joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Little Britain

"Little Britain" on Suurbritannia aastatel 2003–2006 valminud sketšisari.

Peaosades on David Walliams ja Matt Lucas.

Sari sai järje, kui "Little Britain USA" ilmus aastal 2008.

Tegelased
Vicky Pollard
Daffyd Thomas
Lou Todd ja Andy Pipkin
Marjorie Dawes
Ray McCooney
Edward "Emily" Howard
Maggie Blackamoor ja Judy Pike
Sebastian Love
Anne ja Doctor Lawrence
Dame Sally Markham
Kenny Craig
Dennis Waterman
Sir Bernard Chumley
Gary ja Jason
Carol Beer
Bubbles' DeVere ja Desiree
Mr. Mann

Vaata ka 
Come Fly with Me

Suurbritannia komöödiasarjad
BBC telesaated
Amuuri leopard

Amuuri leopard (Panthera pardus orientalis) on pantriliste perekonda kuuluv leopardi alamliik.

Amuuri leopard on äärmiselt ohustatud liik ning looduses on ta väljasuremise äärel. IUCNi punase nimestiku järgi elas 2007. aastal vabas looduses Edela-Primorje regioonis 14–20 täiskasvanud isendit ja 5–6 noort isendit. Amuuri leopardi liigikaitse programmi ALTA andmete järgi elab looduses 30–35 isendit. Selle liigi puhul räägitakse palju nende loodusesse taasasustamisest, kasutades selleks loomaaia loomi. 

Tallinna Loomaaia amuuri leopardid Darla (sündinud 2004 Berliinis) ja Freddi (1995–2016) on andnud aastatel 2008–2014 viis pesakonda järglasi (kokku 12 kutsikat). Tallinna loomaaia amuuri leopardide ekspositsioonis elavad veel kaks amuuri leopardi: emasloom Muusi, kes on Darla järeltulija (sündinud Tallinna loomaaias 2014), ja isasloom Alexei (sündinud 2014 Inglismaal Twycrossi loomaaias, saabus Tallinna 2016).

Levila 
Veel 20. sajandi alguses asustas Amuuri leopard Venemaa Kaug-Ida Primorje piirkonda, Hiina kirde- ja Põhja-Korea põhjaosa. Sajandi jooksul vähenes selle liigi arvukus tohutult ning 21. sajandi alguseks on teada, et amuuri leopardi võib kohata vaid väikesel maa-alal Edela-Primorjes.

Välimus 
Amuuri leopard on teistest leopardi alamliikidest kõige enam eristunud. Tema keha katab pehme ja suhteliselt pikk (seljal 30–50 mm, kõhu all 70 mm) kollakasoranž karvastik, millel on tumeneva keskosaga rosetid. Roseti suurus on 5×5 cm ja nende vahed on kuni 2,5 cm.

Isaste tüvepikkus on 107–136 cm, saba pikkus 82–90 cm ja kehamass 32–48 kg. Emasloomad on kergemad, 25–43 kg.

Elupaik 
Amuuri leopard asustab mägitaiga piirkondi, kus seedermänni- ja laialehiste puude segametsad vahelduvad nulumetsadega.

Viited

Välislingid 

 Amuuri leopard. Tallinna Loomaaia haruldused. Tallinn Zoo

Leopardid
Greimase semiootikakeskus

A. J. Greimase semiootika ja kirjandusteooria keskus (A. J. Greimo semiotikos ir literatūros teorijos centras; varasem nimi 'Greimase semiootika õppe ja uuringute keskus') on õppe- ja uurimiskeskus Vilniuse Ülikoolis. 

Keskus on nimetatud Leedust pärit semiootiku Algirdas Greimase järgi. Keskus loodi 1992. aastal. Alates 2005. aastast on keskuse korraldada semiootika magistriõpe.

Keskust on juhatanud Saulius Žukas (1992–2003), Dalia Satkauskytė (2003–2007), Kęstutis Nastopka (2007–2008), Arūnas Sverdiolas (2008–). Alates aastast 2020 on juhataja Irina Melnikova.

Välislingid
Keskuse koduleht
Keskusest inglise keeles Vilniuse Ülikooli kodulehel
Artikkel keskusest Semiotix'is

Vilnius
Semiootika
Kirjandusteadus
Arthur Compton

Arthur Holly Compton (10. september 1892 Wooster – 15. märts 1962 Berkeley) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.

Compton lõpetas 1913. aastal Woosteri ülikooli füüsika erialal ning sai 1916. aastal Princetoni ülikoolist doktorikraadi.

Aastal 1918 hakkas ta uurima röntgenikiirguse hajumist. Aastal 1922 Saint Louise Washingtoni ülikoolis töötades avastas ta, et röntgenikiirguse hajumisel elektronilt kiirguse lainepikkus suureneb. See näitas, et kiirguse käitumist ei saa seletada laineteooriaga, vaid peab kasutama kvantteooriat. Nähtus nimetati Comptoni efektiks.

Arthur Comptoni vend Karl Taylor Compton oli samuti füüsik. Temast sai MIT president. Teine vend Wilson Martindale Compton oli majandusteadlane ning muu hulgas Washingtoni osariigi ülikooli president.

Tunnustus
Arthur Holly Compton valiti 1925. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

Comptoni efekti avastamise eest jagas Compton 1927. aastal Nobeli füüsikaauhinda aurukambri (Wilsoni kambri) leiutanud Charles Thomson Rees Wilsoniga.

 1930 – Matteucci medal
 1940 – Franklini medal
 1940 – Hughesi medal

Välislingid
 Arthur Compton Nobeli auhinna lehel

Ameerika Ühendriikide füüsikud
Nobeli füüsikaauhinna laureaadid
Sündinud 1892
Surnud 1962
Avengers

Avengers või The Avengers võib tähendada mitut asja.

Avengers, USA punk-rock ansambel
"Avengers", nende album aastast 1983

"Tasujad" (originaalpealkiri "Avengers", ka "Marvel's The Avengers"), 2012. aasta film
Elert Thiele

Elert Thiele (kasutatakse ka nimekuju Elert Diel; surnud 27. veebruaril 1674 Tallinnas) oli Eestimaal tegutsenud puunikerdaja.

Thiele tuli Tallinna Kopenhaagenist 1652. aastal.

Elert Thiele poolt on 1656. aastal valmistatud Ridala kiriku nelja evangelisti ja Kristuse figuuridega ning kõhrornamentikaga kantsel ning Vormsi ja Pärnu-Jaagupi kiriku kantsel (mõlemad 1660).Samuti ka Kuusalu kiriku altari figuurid.

Viited 

Eesti puunikerdajad
Surnud 1674
Lüganuse kirik

Lüganuse kirik (ka Lüganuse Ristija Johannese kirik) on Eesti Evangeelsele Luterlikule Kirikule kuuluv kirik Lüganusel Lüganuse vallas Ida-Virumaal.

