7. reaalkool)
Tallinna Saksa Poeglaste Reaalgümnaasium, saksakeelne, tegutses aastani
255 eKr

255. aasta eKr ehk ab urbe condita ID (499).

Sündmused
Esimene Puunia sõda
Tunise lahingus võitsid kartaagolased maabunud Rooma vägesid.

Sündinud
...

Surnud
...
Henri (Pariisi krahv, 1933–2019)

Henri Philippe Pierre Marie d'Orléans (14. juuni 1933 Woluwe-Saint-Pierre, Belgia – 21. jaanuar 2019 Pariis) oli Prantsusmaa (Orléansi) kuningliku perekonna pea (kuningliku nimega Henri VII) ja Pariisi krahv 19. juunist 1999 kuni surmani.

Orléans'id
Sündinud 1933
Surnud 2019
Henri (Pariisi krahv, 1908–1999)

Henri Robert Ferdinand Marie d'Orléans (5. juuli 1908 Le Nouvion-en-Thiérache – 19. juuni 1999 Cherisy) oli Prantsusmaa (Orléansi) kuningliku perekonna pea (kuningliku nimega Henri VI) 25. augustist 1940 kuni surmani ja Pariisi krahv alates 1929. aastast.

Orléans'id
Auleegioni ohvitserid
Sündinud 1908
Surnud 1999
Jean (Guise'i hertsog)

Jean Pierre Clément Marie d'Orléans de Chartres (4. september 1874 Pariis – 25. august 1940 Larache, Maroko) oli Prantsusmaa (Orléansi) kuningliku perekonna pea ja Guise'i hertsog (kuningliku nimega Jean III) 28. märtsist 1926 kuni surmani.

Orléans'id
Sündinud 1874
Surnud 1940
Kõrge mätashari

Kõrge mätashari (Celosia pyramidalis, ka Celosia argentea plumosa) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik, mis on saanud oma nime õisiku kuju järgi.

Vanakreeka keeles on κήλεος "põlev".

Mätasharjad on omapärase välimusega 20–40 cm kõrgused rühmataimed. Kõrge mätashari on mätasharja kuuluv taimeliik, mille perekonda kuulub lisaks veel 30–60 liiki.

Taimeperekonna levikalaks on Ameerika, Aasia ja Aafrika lähistroopilised piirkonnad. Aafrika kultuuris on kombeks mätasharja keeta söömise eesmärgil, mis keedetuna ning maitsestatult meenutab lillkapsa maitset.

Välimus  
Värvikirev kõrge mätashari on üheaastane või mitmeaastane suvelill, millel on harjataolised, pikad, mitmeharulised õisikud. Õisikus on väikesed üksikud õied koondunud tihedaks, laiaks kogumiks.  

Taime värvivalikus on punane, kollane, lilla ning roosa toon. Oma silmatorkavate ja erksate värvide tõttu meelitab taim putukaid kohale, mille abil aitavad putukad taimel tolmelda ehk tegemist on putuktolmlemisega, kuid taim suudab ka omal abil tolmelda. Ühest taimest võib optimaalselt tolmlemise käigus kuni 43 000 seemet untsi kohta eralduda, mille eraldumispiirkond on ligi 400 meetrit.

Kasvutingimused  
Troopilise päritoluga mätashari armastab soojust, mistõttu tuleb taimi külma ning külmade tuulte eest kaitsta. Mätasharjad õitsevad kõige paremini päikeselisel või poolvarjulisel kasvukohal. Mätashari talub ka vähest vihma. Talle sobivad keskmise viljakusega, veidi kuivemad mullad, mille pH tase jääb 5.5 kuni 6 vahemiku, eelistab õhu- ja toiteainerikast mulda. Ei talu niisket ega pehmet mulda, mis tekitavad kasvuhäireid.  Ebasoodsate tingimuste tõttu võib taim hakata närtsima, taimevars mädanema, taimel ei moodustu õisi või kasv jääb kiduraks ehk jääb arengu normaalsest tasemest maha.

Istutamine, kasvamine  
Taime seemned istutatakse varakevadel istutuspotti, mida kastetakse regulaarselt. Vältida tuleb taime ülekastmist, sest mätashari ei talu seisvat vett ja seetõttu tuleb taim ka potis kasvades paigutada kaitstud kohta. Taime väetatakse iga kahe nädala tagant, et tagada taime maksimaalne kasvamine ning õitsemisperiood. Mätashari istutatakse avamaale kui öökülmade oht on möödunud ja ööd on muutunud soojemaks (taimi karastatakse eelnevalt).  

Taim istutatakse koos mullapalliga 15–30 cm vahedega maapinda. Täiskasvanud taim on 70–100 cm pikkune, taime õitsemisperiood on ligi kaheksa nädalat.   Kuna mätashari ei talu isegi kõige väiksemat öökülma, istutatakse nad sügisel enne öökülmi potti ja tuuakse ruumi, kus nad õitsevad veel kaua. Närtsinud õied ja lehed nopitakse ära.

Viited 

Rebasheinalised
Arnold Ebrok

Arnold Ebrok oli (31. VII 1921 Kuressaare – 3. I 2011 Pärnu), Eesti sõudetreener ja sporditegelane. 

Juhendas treenerina sõudjaid (1946–56) ja vehklejaid (1947–50). Õpilasi: Hugo-Herbert Artma, Mihkel Leppik.

