Mäesuusatamine

Mäesuusatamine on harrastus ja spordiala, mis seisneb lumega kaetud küngastelt pikkade õhukeste suuskadega allalibisemises. Võisteldakse aja peale, starditakse kindlate intervallidega. Võistlejad laskuvad ükshaaval, järgides etteantud rada. Võidab see, kes läbib raja kõige kiiremini. Rajalt väljasõit toob kaasa diskvalifitseerimise.

Mäesuusatamine arenes välja murdmaasuusatamisest, kui mägikuurortidesse paigaldati suusatõstukid, et suusatajad saaksid kerge vaevaga tagasi mäe tippu, nii et nad said järskudelt nõlvadelt mitu korda alla lasta, mis muidu oleks olnud liiga väsitav. Mäesuusatamine on populaarne kõikjal, kus leidub lund ja mäenõlvi ning kuhu on võimalik rajada suusatõstukeid, sealhulgas paljudes kohtades Euroopas, Põhja-Ameerikas ja Jaapanis.

Mäesuusatamises on põhiliseks tehniliseks raskuseks laskumise suuna ja kiiruse kontrollimine. Algajad teevad pöörde ning keeravad ühe suusa sissepoole. Kogenud mäesuusatajad kasutavad keerukamaid, kuid elegantsemaid ja suuremat kiirust tagavaid võtteid. Mida kogenum on suusataja, seda järsematest, pikematest ja künklikematest nõlvadest ja seda kiiremini suudab ta laskuda.

Ajalugu

Mäesuusatamise kodumaa on Norra, see arenes välja murdmaasuusatamisest 19. sajandi lõpuks. Norra maadeuurija Fridtjof Nanseni suusaretk läbi Gröönimaa 1888. aastal innustas Prantsuse, Šveitsi, Saksa ja Austria mägede elanikke, kes hankisid Skandinaaviast suuski ja muutsid suusatamise ka Alpi riikides populaarseks. Nüüdisajal harrastatakse seda üha rohkem kogu põhjapoolkeral. Esimene võistlusslaalom peeti 1922 Mürrenis (Šveits). 1936. aastal jõudis kahevõistlus (kiirlaskumine ja slaalom) olümpiamängudele. 1948 võeti Chamonix's kiirlaskumine ja slaalom olümpiakavva eraldi aladena. Suurslaalom sai olümpiaalaks Oslo talimängudel 1952 (nii meestele kui naistele) ja supersuurslaalom esmakordselt 1988. aastal Calgarys. 1967. aastast hakati igal aastal korraldama maailmakarikavõistlusi.

Võistlused

Suusatamise ajaloos on olnud mitmesuguseid võistlusi. Tippmäesuusatajad võistlevad iga-aastastel maailmakarikavõistlustel, alates 1939. aastast iga kahe aasta tagant peetavatel maailmameistrivõistlustel ja iga nelja aasta tagant toimuvatel taliolümpiamängudel.

Mäesuusatamise võistlusalade seas on:

 Slaalom
 Suurslaalom
 Ülisuurslaalom
 Kiirlaskumine
 Alpi kahevõistlus
 Kiirsuusatamine
 Võistkonnavõistlus

Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused

Elukutselised mäesuusatajad võistlevad maailmakarikasarja etappidel slaalomis, suurslaalomis, ülisuurslaalomis ja kiirlaskumises. Võistlusi peetakse mitmel pool Euroopas, USA-s ja Kanadas. Punkte arvestatakse vastavalt etappidel saavutatud kohtadele. Iga hooaja lõpul saab üldvõitjaks see, kes on saanud kõige rohkem punkte.

Olümpiamängud
Mäesuusatamine on olümpiaala alates 1936. aasta Garmisch-Partenkircheni mängudest. Algul oli kavas ainult Alpi kahevõistlus (kiirlaskumine + slaalom). 1948. aasta Sankt Moritzi olümpiamängudel lisandusid kiirlaskumine ja slaalom eraldi aladena. 1952. aastal Oslos jäeti ära Alpi kahevõistlus ja lisandus suurslaalom.

Alates 1988. aasta taliolümpiamängudest Calgarys on mäesuusatamises kavas viis ala: kiirlaskumine, supersuurslaalom, suurslaalom, slaalom ja Alpi kahevõistlus.

Vaata ka   

 Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused
 Mäesuusakool
 Eesti mäesuusatajate loend
 1961. aasta Eesti meistrivõistlused mäesuusatamises
 1962. aasta Eesti meistrivõistlused mäesuusatamises
 1963. aasta Eesti meistrivõistlused mäesuusatamises

Välislingid 

Meeste kõigi aegade edetabel mäesuusatamises ski-db.com-i kodulehel
Naiste kõigi aegade edetabel mäesuusatamises ski-db.com-i kodulehel