Lüganuse kirik on pühitsetud Ristija Johannesele, kirikut kasutab EELK Lüganuse Ristija Johannese kogudus.

Arhitektuur 
Lüganuse kirik on õhukeste seinamüüridega, juba algselt võlvimata kastehitis, mis järgis dominiiklaste kasinusnõudlikku ruumiprogrammi. Hoone idaotsa ehitati 15. sajandil kitsam kooriruum koos käärkambriga ja lääneotsa seitsmekorruseline, all nelinurkse, ülaosas ümara põhiplaaniga läänetorn. 15. sajandil võlvisid Tallinna meistrid hoone kahelööviliseks, kuid võlvid hävisid arvatavasti Liivi sõjas ja neid ei taastatud. Ühejaolised kitsad ilma ehisraamistikuta aknad algasid algselt kõrgel seinas, hiljem on aknaavasid allapoole pikendatud. Ehitise otsaviilud on erandlikult kaunistatud: mõlema viilu keskel on suur süvendrist, kordusristi kujuga, iga haru läbimas väiksem ristpalk, ja selle all maalitud minusklites tekstirida ([h]elpgotun[dmaria]; praegu jäävad katuse alla). 15. sajandist pärinevad torni ja käärkambri talumita raidportaalid, mille profileeringus on lai süvarihv kahe kitsa ümarvöödi vahel.

Siseruumis viitavad Tallinna meisterkonnale kaks suurt vahepiilariga istenišši kooriruumi lõunaseinas ja altari kujunduses nurgaturpadega stipes kaldpinnaga servistatud mensa all.

18. sajandil sai torn uue kiivri, 19. sajandist pärineb idaakna uusgooti ehisraamistik.

Sisustus 
Lüganuse kiriku põlengus 10. augustil 1941. aastal hävis koos katuse ja torniga ka kogu kunstiväärtuslik sisustus, selhulgas Christian Ackermanni altariretaabel koos maaliga "Püha õhtusöömaaeg" (1673).

Praegune kantsel ja Eduard Kriisa ehitatud orel pärinevad Rakvere Pauluse kirikust. 1995. aastal pühitseti klaasikunstnik Riho Hütti altarivitraaž "Taevaminemine" koori neogooti raamistusega idaaknas.

Ajalugu
Lüganuse kirik oli Lüganuse kihelkonna peakirik.

Lüganuse kirik (saksa keeles Luggenhusen) ehitati 14. sajandi keskpaiku ning sellest algkirikust on säilinud pikihoone. Kiriku esmamainimine oli 1373. aastal., altariruum ja torn ehitati hiljem. Kiriku asutas Taubede suguvõsa esindaja, algselt oli kiriku uksel ka Taubede suguvõsavapp.

Kirik sai kannatada Vene-Rootsi sõja ajal 1656. aastal, kuid jäi puutumata Põhjasõja ajal.

1901. aastal parandati ja uuendati kirik põhjalikult.

Muinasajal
Evald Tõnissoni arvates võis praeguse kiriku kohal olla muinaslinnus või hiiemägi ning kohaliku üliku elupaik.

Vaata ka
Lüganuse pastoraat

Viited

Välislingid

 

Ida-Viru maakonna kirikud
Lüganuse vald
Lüganuse kihelkond
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kirikud‎
Gooti kirikud Eestis
Räpina kirik

Räpina Miikaeli kirik on luterlik kirik Räpinas.

Räpina Miikaeli kirik valmis 1785. aastal. Kirik kombineerib hilisbaroklikku ja varaklassitsistlikku stiili, kiriku müürid on maakivist ja kaetud krohviga. Kiriku esikülge kaunistavad samast ajast pärit allegoorilised skulptuurid, mis kujutavad Lootust ja Usku. Kiriku kellatorn on barokses stiilis.Kirikus asub Carl Antropoffi 1871. aastal maalitud kaheosaline altarimaal "Ülestõusnu ilmumine Magdala Maarjale" ja "Jeesuse haudapanek".

Kirikut kasutab EELK Räpina Miikaeli kogudus.

Galerii

Välislingid 

 

Põlva maakonna kirikud
Räpina
Räpina kihelkond
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kirikud‎
Räpina vald
Paluküla kirik

Paluküla kirik on kirik Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palukülas.

Kirik on kultuurimälestiste registris alates 1999. aastast.

Kirikutorni kõrgus jalamist on 29 meetrit.

Kirik meremärgina
Kirik toimib ka meremärgina ning seda nimetatakse selles kontekstis Paluküla ülemiseks päevamärgiks.

Päevamärk moodustab liitsihi Hiiessaare alumise tuletorniga. Märkide vahekaugus on 2580 meetrit ja sihi asimuut on 229,6°.

Pildid

Välislingid 

Hiiu maakonna kirikud
Eesti päevamärgid
Hiiumaa vald
Hiiu maakonna kultuurimälestised
Anneli Rahkema

Anneli Rahkema (sündinud 5. augustil 1979 Rakveres) on eesti näitleja.

Ta lõpetas Rakvere Reaalgümnaasiumi 1997 aastal ja  2001. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitekunsti erialal. Samast aastast töötab Rakvere Teatri näitlejana. 

Anneli Rahkema on mänginud filmides "Soovide puu" (2008), "Väikeste linnade mehed" (2009), lühifilmides "Short" ja "Virago" (2019) ning seriaalides "Kassid" (2006), "Unistuste agentuur" (2010), "Kättemaksukontor" (2014) ja "Viimane võmm" (2015).