Karjäär

Töötas enne II maailmasõda sepapoisina, oli 1941–45 Saratovi oblastis rahvusväeosas ehitustööline ja sõdur,

1946–50 ja 1952 Pärnu spordikomitee esimees, 

1946–68 Pärnu koolides ajalooõpetaja,

1968–81 Endla teatri direktor.

Isiklikku
Lõpetas 1941 Pärnu 1. keskkooli ja 1962 ajaloolasena TRÜ.

Abikaasa Naima E. (14. VII 1921 – 29. IV 1992) oli rahvatantsuansambli Kajakas juht ning kuue vab rahvatantsupeo üldjuht. ENSV tnl kultuuritegelane (1967).

Viited

Eesti sõudjad
Eesti õpetajad
Sündinud 1921
Surnud 2011
Saksa DV Teaduste Akadeemia

Saksa DV Teaduste Akadeemia (saksa keeles Akademie der Wissenschaften der DDR) oli Saksa Demokraatliku Vabariigi riiklik teadusakadeemia.

Teise maailmasõja järel Nõukogude okupatsioonitsoonis moodustatud Saksa Demokraatliku Vabariigis asutati 1. juunil 1946 Ida-Berliinis akadeemia algse nimega Saksa Teaduste Akadeemia Berliinis (saksa keeles Deutsche Akademie der Wissenschaften zu Berlin). Asutamine toimus dekreedi alusel, mille allkirjastas armeekindral Vassili Sokolovski, Nõukogude Sõjalise Administratsiooni Saksamaal ülem. 1972. aastal nimetati akadeemia ümber Saksa DV Teaduste Akadeemiaks. 

Saksa DV liideti Saksamaa Liitvabariigiga 1990. aasta oktoobris ja selle territooriumil moodustunud liidumaad asutasid (või taasasutasid) endi teadusakadeemia (näiteks Saksimaa Teaduste Akadeemia Leipzigis ja Berliini-Brandenburgi Teaduste Akadeemia). Saksa DV Teaduste Akadeemia saadeti laiali ja akadeemia varad anti üle selle liidumaa omandisse, kus nad paiknesid.

Liikmeskond
1980. aasta seisuga oli akadeemial 153 tegevliiget ja 76 korrespondentliiget.

Vaata ka
Saksa Teaduste Akadeemiate Liit

Välislingid

Saksa teadusakadeemiad
Arne Graumann

Arne Graumann (19. mai 1958 Pärnu – 14. november 2011 Pärnu) oli eesti sõudja ja sõudetreener.

Isiklikku
Ta lõpetas aastal 1976 Pärnu 4. Keskkooli ja 1982 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Ta hakkas sportima koolis Enn Tasalaini innustusel. Harrastas 4 aastat ujumist.

Sõudmine
176 cm, 75 kg. 
Sõudespordiga hakkas tegelema 1971 Pärnu Dünamos, algul roolimehena treener Matti Killingu juhendamisel, hiljem treenis Taivo Killingu, Mihkel Leppiku ja Eduard Ždanovitši käe all.

Tulemused   
NL-i juunioride MVl 1973 roolijaga kahepaadil roolimehena 2. koht
NL-i juunioride MVl 1978 paarisaerulisel kahepaadil 3. koht 
10-kordne Eesti meister: 
1977 ja 1979–80 paarisaerulisel kahepaadil
1985 roolijata kergekaalu kahepaadil 
1978 paarisaerulisel neljapaadil 
1981 roolijata neljapaadil
1972 ja 1981 roolijaga neljapaadil
1980–81 kaheksapaadil
Meistersportlane (1978)

Treenerina
Töötas 1984–90 Viljandi Kalevis sõudetreenerina. 
Õpilasi: Piret Jamnes, Ruth Vaar, Toomas Vilpart, Kaido Reivelt. 

Juhendas 1992–1996 jalgpalliklubis Tulevik noortetreeninguid. 

Kuulus 1989–2007 Sõudeliidu juhatusse, oli pikaaegne Sõudeliidu veteranide nõukogu esimees ning aktiivne sõudekohtunik.

Isiklikku 
Tema tütar Mari-Liis Graumann on võrkpallur ja rannavõrkpallur, poeg Martin Graumann on sõudja.

Viited

Välislingid
Biograafia ESBL-is

Eesti sõudjad
Eesti sõudetreenerid
Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna vilistlased
Sündinud 1958
Surnud 2011
Ragga

Raggamuffin muusika, lühendatuna ragga, on tantsu ja reggae muusika alamjooks, mis koosneb peamiselt elektroonilisest muusikast. Sarnaselt hiphopiga on sageli oluline roll raggamuffini muusikal. 

Wayne Smithi "Under Mi Sleng Teng", mille produtseeris King Jammy 1985. aastal Casio MT-40 süntesaatoril, peetakse üldiselt ragga laulu seemneks. "Sleng Teng" suurendas tohutult Jammy populaarsust ning teised produtseerijad avaldasid kiiresti oma riddimi versioonid, millega kaasnes kümneid erinevaid vokaale. 

Ragga on nüüd kasutusel peamiselt dancehall reggae sünonüümina.

Päritolu 
Ragga pärineb Jamaicalt 1980ndatelt ning samal ajal kasvas ka elektroonilise tantsumuusika populaarsus üle maailma. Ragga kiire leviku üheks põhjuseks on lihtsus ja odavam produtseerimine kui traditsiooniliste muusikariistadega reggae. Ragga levis kõigepealt Jamaical, hiljem Euroopas, Põhja-Ameerikas ja Aafrikas, jõudes lõpuks Jaapanisse, Indiasse ja ülejäänud maailma. Ragga on tugevalt mõjutatud varasest džunglimuusikast. 1990-ndatel liideti ragga ja breakcore muusikaga, luues stiili, mida tuntakse raggacore'na. 

Termin raggamuffin on tahtlikult valesti kirjutatud. "Raggamuffin" ilmus Jamaical Patois' leksikoni pärast Briti impeeriumi koloniseerimist 17. sajandil. Termin raggamuffin music kirjeldab Jamaica "getoelanike" muusikat.

Ragga ja hiphopmuusika 
1980. aastate lõpus teenis mõjukas Jamaica räppar Daddy Freddy, segades ragga hiphopmuusikaga, rahvusvahelist tunnustust, aidates samaaegselt reklaamida ja populariseerida ragga. Aastal 1987, Daddy Freddy ja Asher D 's " Ragamuffin Hip-Hop " oli esimene rahvusvaheline singel, mis sisaldas sõna ragga pealkirjas. 1992. aastal avaldas Kanada hiphopiansambel Rascalz oma debüütalbumi pealkirja "Ragga Muffin Rascals". Ragga laagerdumisel hakkas üha rohkem tantsijaid hiphopi muusikastiili elemente sobitama, samas kui ragga muusika mõjutas omakorda üha enam hiphopi viljelejaid, eriti KRS-One'i, Poor Righteous Teachers, Boot Camp Clikit, Das EFX, Busta Rhymes, samuti mõned kunstnikud, kellel on ragga'st mõjutatud stiil, nagu varane Common, Main Source, Ill Al Scratch, Fu-Schnickens ja Redman.  

Mõned raggajad usuvad, et hiphopi tundlikkuse sarnastamine on rahvusvahelise tantsumuusika turu seisukohalt ülioluline. Tõepoolest, kaasaegse rütmi- ja bluusi ning hiphopmuusika pöördumine inglise keelt kõneleva maailma poole andis olulise panuse rahvusvahelistesse ärisuhetesse.

Märkimisväärseid raggajaid

Vaata ka 
 Reggae fusion 
 Ragga jungle 
 Bouyon-muffin
 Bhangragga 
 Jamaican Patois, ragga keeles leiduva iseloomuliku vokaali keel
Boriss Stürmer

Boriss Vladimirovitš Stürmer (vene keeles Борис Владимирович Штюрмер; 15. juuli / 27. juuli 1848 Baikovo – 20. august/2. september 1917 Petrograd) oli Venemaa Keisririigi poliitik. Ta on olnud kuberner Novgorodi ja Jaroslavli kubermangus. Aastal 1916 oli ta Venemaa Keisririigi Ministrite Nõukogu esimees; veidi hiljem sai temast Venemaa Keisririigi siseminister ja seejärel Venemaa Keisririigi välisminister.

Ta sündis aastal 1848 Baikovos Bežetski maakonnas Tveri kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi Kessova Gora rajoonis Tveri oblastis). Ta lõpetas aastal 1872 Peterburi Imperaatorliku Ülikooli õigusteaduskonna õigusteaduse kandidaadi astmes.

Ta töötas ka Venemaa Keisririigi Valitsevas Senatis ja seejärel Venemaa Keisririigi justiitsministeeriumis.

14. aprillist 1894 kuni 30. juulini 1896 oli ta Novgorodi kuberner. 30. juulist 1896 kuni 10. augustini 1902 oli ta Jaroslavli kuberner.

20. jaanuaril 1916 määrati ta Venemaa Keisririigi Ministrite Nõukogu esimeheks, ta oli sellel ametikohal 10. novembrini 1916. Lisaks oli ta 3. märtsist 1916 kuni 7. juulini 1916 Venemaa Keisririigi siseminister ja 7. juulist 1916 kuni 10. novembrini oli ta Venemaa Keisririigi välisminister.

Ta võitles revolutsioonilise liikumise ja Riigiduuma opositsiooni vastu. Välisministrina tegutses ta keisri Nikolai II otseste juhiste alusel, et tagada Venemaa edusammud sõja eduka lõppemise korral.

Veebruarirevolutsiooni käigus ta arreteeriti 28. veebruaril 1917. Ta oli alguses Peeter-Pauli kindluses, kuid viidi hiljem Krestõ vangla haiglasse, kus ta ka suri.

Siseministrid
Venemaa keisririigi ministrid‎
Venemaa keisririigi poliitikud
Venemaa keisririigi Riiginõukogu liikmed
Venemaa keisririigi siseministrid‎
Venemaa keisririigi välisministrid
Sündinud 1848
Surnud 1917
Enn Parve (näitleja)

Enn Parve (kodanikunimega Eugen Pavlov; 26. mai 1910 Tallinn – 10. detsember 1952 Tallinn) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas aastal 1927 Tallinna vene gümnaasiumi. Ta töötas 1929–1935 peamiselt elektrikuna.

Aastatel 1935–1944 mängis ta Tallinna Töölisteatris. Aastatel 1944–1945 mängis ta Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. Aastatel 1945–1949 oli ta Haapsalu kultuurimaja kunstiline juht. Aastatel 1949–1951 oli ta Vanemuise teatri näitleja. Aastal 1951 oli ta Lõuna-Eesti Teatri ja aastatel 1951–1952 Rakvere Teatri peanäitejuht.

Isiklikku 
Ta oli aastast 1943 abielus Erika Torgeriga.