Teatrirolle
2001  Jaanituli, Marta  
2002  Vahtramäe Emil, Kroosu Maaja       
2003  Täismäng, Reelika Kebanen (sisseõpitud 2006)   
2004  Heljo Mänd, Mõmmi aabits, lavastaja Kaarel Kilvet, Karu-Kati  
2005  Rosencrantz ja Guildenstern on jälle surnud, Traagik  
2006  A.H. Tammsaare / Urmas Lennuk, Vargamäe kuningriik, lavastaja Jaanus Rohumaa, Elli   
2007  Edmond Rostand, Cyrano de Bergerac,  lavastaja Kalju Komissarov,  Lillemüüjanna; õde Clara   
2008 Venedikt Jerofejev,  Üks joodik sõitis rongiga, lavastaja Toomas Suuman,  ingel  
2009  Nora Ephron , Kui Harry kohtas Sallyt,  lavastaja Jaanika Juhanson, Marie  
2010  August Kitzberg, Tuulte pöörises,  lavastaja Andres Noormets,  Leena  
2010  Andrus Kivirähk, Kaelkirjak,  lavastaja  Marion Undusk,   ema ; Barbie  
2011  Aleksandr Ostrovski,  Kaasavaratu,  lavastaja Eili Neuhaus,  Larissa Dmitrijevna Ogudalova   
2012  Anton Hansen Tammsaare / Toomas Hussar,  Uurimise all, lavastaja Toomas Hussar, Juuli Almar; Proua von Unden
2012  Eldar Rjazanov /  Emil Braginski, Armastus tööpostil, lavastaja Peeter Tammearu,  Olga Petrovna Rõžova   
2013  Tennessee Williams, Suvi ja suits, lavastaja Mait Joorits, Rosa Gonzales    
2014  Anton Tšehhov, 3 õde,  lavastaja Andres Noormets,   Maša  
2015  Maksim Gorki / Jussi Sorjanen,  Põhjas,  lavastaja Jussi Sorjanen, Nastja  
2015  Arto Paasilinna , Maailma parim küla, lavastaja Jaanus Rohumaa, Henna Toropainen ja Henna Heikura    
2016  Andrus Kivirähk,  Maailma otsas, lavastaja Raivo Trass,  Eve  
2017  Beth Henley, Küllus, lavastaja Filipp Los,  Macon Hill
2017  Urmas Lennuk, Ükssarvikute farm, lavastaja Urmas Lennuk,  Mari Prillop
2018 H. Lewis, J. Sayer, H. Shields, Hullemast hullem, lavastaja Elina Purde, Annie      
2018  Nadežda Ptuškina,  Kuni ta suri, lavastaja Peeter Raudsepp,  Dina  
2019  Urmas Lennuk,  Made in China,  lavastaja Urmas Lennuk,  Odin; Maarja  
2019  Ludvig Holberg,  Miks Jeppe joob?, lavastaja Hendrik Toompere, Nille

Tunnustus
Rakvere Teatri kolleegipreemia parim naisnäitleja 2005, 2006, 2009, 2010, 2016, 2017

Rakvere Teatri loomenõukogu preemia 2009.

Eesti Teatriliidu aastaauhindade naispeaosa nominent 2017

Välislingid

Anneli Rahkema Rakvere Teatri kodulehel
Anneli Rahkema andmebaasis IMDb
Anneli Rahkema: Tore oleks teatrit inimestele lähemale tuua
Anneli Rahkema andis naisnäitleja kolleegipreemia Silja Miksile

Eesti näitlejad
Rakvere Teatri näitlejad
Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia vilistlased
Sündinud 1979
Ivo Eensalu

Ivo Eensalu (sündinud 3. aprillil 1949) on eesti näitleja ja lavastaja.

Aastal 1972 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (5. lend).

Töötas aastatel 1972–1977 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris näitlejana. Aastatel 1977–1995 oli ta Eesti Draamateatri näitleja ja lavastaja ning aastatel 1995–2001 lavastaja. Alates 2001. aastast on Ivo Eensalu vabakutseline.

Laiemalt tuntuks sai Ivo Eensalu Mõmmi rolliga telesarjas "Mõmmi ja aabits" (1973–1976). Ta mängis Mõmmit ka lavastuses "Mõmmi ja päkapikud" (2011).

Tunnustus 

 1997 Salme Reegi nimeline auhind

Isiklikku 
Ivo Eensalu abikaasa on ooperilaulja Marika Eensalu.

Viited

Välislingid

Ivo Eensalu andmebaasis IMDb

Eesti näitlejad
Eesti teatrilavastajad
Sündinud 1949
Arvi Mägi

Arvi Mägi (sündinud 25. veebruaril 1949 Tartus) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta lõpetas 1971. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal. Töötas aastatel 1971–1989 Rakvere Teatris näitlejana. 

Oli aastatel 1989–1993 Rakvere Teatri kunstiline juht ja 1993–1994 taas sama teatri näitleja. 1994–2015 töötas näitlejana Viljandi Ugala Teatris ja 2016–2017 Kuressaare Teatris. 

On mänginud filmis Klassikokkutulek ja teleseriaalis Kelgukoerad.

Tunnustus
1982 Ants Lauteri nimeline auhind
1984 Eesti NSV teeneline kunstnik

Välislingid

Arvi Mägi Eesti Teatri Agentuuri kodulehel
Arvi Mägi Eesti Lavastajate Liidu kodulehel
Arvi Mägi andmebaasis IMDb

Eesti näitlejad
Eesti teatrilavastajad
Eesti NSV teenelised kunstnikud
Sündinud 1949
James Chadwick

James Chadwick (20. oktoober 1891 Bollington – 24. juuli 1974 Cambridge) oli Suurbritannia füüsik.

Ta õppis Manchesteri ülikoolis füüsikat teiste seas Ernest Rutherfordi käe all ning omandas 1913. aastal magistrikraadi. Hiljem töötas ta koos Rutherfordiga Cambridge'i ülikoolis Cavendishi laboratooriumis. 

Aastal 1932 avastas ta neutroni ja sai 1935. aastal selle eest Nobeli füüsikaauhinna.

Samal aastal nimetati Chadwick Liverpooli ülikooli füüsikaprofessoriks. Aastatel 1943–1946 osales ta Ameerika Ühendriikides Manhattani projektis. Seejärel pöördus ta Inglismaale tagasi ja jäi 1948. aastal pensionile.

Tunnustus
1932 – valiti Saksimaa Teaduste Akadeemia Leipzigis korrespondentliikmeks
1932 – Hughesi medal
1935 – Nobeli füüsikaauhind
1945 – Knight Bachelor
1946 – Melchetti medal
1948 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
1950 – Copley medal
1950 – Faraday medal
1951 – Franklini medal
1967 – Guthrie medal ja auhind
1970 – Aukaaslaste orden (Companion of Honour)

Välislingid
 James Chadwick Nobeli auhinna lehel

Inglise füüsikud
Nobeli füüsikaauhinna laureaadid
Sündinud 1891
Surnud 1974
Ơ

Ơ (ơ) on ladina kirja täht, mis on saadud o-tähest diakriitilise märgi sarv abil. See on kasutusel vietnami keeles ja hääldub [əː].

Olenevalt toonist kasutatakse seda 5 erineva diakriitikuga:
 Ờ ờ
 Ớ ớ
 Ở ở
 Ỡ ỡ
 Ợ ợ

Tähestikutähed
Mālpilsi vald

Mālpilsi vald (läti keeles Mālpils pagasts) on vald Lätis Sigulda piirkonnas. 

Vald piirneb Sigulda piirkonna Allaži, Sigulda ja More vallaga, Ropaži piirkonna Ropaži vallaga, Cēsise piirkonna Amata vallaga ning Ogre piirkonna Ķeipene ja Suntaži vallaga.

Valla pindala on 220,9 km². 2019. aasta seisuga elas seal 3350 inimest. Valla keskus on Mālpilsi küla.