Eesti näitlejad
Eesti lavastajad
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1910
Surnud 1952
Meditsiiniteaduste Akadeemia

Meditsiiniteaduste Akadeemia (inglise keeles Academy of Medical Sciences) on Suurbritannia teadusakadeemia, üks neljast Briti rahvuslikust akadeemiast.

Meditsiiniteaduste Akadeemia asutati 1998. aastal.
 
Igal aastal valib Meditsiiniteaduste Akadeemia kuni 50 uut Briti meditsiiniteadlast enda liikmeskonda (Ordinary Fellow).. Akadeemiasse valitakse ka välisliikmeid (Honorary Fellow). Akadeemiasse kuulus 2017. aastal üle 1200 liikme.

Viited

Välislingid

Akadeemia koduleht
Meditsiiniteaduste Akadeemia liikmed. acmedsci.ac.uk 

Suurbritannia teadusakadeemiad
Meditsiiniteaduste akadeemiad
Briti Akadeemia

Briti Akadeemia (inglise keeles The British Academy) on Suurbritannia humanitaar- ja sotsiaalteaduste teadusakadeemia, üks neljast Briti rahvuslikust akadeemiast.

Akadeemia on Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA liige. Briti Akadeemia asutati 1902. aastal.
 
Igal aastal valib Briti Akadeemia kuni 52 uut silmapaistvat Briti humanitaar- ja sotsiaalteadlast enda liikmeskonda (Fellow). Lisaks valitakse aastas kuni 20 välismaalast korrespondentliikmeks (välisliikmeks) ja kuni neli auliiget (Honorary Fellow). Akadeemiasse kuulub praegusel ajal  üle 1000 liikme (fellow), üle 300 välisliikme ja 31 auliiget.

Eesti teadlastest valiti 1977. aastal Juri Lotman Briti Akadeemia välisliikmeks.

Viited

Välislingid
Akadeemia koduleht
Briti Akadeemia liikmed. thebritishacademy.ac.uk

Suurbritannia teadusakadeemiad
Denis Mukwege

Denis Mukwege (sündinud 1. märtsil 1955) on Kongo Demokraatliku Vabariigi günekoloog ja nelipühilaste pastor.

Ta asutas Bukavus haigla, kus ta on spetsialiseerunud naiste aitamisele, keda on vägistanud relvastatud mässulised. Ta on opereerinud tuhandeid vägistamise tõttu vigastatud naisi.

2018. aastal anti talle ja Nadia Muradile Nobeli rahuauhind nende jõupingutuste eest relvastatud konfliktides seksuaalvägivalla kasutamise vastu.

Kongo Demokraatliku Vabariigi inimesed
Arstid
Nelipühi vaimulikud
Nobeli rahuauhinna laureaadid
Sündinud 1955
Uudisteagentuur

Uudisteagentuur on asutus, mis hangib ja vahendab uudiseid. Uudiste vahendamine on tasuline, neid vahendatakse näiteks ajalehtedele, ajakirjadele, raadio- ja televisioonijaamadele ja -kanalitele.

Maailmas on palju agentuure, ent ülekaalukalt kõige tähtsamad on kolm globaalse haardega agentuuri: Agence France-Presse (AFP), Associated Press (AP) ja Reuters. Neil kolmel agentuuril on igaühel bürood paljudes maailma riikides.

Eesti uudisteagentuurid
Eestis tegutses enne Teist maailmasõda Eesti Teadeteagentuur, hiljem Eesti Telegraafiagentuur (ETA). 

Tänapäeval tegutseb Eestis teiste seas Baltic News Service (BNS).

Viited
Tatjana Kosmõnina

Tatjana Kosmõnina (sündinud 2. detsembril 1980) on Eesti näitleja ja lavastaja.

Ta lõpetas aastal 2003 Peterburi Riikliku Teatriakadeemia (Gennadi Trostjanetski klassis).

Ta on töötanud Eesti Televisioonis venekeelse "Aktuaalse kaamera" diktorina.

Aastast 2013 töötab ta Vene Teatris.

Rolle

Lavastusi

Tunnustus
 2019 Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhind

Välislingid
Tatjana Kosmõnina Vene Teatri kodulehel
Rakveres selgusid teatri aastaauhindade võitjad (lisatud teleülekanne)
Näitlejast saatejuht Tatjana Kosmõnina: "AK-s" alustades olin liiga dramaatiline
Teatriauhinnad | Tatjana Kosmõnina: „Ma ei tea, kas see on lõpp või millegi uue algus.“

Eesti näitlejad
Vene Teatri näitlejad
Eesti lavastajad
Sündinud 1980
Edinburghi Kuninglik Selts

Edinburghi Kuninglik Selts (inglise keeles Royal Society of Edinburgh; lühend RSE) on Šotimaa rahvuslik teadusakadeemia.

Akadeemia on Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA liige. Edinburghi Kuninglik Selts asutati 1783. aastal.

2018. aastast on Edinburghi Kuningliku Seltsi president bioloog Anne Glover. Varasemaid presidente: Walter Scott (1820–1832), William Thomson (1873–1878 ja 1895–1907), D'Arcy Thompson (1935–1939), Jocelyn Bell (2014–2018; esimene naine selles ametis).
 