Ajalugu

Läti iseseisvumisel asusid praeguse valla kohal Mālpilsi ja Riktere vallad. Aastal 1935 oli Mālpilsi valla pindala 148,41 km² ja seal oli 2052 elanikku. 1945 moodustati selle aladele Mālpilsi ja  Vite külanõukogud, vald ise aga likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954  liideti Mālpilsi külanõukoguga likvideeritava Vite külanõukogu kolhoosi «Vienība»  alad, aastal 1958 Sidgunda külanõukogu kolhoosi «Spartaks» alad, aga aastal 1963 kogu likvideeritava Sidgunda külanõukogu maad. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Mālpilsi vald, mis kuulus Riia rajooni. 2009. aastal moodustati vallaga samades piirides Mālpilsi piirkond (1. järgu haldusüksus). 2021. aastal liideti Mālpilsi piirkond Sigulda piirkonnaga.

Mälestised

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Bukase mõisa hooned, Mālpilsi kirik,  Mālpilsi mõisa hoonetekompleks, sealhulgas park ja häärber, Mālpilsi ordulinnuse ase, Sidgunda linnamägi ja Idiņi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Mālpilsi kiriku keskaegne kalmistu, Mālpilsi linnamägi, ehk Viinamägi, Jaunaudriņi muinaskalmed ja Vecrubenīši muinaskalmed.

Loodus

Vald asub Kesk-Läti madalikul, idaosa jääb Vidzeme kõrgustikule. Kõrgeim koht (136 m) asub More valla piiril. Suuremad jõed on  Lielā Jugla ja selle lähtejõed Suda ning Mergupe. Soodest on suurim Torfi soo (479 ha).

Looduskaitse all on Sporta iela tamm, rippuv kask ja kümme nimetut põlispuud.

Asustus 

Aastal 2016 elas vallas 3034 lätlast, 371 venelast, 72 valgevenelast, 52 ukrainlast ja 37 poolakat.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Läti vallad
Sigulda piirkond
525

525. aasta

Sündmused
Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Theodorus Philoxenus ja Anicius Probus.
Dionysius Exiguus tegi ettepaneku kasutada ajaarvamiseks süsteemi anno Domini.
Esmakordselt mainiti Konstanzi linna.

Sündinud
 ...

Surnud
 ...
Georg Adelheim

Georg Adelheim (14. oktoober 1884 Tallinn – 20. september 1952 Göttingen) oli Eesti advokaat.

Ta lõpetas Tallinna Nikolai Gümnaasiumi, õppis aastatel 1904–1910 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, lõpetas selle cand. jur. astmega, Korporatsioon Estonia vilistlane.

Ta oli 1910–1914 kohtuameti kandidaat, osales 1914–1917 Esimeses maailmasõjas 26. Siberi kütirügemendi ohvitserina. 1919–1921 vandeadvokaat Tallinnas, 1922–1933 Tallinn-Haapsalu rahukogu liige, 1934–1939 vandeadvokaat Tallinnas, 1939 lahkus Warthegausse, kus oli 1939–1941 kohtunik. 1941–1944 teenis Eesti kindralkomissariaadis. 

Ta koostas muu hulgas genealoogilisi teatmeteoseid.

Viited

Välislingid

Eesti advokaadid
Genealoogid
Tallinna Ringkonnakohtu liikmed
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Estonia liikmed
Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased
Baltisakslased
Sündinud 1884
Surnud 1952
Johann Arro (advokaat)

Johann Arro (ka Johan Arro; 1888 Tartu – 2. märts 1942 Unžlagi laager, Gorki oblast, Venemaa) oli eesti advokaat.

Ta oli 1921–1929 vandeadvokaadi abi Tallinnas ja 1929–1940 vandeadvokaat Tallinnas. 

Arreteeriti NKVD poolt 22. veebruaril 1941 Tallinnas, suri vangistuses Unžlagi laagris Gorki oblastis.

Välislingid
 Okupatsioonide muuseum

Eesti advokaadid
Tallinna Jaani koguduse liikmed
Eesti represseeritud isikud
Sündinud 1888
Surnud 1942
Tiiger

Tiiger (Panthera tigris) on kaslaste sugukonda pantri perekonda kuuluv imetaja.

Toitumine
Eelistatuimad saakloomad on pühvlid ja hirved, ent ta rahuldub ka ahvide, madude, konnade, kilpkonnade või termiitidega. Ta oskab ka kala püüda. Mõnikord sööb tiiger ka okassigu.

Paljunemine
Emasloom kasvatab 2–4 kutsikat kaks aastat. Selle aja jooksul ta uusi kutsikaid ei saa. Umbes pooled poegadest surevad enne täisealiseks saamist.

Eluviis
Väga palava ilmaga armastab ta end vees karastada – tiiger on hea ujuja. Öösel on tiiger väga hõivatud: ta peab vahetpidamata kontrollima oma valduse piire, märgistades neid korduvalt uriini ja väljaheidetega. Jahti peab ta samuti öösel. Tiigri päevad mööduvad puhates.

Alamliigid 

 Amuuri tiiger Panthera tigris altaica
 Bali tiiger Panthera tigris balica †
 Bengali tiiger Panthera tigris tigris
 Indohiina tiiger Panthera tigris corbetti
 Jaava tiiger Panthera tigris sondaica †
 Kaspia tiiger ehk turaani tiiger Panthera tigris virgata †
 Lõunahiina tiiger Panthera tigris amoyensis
 Malai tiiger Panthera tigris jacksoni
 Sumatra tiiger Panthera tigris sumatrae
 Panthera tigris trinilensis †

Vaata ka
 Liiger

Välislingid
Rainer Sarnet

Rainer Sarnet (sündinud 3. märtsil 1969 Rakveres) on Eesti filmi- ja teatrilavastaja.

Õppis Rakvere 3. Keskkoolis. Lõpetas Tallinna Pedagoogikaülikooli filmirežii eriala 1998. Töötanud animastuudios Stuudio B, filminud reklaame,1993-1995 avaldas koos Rein Pakuga ajalehtedes Hommikuleht ja Nelli Teataja koomikseid, kirjutanud arvustusi ja töötanud copywriter'ina.