Igal aastal valib RSE kuni 50 uut liiget enda liikmeskonda (Fellow). Lisaks valitakse aastas kuni 10 korrespondentliiget (välisliiget) ja kuni neli auliiget (Honorary Fellow). Akadeemiasse kuulub praegusel ajal  umbes 1600 liiget (fellow), umbes 70 korrespondentliiget (välisliiget) ja umbes 70  auliiget, sealhulgas Nicola Benedetti, Mark Walport, Carol Ann Duffy, Mary Robinson ja Chunli Bai.

Viited

Välislingid

Akadeemia koduleht
Akadeemia liikmed. rse.org.uk
Akadeemia varasemad liikmed. rse.org.uk

Suurbritannia teadusakadeemiad
Šoti kultuur
Cirencester

Cirencester (kaasaegne IPA /ˈsaɪrənsɛstər/, aeg-ajalt /ˈsɪstər/, kohapeal ajalooliselt /ˈsɪsɪtər/) on kaubalinn Gloucestershire'i idaosas Inglismaal, 80 miili Londonist loodes. Cirencester asub Churni jõe, Thamesi jõe lisajõe ääres ja on suurim linn Cotswoldi distriktis. Linnas asub 1840. aastal asutatud Kuninglik Põllumajandusakadeemia (Royal Agricultural University), vanim põllumajandusülikool ingliskeelses maailmas.

Viited 

Inglismaa linnad
Vana-Rooma asulad
Muskussikk

Muskussikk (Aromia moschata) on siklaste sugukonda kuuluv mardikas.

Välimus 
Muskussikk on 16–38 mm pikkune. Keha metalliläikega, helkivroheline või helkivsinakasroheline. Tundlad ja jalad sama värvi või sinakasmustad. Ohu korral eritab tugevat spetsiifilist muskuslõhna (siit ka nimetus). Eritist toodetakse rindmikus paiknevates näärmetes ja väljastatakse läbi tagarindmiku avauste, mis paiknevad rindmiselt tagapuusade lähedal. Varem arvati, et muskussiku eritis sisaldab salitsüülaldehüüdi või salitsüüleetrit, kuid nüüd on näidatud, et see koosneb hoopis neljast erinevast monoterpeenist, millest üks on roosoksiid, lõhnaõlitööstuse üks olulisemaid lõhnaaineid.

Levik ja elupaik 
Muskussikk on levinud Euroopas, Põhja-Aafrikas, Türgis, Iraanis, Iraagis, Jordaanias, Liibanonis, Süürias, Kasahstanis, Kesk-Aasias, Mongoolias, Hiinas, Põhja-Koreas, Lõuna-Koreas ja Jaapanis. Eestis haruldane ja lokaalselt levinud, leitud mandriosas, Hiiumaal ja Abruka saarel. Levinud niiskemates leht- ja segametsades. Lend juunist või juulist augusti lõpuni.

Elutsükkel ja toitumine 
Muskussiku elutsükkel vältab 3 või rohkem aastat. Vastsed pajude kändudes, jämedates okstes ja tüvedes. Võivad tõsiselt kahjustada jämedaid pajusid, uuristades nende tüved risti-rästi käikudega läbi. Mardikad sarikaliste, angervaksa ja enelate õitel, ka pajude tüvedel, peamiselt mahla tilkuvatel puudel.

Viited 

Siklased
Eesti mardikalised
Butjadingen

Butjadingen on poolsaar ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wesermarschi kreisis. Valla pindala on 129,02 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6125 inimest.

Butjadingen asub Põhjamere rannikul. See külgneb läänes ja edelas Jade jõega ning idas Weseri jõega. See moodustab Wesermarschi kreisi põhjaosa ja selle elanikkond on üsna väike. Butjadingeni vald külgneb Nordenhamiga, mis on geograafiliselt samuti Butjadingeni poolsaarel.

Poolsaar tekkis keskajal, kui tohutud üleujutused tekitasid Põhjamere tänase rannikujoone. Pärast katastroofilist Grote Mandrenket 13. jaanuaril 1362 (mis toimus umbes Marcelli Pontificis päeval) muutus Butjadingen ajutiselt saareks.

Selle nimi on tuletatud friisikeelsest sõnast "buten" (=väljaspool) ja "Jade" ning tähendab seega teisel pool Jade jõge asuvad maad.

Poolsaare ees on Waddenzee, mis ulatub Jade ja Weseri suudmetest umbes 23 km loodesse Mellum saare taha. See on osa Alam-Saksi Padumere Rahvuspargist (Nationalpark Niedersächsisches Wattenmeer), üks kolmest Saksa Padumere Rahvuspargist.

Majandus 

Põllumajandus ja turism moodustavad lõviosa majandustegevusest. Peamised turismikohad on külad Tossens, Burhave ja Eckwarden. Parvlaevaühendus on üle Weseri Nordenhamist Bremerhavenisse ja (suvekuudel) üle Jade Eckwarderhörnest Wilhelmshavenisse. Nordenhamis on rongijaam mitme ühendusega päevas Bremenisse.

Viited

Välislingid 

 www.gemeinde-butjadingen.de
 Valla sait

Alam-Saksi vallad
Wesermarschi kreis
Tony auhind

Tony auhind (inglise keeles Tony Award, täisnimega Antoinette Perry Award for Excellence in Broadway Theatre) USA teatriauhind, mida antakse parimatele draama- ja muusikalilavastustele ning nende tegijatele ja nendes mängijatele. Auhind on nimetatud USA näitleja ja režissööri Antoinette Perry järgi. Teatrikunstis on see auhind tähtsuselt võrreldav filmikunstis antava Oscariga.

Auhind kujutab endast postamendile kinnitatud medalit.

Auhinda antakse välja aastast 1947.

Välislingid
Koduleht

Ameerika Ühendriikide auhinnad
Teatriauhinnad
Carsoni maakond

Carsoni maakond (Carson County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis Texase Pannivarda piirkonnas.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Panhandle.

Maakond moodustati 1876. aastal Bexari maakonna osast ja organiseeriti 1888. aastal. Maakonna halduskeskuseks sai Panhandle, mis oli maakonnas toona ainus linn. Maakond sai nime Texase Vabariigi esimese riigisekretäri Samuel Price Carsoni järgi.

Naabermaakonnad 
 Hutchinsoni maakond (põhjas)
 Robertsi maakond (kirdes)
 Gray maakond (idas)
 Donley maakond (kagus)
 Armstrongi maakond (lõunas)
 Randalli maakond (edelas)
 Potteri maakond (läänes)
 Moore'i maakond (loodes)

Linnad 
 Groom (2020. aasta seisuga 552 elanikku)
 Panhandle (halduskeskus; 2378 elanikku)
 Skellytown (428 elanikku)
 White Deer (902 elanikku)

Maanteed
  Interstate 40
  U.S. Highway 60
  State Highway 152
  State Highway 207

Viited

Välislingid 
 https://www.co.carson.tx.us/

Texase maakonnad
Graysoni maakond (Texas)

Graysoni maakond (Grayson County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis. Põhjas piirneb maakond Oklahoma osariigiga.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Sherman.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 135 543. Aastal 2010 oli elanikke 120 877.

Maakond moodustati 1846. aastal. Maakond sai nime Texase Vabariigi peaprokuröri Peter Wagener Graysoni järgi.

Naabermaakonnad 
Marshalli maakond (Oklahoma) (põhjas)
Bryani maakond (Oklahoma) (kirdes)
Fannini maakond (idas)
Collini maakond (lõunas)
Dentoni maakond (edelas)
Cooke'i maakond (läänes)
Love'i maakond (Oklahoma) (kirdes)

Linnad 

 Bells (2020. aasta seisuga 1521 elanikku)
 Denison (24 479 elanikku)
 Collinsville (1866 elanikku)
 Dorchester (53 elanikku)
 Gunter (2060 elanikku)
 Howe (3571 elanikku)
 Knollwood (405 elanikku)
 Pottsboro (2488 elaniku)
 Sadler (334 elanikku)
 Sherman (halduskeskus; 43 645 elanikku)
 Southmayd (990 elanikku)
 Tioga (1165 elanikku)
 Tom Bean (930 elanikku)
 Van Alstyne (osaliselt Collini maakonnas; 4369 elanikku)
 Whitesboro (4074 elanikku)
 Whitewright (1725 elanikku)

Maanteed

  U.S. Route 69
  U.S. Route 75
  U.S. Route 82
  U.S. Route 377
  State Highway 5
  State Highway 11
  State Highway 56
  State Highway 91
  State Highway 160
  State Highway 289

Viited

Välislingid 
 http://www.co.grayson.tx.us/

Texase maakonnad
Kuldvillaku ordu

Kuldvillaku ordu on keskajal Burgundias asutatud eksklusiivne rüütliordu, mis on tänapäevani aktiivne Austrias ja Hispaanias. Ordu asutas 1430. aastal Brugge linnas Burgundia hertsog Philippe Hea (Philippe III).

Ordu asutamine 
Burgundia oli hiliskeskaja rikkamaid riike ning selle õukond ja ülikud toretsevad ja pillavad. Hertsogil endal oli kindel plaan ükspäev kuningaks saada. Kuldvillaku ordu asutamine oli mõeldud selle kõige manifestatsiooniks ning selleks, et teatud ülikuid kindlamalt trooniga siduda. Hertsog soovis oma loodud orduga hiilguselt ületada inglaste Sukapaela ordut. Viimaselt võeti palju eeskuju – üle võeti mitmeid reegleid ning liikmete arv piirati 24 liikmega, seega tähendas sinna kuulumine selget prestiiži tõusu. Hiljem suurendati liikmete arvu 31-ni ja viimaks 51-ni. 

Ordu sai nime vanakreeka müüdi järgi Iasonist ja kuldvillakust ning viitas ka otseselt Philippe'i ambitsioonidele – antiikaja müütiline kangelanegi jahtis kuldvillakut just sellepärast, et see oleks ta kuningavõimu legitimeerinud. Vana-Kreeka müüt tekitas esialgu poleemikat, sest see oli viide paganlikule sümbolile ja ka Iasonile, kes ei olnud just kõige ausam kangelane. Ebakõla lepitas Neversi piiskop, kes seostas kuldvillaku Vana Testamendi kangelase Gideoniga. Ordu peamiseks ülesandeks nimetati Jumala ülistamist ja usu kaitsmist.

Ordu käekäik

Burgundia sõdade (1474–1477) tagajärjel kaotas riik aga oma viimase meessoost valitseja Charles Südi ning viimase tütre Burgundia Maria surma järel läks suurem osa endisest riigist Habsburgide dünastia kätte. Selle tulemusena kujunes Kuldvillaku ordu Hispaania ja hilisema Austria-Ungari keisririigi tähtsaimaks ja prestiižseimaks aadliühenduseks. 18. sajandil jagunes ordu kaheks iseseisvaks – Hispaania ja Austria – haruks. Mõlemad on aktiivselt tegevad tänapäevani. 