Looming

Filmid 
"Merehaigus" (1993), lühifilm
"Eestimaa kaunimad paigad" (1994), lühifilm
"Vari seinal" (1994), lühifilm
"Autompsyko supervegos" 1995 TUKK
"Öökull ja kana" 1997 TUKK
"Libarebased ja kooljad" (1998), diplomitöö
"Kass kukub käppadele" (1999), segment "Pauli laululaegas", kassettfilm koos Jaak Kilmi ja Peeter Herzogiga
"Töö" (1999), dokumentaalfilm
"Libahundi needus" (2005) Telefilm
"Tabamata ime" lühifilm (2006) Von Krahl
"Kuhu põgenevad hinged" (2007) 
"Idioot" (2011)
"November" (2017)
"Vaino Vahingu päevaraamat" (2022)

Lavastused 
Stanisław Przybyszewski - "Lumi" (2003, lavastaja), Von Krahli teater
Maksim Gorki - "Ema" (2005, lavastaja), Von Krahli teater
Elfriede Jelinek - "Mis juhtus pärast seda, kui Nora oma mehe maha oli jätnud ehk Ühiskondade toed" (2008, lavastaja), Von Krahli teater
Federico García Lorca - "Lillede keel" (2012, lavastaja), Von Krahli teater
François Mauriac - "Öö lõpp" (2018, lavastaja), Vaba Lava

Raamatud 
Rein Pakk, Rainer Sarnet - "Paku ja Sarneti koomiksid", (OÜ Supilinna Ekspress, 2018), ISBN 9789949888610
 Linnar Priimägi - karikatuurikogumik - "Savisaare mütoloogia & mütoloogiline Savisaar", karikatuurid joonistanud Hugo Hiibus, Aimar Juuse, Jüri Kerem, Rein Lauks, Hillar Mets, Urmas Nemvalts, Rein Pakk, Andrus Peegel, Alfred Saldre, Rainer Sarnet, Marek Strandberg, Indrek Tegelmann. Kujundus Artur Borissenko, Andrus Peegel. Eesti Keskerakond, (1999)

Tunnustus 

 2008 stipendium "Ela ja sära"
2011 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Mart Tanieliga; mängufilmi „Idioot“ eest)
 2017 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Katrin Kissaga, mängufilmi "November" eest)

Isiklikku 
Tema elukaaslane on lavastuskunstnik Laura Pählapuu.

Välislingid 

Marko Mägi "Filmimees Rainer Sarneti teatridebüüdiks on kiredraama". Eesti Ekspress, Areen, 1. aprill 2003
Erkki Luuk "Filmilavastaja ja filosoofiline "Lumi" Von Krahli teatris". Eesti Ekspress, 7. aprill 2003
Sulev Teinemaa "Persona grata Rainer Sarnet". Teater. Muusika. Kino, nr 11/2003
Maris Podekrat "Rainer Sarnet – algusest saadik andekaks tembeldatud". Eesti Päevaleht, 7. jaanuar 2006
"Rainer Sarnet ja tagurpidi rist" – publik.ee, 31. oktoober 2007
Sash Uusjärv "Rainer Sarnet Nobelist ja Noraga". Just, 21. aprill 2008
Margit Adorf "Rainer Sarnet: Dostojevski võitles selle eest, et madalaid asju ei hakataks oluliseks pidama". Eesti Päevaleht, 9. oktoober 2011

Eesti filmilavastajad
Eesti karikaturistid
Sündinud 1969
Terje Trei

Terje Trei (sündinud 1. mail 1967 Põltsamaal) on Eesti õmblustööstuse tehnoloog ja poliitik, XI, XII ja XIII Riigikogu koosseisu liige.

2009 valiti ta Põltsamaa linnavolikogu liikmeks. 2007. aasta Riigikogu valimistel sai ta 681 häält, kuid valituks ei osutunud. Riigikogu juhatuse otsusega sai Terje Trei XI Riigikogu liikmeks alates 17. juunist 2010 seoses Margus Lepiku tagasiastumisega ja Urmas Kruuse kohast loobumisega. Ta oli XI Riigikogu Reformierakonna fraktsiooni liige 2010–2011. 14. novembrist 2011 oli ta XII Riigikogu liige, asendades lapsehoolduspuhkusel olevat Kaja Kallast. Pärast Kallase tööle naasmist 2. juulil 2012 jätkas ta tööd Riigikogus Raivo Järvi asendusliikmena. Trei volitused lõppesid 10. detsembril 2012 seoses justiitsministri kohustustest vabastatud Kristen Michali riigikogu liikme volituste taastumisega. 1. jaanuaril 2014 sai ta taas Riigikogu liikmeks seoses Maret Maripuu volituste lõppemisega.

Ta sai  2015. aasta Riigikogu valimistel 557 häält ning osutus valituks kompensatsioonimandaadiga.

Töökohad 
Riigikogu liige 2010–2011; 2011–2012 ja 2014-
SA Põltsamaa Lossi Arendus juhataja 2013
Reformierakonna Jõgeva- ja Tartumaa arendusjuht 2004–2010 ja 2011
OÜ Tinatex, tehnoloog 2003–2005
OÜ Better World, juhataja 2000–2002
FIE 1998–2009
OÜ Ponte Õmblus, töödejuhataja 1996–1998
õmblusvabrik Sangar, õmbleja, tehnilise kontrolli osakonna kontrolör 1985–1995

Ta on Reformierakonna liige 2002. aastast alates.

Viited

Välislingid
Terje Trei riigikogu.ee lehel
Terje Trei (nr. 561) 
Urmas Kruuse asemel läheb riigikokku Terje Trei
Lapseootel Kaja Kallast hakkab Riigikogus asendama Terje Trei

XI Riigikogu liikmed
XII Riigikogu liikmed
XIII Riigikogu liikmed
Sündinud 1967
Valter Ever

Valter Ever (6. november 1902 Tallinn – 10. juuli 1981 Stockholm) oli eesti advokaat ja kergejõustiklane.

Ta lõpetas 1925. aastal Tartu Ülikooli, Korporatsioon Vironia vilistlane.

Osales Vabadussõjas.

Ta osales kergejõustiklasena 1924. aasta suveolümpiamängudel.

1926 vandeadvokaat August Rei abi, 1931–1940 vandeadvokaat Tallinnas. 

Ta põgenes 1944. aastal Rootsi.

Välislingid
Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
 
 

Eesti advokaadid
Eesti diplomaadid
Vabadussõja veteranid
Eesti kergejõustiklased
Eesti 1924. aasta suveolümpiamängudel
Eesti jääpallurid
Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Vironia liikmed
Eestlased Rootsis
Sündinud 1902
Surnud 1981
Gustav Härm

Gustav Härm (19. detsember 1898 Saku vald, Harjumaa – 12. august 1984 North Hollywood, California osariik) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1926. aastal, Üliõpilasselts Concordia ja Korporatsioon Rotalia vilistlane.

Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, 1926–1931 vandeadvokaat Erich Eeki abi, seejärel vandeadvokaat Keilas. Lahkus 1944. aastal Saksamaale, sealt USA-sse, kus ta aastal 1984 California osariigis North Hollywoodis suri.