Hispaania haru ordeni andmise õigus on tänapäeval Hispaania kuninga käes. 

Austria orduharu juhivad Habsburgide järeltulijad ning see on jätkuvalt aristokraatlik ja katoliiklik ordu, mille ordenit tohib annetada vaid kuninglikust soost katoliiklastele.

Välislingid 

 The Order of the Golden Fleece Encyclopedia Britannica
 Kuldvillaku ordu Tallinna Rüütliordude Muuseum

Ordud
Patune Pool

Patune Pool oli Eesti ansambel (duo), mis tegutses 2013-2018 aastal.

Ansambli moodustasid Sünne Valtri ja Edvin Petrov.

2016 andis ansambel välja albumi "Tõmban su hoovi"

Viited

Välislingid
Koduleht
https://menu.err.ee/852358/patune-pool-teatas-laialiminekust

Eesti ansamblid
Uvalde'i maakond

Uvalde'i maakond (Uvalde County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.

Maakonna halduskeskus on Uvalde.

Maakond moodustati 1850. aastal. See on nimetatud Juan de Ugalde (1729–1816) järgi, kes oli kuberner Coahuila osariigi alal.

2020. aasta rahvaloenduse seisuga elas maakonnas 24 564 inimest.

2022. aastal toimus maakonnas Robbi koolitulistamine, mis oli Texase osariigi ajaloo ohvriterohkeim koolitulistamine.

Viited 

Texase maakonnad
HomePod

HomePod on nutikõlar, mille töötas välja Apple Inc. 

Tegu selle ettevõtte teise kõlariga pärast iPod Hi-Fi-d. 

See avalikustati 5. juunil 2017 Apple Worldwide Developers Conference'il, kõlari turuletoomine aga lükati hiljem edasi: kõigepealt 2017. aasta detsembrisse ja seejärel 2018. aasta algusse. Apple hakkas kõlari tellimusi vastu võtma 26. jaanuaril 2018 ja kõlar jõudis ametlikult klientideni 9. veebruaril.

HomePod on loodud teiste Apple'i toodete kaaslasteks, nagu iPhone ja Mac, mis on disainitud Apple Musiciga töötama, et luua Apple'i turundajate sõnul "uus viis, kuidas muusikat kodus avastada". HomePodis on kaheksa kõlarit ning seda müüakse kahes värvitoonis: valge ja kosmosehall.

Helitehnika
Apple'i riistvara
Novovolõnsk

Novovolõnsk (ukraina keeles Нововолинськ) on linn Ukrainas Volõõnia oblastis. Linn asub umbes 5 km kaugusel Poola piirist.

Asula sai alguse 1950. aastal seoses kivisöe kaevanduse rajamisega. 10. aprillil 1951 pandi kaevandusasulale Novovolõnski nimi. 1957. aasta aprillis sai Novovolõnsk linnaõigused, alates 25. septembrist 1958 on see oblastilise alluvusega linn.

Aastatel 1957–1962 oli linn Novovolõnski rajooni keskus.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Novovolõnski elanikest ukrainlasi 93,8%, venelasi 5,0%, valgevenelasi 0,7% ja poolakaid 0,1%.

Galerii

Viited

Ukraina linnad
Volõõnia oblast
Gabriel-Beniamin Leș

Gabriel-Beniamin Leș (sündinud 23. detsembril 1975 Satu Mares) on Rumeenia poliitik (Rumeenia Sotsiaaldemokraatlik Partei).

Bakalaureusekraadi marketingi alal sai ta 2002. aastal Timișoara Lääneülikoolis ja bakalaureusekraadi firmajuhtimise ja raamatupidamise alal 2004. aastal Aradi Lääneülikoolis. 2004–2008 oli ta Satu Mare aselinnapea ja 2009. aastal samas aseprefekt. 2010–2013 oli ta Satu Mare maakonnas Euroopa projektide nõunik. 2013. aasta detsembrist kuni 2015. aasta oktoobrini oli ta Põllumajanduse Maksete ja Toetuste Agentuuri (APIA) Satu Mare maakonna osakonna tegevdirektor. 2015. aasta oktoobrist kuni 2016. aasta oktoobrini oli ta Rumeenia kaitseministeeriumi relvastuse osakonna riigisekretär. Alates 2016. aasta detsembrist on ta Rumeenia parlamendi liige.

Gabriel-Beniamin Leș oli Rumeenia kaitseminister 4. jaanuarist kuni 29. juunini 2017. Teist korda oli ta samal ametikohal alates 20. novembrist 2018 kuni 4. novembrini 2019.

Viited

Rumeenia poliitikud
Kaitseministrid
Sündinud 1975
Jüri Kivistik

Jüri Kivistik (29. veebruar 1928 Taevere vald – 1. november 1976) oli eesti põllumajandustegelane ja majandijuht.

Kivistik õppis Olustvere Põllumajandustehnikumis, lõpetas 1948. aastal. Aastatel 1952–1961 oli ta Karksi-Nuia MTJ direktor, ja 1963. aastast kuni surmani EPT Nuia osakonna juhataja. Ta suri raske haiguse tõttu.

Tunnustused
 1974 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja
 29. veebruaril 1988 sai Karksi-Nuia Tehnika tänav Jüri Kivistiku nimi.