Viited 

Eesti advokaadid
Vabadussõja veteranid
Korporatsioon Vironia liikmed
Korporatsioon Rotalia liikmed
Eestlased Ameerika Ühendriikides
Sündinud 1898
Surnud 1984
Aarne Jaks

Aarne Jaks (kuni 1939. aastani Arnold Jaks; 11. veebruar 1895 Narva – 18. veebruar 1941) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas aastal 1914 Narvas gümnaasiumi. Õppis aastast 1914 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, lõpetas selle 1922. aastal, Korporatsioon Sakala vilistlane.

Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, 1920–1922 Sõjaringkonnakohtu kohtuameti kandidaat, 1922–1928 kohtu-uurija Tartus ja Tallinnas, 1928–1939 vandeadvokaat Tallinnas, 1939–1940 vandeadvokaat Otepääl. 

Tappis end enne arreteerimist.

Viited

Kirjandus 
A. Jaks põgenes pesuväel. Rahvaleht, 22. märts 1934, nr. 34, lk. 3.

Välislingid 
Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944

Eesti advokaadid
Eesti Vabadussõjalaste Liidu poliitikud
Vabadussõjalaste Rahvaliikumise poliitikud
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Sakala liikmed
Vabadussõja veteranid
Sündinud 1895
Surnud 1941
August Kitzberg (advokaat)

August Kitzberg (ka August Vladimir Kitzberg; 29. juuni 1895 Ruhja – 11. detsember 1941 Ussollag, Permi oblast) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas aastal 1916 Peterhofis Aleksander Teise Gümnaasiumi. Õppis aastatel 1916–1917 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, aastatel 1920–1921 Läti Ülikooli õigusteaduskonnas, aastatel 1921–1923 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas. Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, 1920 Riias Eesti konsulaadi sekretär, 1923–1924 ministeeriumiametnik, 1924–1931 vandeadvokaat Ilmar Tannebaumi abi, 1924–1927 Harju maavalitsuse juriskonsult, alates 1924 Tallinna Eesti Põllumeeste Seltsi juhatuse liige, Tallinna Linnapanga nõukogu liige. 1931–1940 oli ta vandeadvokaat Tallinnas. 

Arreteeriti NKVD poolt 29. juunil 1941 Tallinnas, suri vangilaagris.

Viited 

Eesti advokaadid
Tallinna Jaani koguduse liikmed
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmed
Vabadussõja veteranid
Tallinna linnavolikogu liikmed
Eesti represseeritud isikud
Sündinud 1895
Surnud 1941
Juhan Kurvits

Juhan Kurvits (13. jaanuar 1895 Laatre vald, Pärnumaa – 1953) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas aastal 1918 Pihkva Maamõõtjate Kooli, Õppis aastal 1918 Moskva Põllumajanduse Instituudis, aastatel 1919–1920 Ivanovo-Voznessenski Polütehnilises Instituudis. Aastatel 1921–1928 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas. Ta oli Korporatsioon Vironia vilistlane.

1929–1933 oli ta vandeadvokaat Johan Madissoni, 1933–1935 vandeadvokaat Eugen Erbe abi Tallinnas, 1935–1940 vandeadvokaat samas. 1944 lahkus Eestist, suri USA-s.

Viited 

Eesti advokaadid
Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu liikmed
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Vironia liikmed
Sündinud 1895
Surnud 1953
Ohulähedased

Ohulähedased (inglise near threatened, lühendatult NT) on Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (IUCN) üks ohustatuse kategooriatest, mis määratakse elusolevale taksonile. 

Ohulähedasi liike ähvardab lähitulevikus looduses väljasuremine. 

Looduskaitse
Aasia lõvi

Aasia lõvi ehk india lõvi (Panthera leo persica) on  lõvi alamliik.

Aasia lõvi on esindatud ka Tallinna Loomaaia kollektsioonis.

Välislingid 

 Aasia lõvi. Tallinna Loomaaia haruldused. Tallinn Zoo

Pantrid
Kalakass

Kalakass (Prionailurus viverrinus) on kaslaste sugukonda kuuluv imetaja, kes elab Lõuna-ja Kagu-Aasias.

Kalakass on kodukassist umbes kaks korda suurem. Tema tüvepikkus on 57–78 cm. Saba on võrdlemisi lühike, 20–30 cm pikk. Emane kalakass kaalub 5,1–6,8 kg ja isane 8,5–16 kg.

Kalakassi esikäppade küüned ei tule lõpuni sisse, varvaste vahel on ujulestad. Kalakass toitub peamiselt kaladest. Kalade püüdmiseks on tal olemas ujumisoskus. Seetõttu on ka tema karvkate, mis on kohandunud pikemaks ajaks vees veetmiseks, kahekihiline.

Kalakass elutseb märgalade lähedal, näiteks soistel aladel, kaldatihnikutest ja mangroovimetsades. Märgalade hävimise tõttu kuulub kalakass ohustatud liikide hulka.

Kalakass on esindatud ka Tallinna Loomaaia kollektsioonis.

Viited

Välislingid 

 Inga-Gretel Linkgreim. Tallinna loomaaed saab kaks haruldast kalakassi. ERR Uudised, 25. august 2011 

Kaslased
Matthias Stackelberg

Parun Otto Reinhold Matthias Stackelberg (7/19. aprill 1868 Kuressaare – 4. november 1945 Pirna) oli Saaremaa poliitik ja Eesti jurist.

Matthias von Stackelberg sündis Stackelbergide Tumala-harust põlvneva Tumala ja Orissaare mõisniku vabahärra Gustav von Stackelbergi (1836–1891) ja Marie Ottilie von Stackelbergi (sünd. Buhrmeister; 1845–1924) teise lapsena.

Ta lõpetas 1893. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Estonia vilistlane.

Ta oli Tumala ja Orissaare mõisnik, 1908–1911 Saaremaa ülemtalurahvakohtu esimees, 1911–1915 Saaremaa konvendideputaat, aurahukohtunik, Kuressaare linnavolinik, Saaremaa maanõunik, alates 1929. aastast Saaremaa Üldkasuliku Ühingu president. 

1915. aastal saadeti ta Vene võimude poolt Saaremaalt välja, elas Viljandis. 1918. aastal küüditasid bolševikud ta Siberisse, pääses tagasi. Aastail 1922–1939 oli ta vandeadvokaat Kuressaares, 1927. aastast Kuressaare linnavolinik, siirdus ümberasujana Saksamaale, kus suri Pirnas Saksimaal.

Perekond
Abiellus 12/25. augustil 1900 Kuressaares Ilse von Ekesparrega, Saaremaa maamarssali ja Saaremaa Üldkasuliku Ühingu presidendi Oskar von Ekesparre tütrega. Neil oli kolm poega ja tütar.

Esivanemad
Viited:

Viited

Kirjandus
Stackelbergi haruldased ürikud. Rahvaleht, 24. oktoober 1939, nr. 250, lk. 3.

Välislingid
Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Väljavõte Pöide koguduse sünnimeetrikast

Saaremaa maanõunikud
Tumala mõisnikud
Eesti advokaadid 
Saksa-Balti Erakonna poliitikud
Kuressaare linnavolikogu liikmed
Kaitseliidu Saaremaa maleva liikmed
Matthias
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Estonia liikmed
Sündinud 1868
Surnud 1945
Leonhard Õsso

Leonhard Õsso VR I/3 (5. juuli 1895 Ropka vald, Tartumaa – 8. juuli 1941 Tartu) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Osales Vabadussõjas, 1927–1932 vandeadvokaadi abi Valgas ja Tartus, 1932–1940 vandeadvokaat Tartus. Kaitseliidu Tartu maleva juriskonsult. Vangistati suvel 1941 ja mõrvati Tartu vanglas.

Ta oli advokaat Ernst Õsso vend.

Eesti advokaadid
Kaitseliidu Tartu maleva liikmed
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Vabadusristi I liigi 3. järgu kavalerid
Vabadussõja veteranid
Sündinud 1895
Surnud 1941
Fistful of Metal

"Fistful of Metal" on thrash metal-bändi Anthrax debüütalbum. Album ilmus 1984. aasta jaanuaris.

Lood 

 "Deathrider"  3:30
 "Metal Thrashing Mad"  2:39
"I'm Eighteen" (Alice Cooper cover)  4:02
 "Panic"  3:58
 "Subjugator"  4:38
 "Soldiers of Metal"  2:55
 "Death from Above"  5:00
 "Anthrax"  3:24
 "Across the River" (Instrumental)  1:26
 "Howling Furies"  3:55

Ameerika Ühendriikide albumid
1984. aasta albumid
Progressiivne rokk

Progressiivne rokk (inglise progressive rock), argoos ka progerokk ehk proge, on rokkmuusika alamsuund, mis tekkis 1960. aastate teises pooles ja arenes välja 1970. aastate alguses. 

Progressiivse roki baasiks oli progressiivne popmuusika suund, tuntumate esindajatena Beach Boys, Beatles, Bob Dylan, Who jt. Nemad alustasid klahvpillide ja süntesaatorite kasutamisega virtuoossete soolode esitamiseks, millest kujunesid lugude olulised osad (Animals, Doors, Procol Harum, King Crimson, Aphrodite's Child jt). 

Progressiivse roki viljelejad laiendasid rokkmuusika piire, muutes seni valitsenud salmi ja refrääni vaheldumisel põhinenud lauluvorme. Tähelepanu pöörati lugude instrumentaalsetele osadele. Seadetesse põimiti klassikalise ja džässmuusika elemente. Seetõttu on progressiivse roki puhul kasutatud ka nimetusi art rock, sümfooniline rokk ja klassikaline rokk. Viimast ei tohi muidugi segi ajada klassikalise perioodi (1950-ndate) rock'n'roll'iga. 

Progressiivse roki populaarsuse kõrgaeg oli 1970. aastate keskel. Siis jõudsid progressiivse roki albumid (LP-d) ka müügiedetabelite tippu. 

Progressiivsel rokil oli tihe seos samal ajal välja kujunenud hard rock'iga (Cream, Deep Purple, Black Sabbath jt).

Suuna kuulsamad esindajad on algusperioodist Pink Floyd, Moody Blues ja Who. Hilisemast perioodist on tuntuimad Genesis, Emerson, Lake & Palmer ning Yes. Aga siia liigituvad veel mitmed teised muusikud nagu Mike Oldfield. 

Eestis on progerokki viljelenud ansamblid Mess, Kaseke, Psycho jt. Hiljem on progressiivset rokki viljelenud Radar, Põhja Konn jt.

Viited

Rock
Muusikastiilid
Rootsi-Norra

Rootsi-Norra oli Rootsi kuningriigi ja Norra kuningriigi personaalunioon aastatel 1814 kuni 1905.

Rootsi-Norras elas 7 560 000 inimest 1905. aastal.

Ühine maismaapiir oli ainult Venemaa Keisririigiga.

Riigikeeled olid rootsi ja norra (bokmål).

Personaaluniooni moodustamine 
1814. aastal otsustati Viini kongressil kompenseerida Rootsile Ees-Pommeri kaotus personaaluniooniga Norraga ning Karl XIII-st, kes oli Rootsi kuningas 1809–1818 sai ka Norra kuningas Karl II nime all 1814–1818.

Karl oli viimane Rootsi kuningas Holstein-Gottorpi dünastia Rootsi liinist. Kuna Karli kaks seaduslikku last surid lapsepõlves, siis kutsuti troonipärijaks Prantsusmaa kindral Bernadotte, kelle Karl lapsendas ning pärandas talle Rootsi kuningatrooni. Bernadottest sai Rootsi kuningas Karl XIV Johan ning uue Rootsi Bernadotte kuningadünastia rajaja.

Vaata ka 
 Rootsi riigipeade loend
 Norra kuningas

Rootsi uusaeg
Norra ajalugu
Euroopa uusaeg
Euroopa ajaloolised riigid
Gilad Shalit

Gilad Shalit (heebrea keeles גלעד שליט; sündinud 28. augustil 1986 Nahariyyas) on Iisraeli kaitseväelane, kes rööviti tegevteenistuses olles 25. juunil 2006 Palestiina islamiliikumise Ḩamās poolt ja veetis enam kui viis aastat vangistuses. 

Shaliti püüti vabastada sõjalise operatsiooniga vahetult pärast tema röövimist juuni lõpus 2006, kuid see katse ebaõnnestus. Hiljem tehti aastate jooksul tema vabastamiseks arvukalt diplomaatilisi katseid nii Iisraeli valitsuse kui ka rahvusvaheliste organisatsioonide poolt, kuid needki ebaõnnestusid.

Shalit vabastati vastavalt Iisraeli valitsuse ja Ḩamāsi kokkuleppele 18. oktoobril 2011 ning toimetati Gaza tsoonist Egiptuse kaudu tagasi koju. Shaliti vabastamise eest nõustus Iisrael omakorda vabastama enam kui 1000 Iisraeli vanglates kinnipeetud palestiinlast.

Vangistuse ajal andsid Iisraeli Kaitsejõud talle vanemveebli auastme. Ta on nimetatud ka Pariisi, Rooma, Miami, New Orleansi, Baltimore'i ja Pittsburghi aukodanikuks.