Viited 

Eesti NSV teenelised põllumajandustöötajad
Sündinud 1928
Surnud 1976
Raudkuppel

Raudkuppel (heebrea keeles כִּפַּת בַּרְזֶל kippat barzel; inglise keeles Iron Dome) on ilmast sõltumatu mobiilne raketikaitsesüsteem ehk raketikilp, mida arendasid Iisraeli kaitsetööstusettevõtted Rafael Advanced Defense Systems ja Israel Aerospace Industries.

Süsteemi eesmärk on hävitada rakette, miinipildujamiine ja suurtükimürske 4–70 kilomeetri kaugusel. Täpsemalt on see suunatud Gaza sektorist terrorirühmituse Ḩamās välja tulistatud rakettide ja Liibanonis tegutseva Hezbollah' analoogsete rünnakute vastu.

Raudkuppel käivitati 27. märtsil 2011 esimese patarei paigaldamisega Be'er-Sheva linna lähistele, kuigi süsteem oli alles arendusfaasis. Raudkupli püüdurraketi esimene õnnestunud tabamus leidis aset 7. aprillil, mil tabati Gazast Iisraeli linna Ashkeloni suunas tulistatud BM-21 Gradi raketiheitja raketti. Iisraeli allikate järgi oli süsteemi efektiivsusprotsent, st tabamuste protsent sihitud rakettidest/mürskudest, 2012. aasta novembris aset leidnud operatsiooni Kaitsesammas ajal 85%. Vahepeal tehnilisi uuendusi läbinud ja lisatud patareidega Raudkupli efektiivsust 2014. aasta augustis toimunud operatsiooni Kaitsev äär ajal on Iisraeli allikate järgi hinnatud 90 protsendile. Mõned kriitikud on nende arvutuste kohatise paikapidavuse kahtluse alla seadnud.

Vaata ka 

pind-õhk-tüüpi juhitav rakett
raketitõrjesüsteem

Viited

Välislingid 
 
 "Gazast tulistati Iisraeli 14 raketti". (27. oktoober 2018). Delfi
 "USA senati komisjon tahab suurendada Iisraeli Raudkupli rahastamist". (16. juuli 2014). Postimees
Iron Dome, Multi-Mission Counter Rocket, Artillery and Mortar (C-RAM), Very Short Range Air Defense (V-SHORAD) Point Defense and Naval Air Defense System

Iisraeli sõjandus
Õhutõrjeraketid
Zdeněk Hřib

Zdeněk Hřib (sündinud 21. mail 1981 Slavičínis) on Tšehhi poliitik (Tšehhi Piraadipartei).

Zdeněk Hřib on õppinud meditsiini Prahas Karli ülikoolis. Aastatel 2008–2018 töötas ta firmas Aquasoft, kus tegeles muuhulgas ka elektrooniliste retseptide süsteemi loomisega.

15. novembril 2018 valiti ta Praha linnapeaks.

Viited

Tšehhi poliitikud
Linnapead
Sündinud 1981
Žaškiv

Žaškiv (ukraina keeles Жашків) on linn Ukrainas Tšerkassõ oblastis, Žaškivi rajooni keskus.

Ürikutes on Žaškivit esmakordselt mainitud 1636. aastal. Linnaõigused sai 1956. aastal.

1793. aastal läks Žaškiv Teise Poola jagamise tagajärjel Venemaa Keisririigi koosseisu.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Žaškivi elanikest ukrainlasi 96,23%, venelasi 2,14%, mustlasi 0,78%, valgevenelasi 0,25%, armeenlasi 0,18% ja moldaavlasi 0,07%.

Viited

Ukraina linnad
Tšerkassõ oblast
Apple Music

Apple Music on Apple Inc. poolt välja töötatud muusika ja video voogedastuse teenus. Kasutajad valivad oma seadmesse voogesituseks mõeldud muusika või saavad kuulata olemasolevaid, kureeritud esitusloendeid. Teenus hõlmab ka Interneti-raadiojaama Beats 1, mis edastab rohkem kui 100 riigis 24 tundi ööpäevas. Teenus kuulutati välja 8. juunil 2015 ja see avati 30. juunil 2015 üle 100 maailma riigis. Uued tellijad saavad kolmekuulise tasuta prooviperioodi enne, kui teenus nõuab igakuist tellimust.

Algselt rangelt muusikateenusena hakkas Apple Music 2016. aastal laienema videote näitamises. Jimmy Iovine on öelnud, et teenuse eesmärk on saada "kultuuriliseks platvormiks", ja Apple väidab, et teenus soovib, et teenus oleks "ühekordne kontaktpunkt popkultuuriga". Ettevõte investeerib aktiivselt videomaterjali tootmisse ja ostmisse nii muusikavideote kui ka muusikaväljaandeid toetavate kontsertmängude, samuti veebisarjade ja mängufilmide osas.

Apple Music'i iOS-i originaalversioon sai erinevaid kommentaare, kusjuures kriitika oli suunatud kasutajaliidese kohta, mida peetakse "intuitiivseks". Kuid seda kiideti selle eest, et ta mängis esitusnimekirja, voogesituse laia valikut ja selle integreerimise teiste Apple'i seadmete ja teenustega. IOS 10-s sai rakendusele oluline ümberkujundamine, mis sai positiivseid kommentaare värskendatud liidese kohta, kus on vähem segadust, parem navigeerimine ja suurem rõhk kasutajate valikule. Apple Music sai populaarsuse pärast selle käivitamist kiiresti, läbides vaid kuue kuu jooksul 10 miljoni kliendi verstaposti. Alates detsembrist 2018 on teenus maailmas 56 miljonit kliendi.

Apple
Voogedastus