Iisraeli sõjaväelased
Sündinud 1986
EMA

EMA on akronüüm, mis võib tähendada üht järgmistest asutustest või organisatsioonidest:

Estonian Medical Association – Eesti Arstide Liit.
Eesti Mereakadeemia – mereharidust pakkuv Eesti rakenduskõrgkool.
Eesti Meremeeste Ametiühing – 1990ndate algusest 2017. aastani tegutsenud ametiühing.
Eesti Mitmekultuuriline Assotsiatsioon – 2000. aastal asutatud Eesti kultuuriseltside katusorganisatsioon.
Eesti Muusikaakadeemia – tänase Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia nimetus aastatel 1989–2005.
Eesti Metsa Abiks – Eesti kodanikuliikumine

East Midlands Airport – Suurbritannias asuv East Midlandsi lennujaam.
European Medicines Agency – Euroopa Ravimiamet, Euroopa Liidu detsentraliseeritud ametkond keskusega Londonis.

EMA on akronüüm, mis võib tähendada:
epiteelmembraani antigeeni (epithelial membrane antigen).
Jakob Rang

Jakob Rang (15. märts 1884 Pärnumaal, Voltveti vallas Kanakülas Pika talus – 8. detsember 1958 Stockholm) oli Eesti laevakapten ja reeder.

Õpinguid alustas Rang kohalikus vallakoolis. 12-aastaselt siirdus ta koos vanematega Lätimaale Vana-Salatsi valda. Õppinud ära läti keele, jätkas ta õpinguid Salatsis. Hiljem astus ta Heinaste merekooli, mille lõpetas 1. järgu kapteni diplomiga.

Juba kooliajal sõitis Rang mitmel purjekal, pärast kooli aga Tallinna Laevaühisuse laevadel. Esimese maailmasõja algul oli ta kapteniks puksiiril "Suurop". Kui saksa okupatsiooniväed selle ära viisid, teenis Rang edasi puksiiril ja jäälõhkujal "Reval" (hilisem "Jaan Poska"). Vabadussõjas osales Rang dessantide maale toimetamises ning sõidutas Johan Laidoneri koos lootsiga vastu Inglise laevastikule, kui see Tallinna reidile lähenes.

Eesti iseseisvuse ajal ostis Rang koos teiste kaptenitega mootorpurjeka "Orion", mis kurseeris Tallinna, Stockholmi ja Helsingi vahel. 1934. aastaks oli tal koos kompanjonidega juba 8 aurikut, millel said tööd enam kui sada meremeest.

1937. aasta 30. novembril valiti Jakob Rang Kaubandus-Tööstuskoja laevanduse sektsiooni liikmeks.

1940. aastal siirdus Rang Rootsi. Saksa vägede taganemise aegu vedas ta Rootsi üle mere Eesti põgenikke. Rootsis oli Rang Eesti Komitee asutaja ning juhatuse liige, Rootsi Eestlaste Esinduse liige ja ERFi abiesimees.

Viited

Kirjandus 
 "Kapten J. Rang 50-aastane" Päevaleht, 15. märts 1934, lk 6

Kaubandus-Tööstuskoja liikmed
Eesti ettevõtjad
Eesti meremehed
Eestlased Rootsis
Sündinud 1884
Surnud 1958
Sokoto jõgi

Sokoto on jõgi Nigeeria loodeosas. Ta on Nigeri lisajõgi.

Sokoto jõgi algab Katsina osariigis Funtua lähedal. Jõgi voolab algul loode suunas, Sokoto lähedal pöördub läände ja seejärel kaarega lõunasse. Sokoto kaldal asub Zamfara osariigi pealinn Gusau, mille juures on jõele rajatud Gusau pais. Umbes 100 km Sokotost ülesvoolu asub jõe suurim pais, Bakolori pais. Sokoto ääres asuvad ka muu hulgas Argungu, Birnin Kebbi, Bunza ja Wamako.

Jõe pikkus on umbes 600 km.

Sokoto suuremad lisajõed on Rima, Gaminda, Zamfara, Ka.

Jõe vett kasutatakse ümbruskonna põldude niisutamiseks. Selle ääres kasvatatakse muu hulgas puuvilla, tubakat, maapähklit, suhkruroogu ja riisi.

Jõgi on laevatatav.

Nigeeria jõed
Ri Song-chol

Ri Song-chol (sündinud 5. aprill 1986 P'yŏngyangis ) on Põhja-Korea iluuisutaja.

Ta võitis neli korda Põhja-Korea meistrivõistluse aastatel 2003, 2007, 2008 ja 2009.

Viited

Põhja-Korea sportlased
Sündinud 1986
Iluuisutajad
Hans Schmidt

Hans Schmidt (6. september 1854 Viljandi – 29. august 1923 Riia) oli baltisaksa helilooja, pianist, luuletaja, muusikakriitik ja -õpetaja.

Ta õppis aastatel 1875–1878 kompositsiooni Leipzigi konservatooriumis Carl Reinecke, Hermann Kretzschmari ja Salomon Jadassohni juures, seejärel Berliinis Helikunsti Akadeemias Friedrich Kieli juhendamisel. Samal ajal töötas koduõpetajana tuntud viiuldaja Joseph Joachimi ja tema abikaasa aldilaulja Amalie Joachimi peres. Käis hiljem Amalie Joachimiga kontserditurneedel. Talle pühendas ühtlasi oma laulutsükli "Fünf Lieder" op. 9. 

Õpingute ajal algas tema pikaaegne koostöö kuulsa tenori, samuti Viljandimaalt pärit Raimund von zur Mühleniga. 1878 tutvus Berliinis Johannes Brahmsiga. Brahms on kasutanud oma heliloomingus Schmidti tekste, näiteks "Sappho ood" (op. 94 nr 4, kirjutatud 1884). 

Aastal 1883 naasis Hans Schmidt Eestisse. Oli Kuressaares Laurentiuse kiriku organist ja linna muusikadirektor, korraldades seal kolme aasta jooksul arvukalt kontserte. 

1885 siirdus Riiga. Oli seal Rigasche Zeitungi, hiljem Rigasche Rundschau muusikaarvustaja. Asutas Riias muusikaseltsi Crescendo. Oli nõutud klaverisaatja. 1919. aastast oli Riia konservatooriumi klaveripedagoog.

Kirjutanud umbes 70 laulu, eelkõige enda tekstidele, samuti klaveripalu.

Välislingid 
 

Liivimaa inimesed
Baltisakslased
Baltisaksa muusikud
Sündinud 1854
Surnud 1923
Helsingi Eesti Akadeemiline Klubi

Helsingi Eesti Akadeemiline Klubi ehk HEAKlubi on Helsingis tegutsev organisatsioon, mis ühendab Soomes püsivalt elavaid akadeemiliste huvidega eestlasi. 

HEAKlubi alustas tegevust 2006. aastal, 2020. aastal on Heaklubil 25 tegevliiget, 18 välisliiget ning üks auliige, Helsingi Ülikooli biotehnoloogia instituudi professor Mart Saarma.  

Klubi liikmete hulgas on õpetajaid, teadlasi, kultuurivaldkonna esindajaid, juriste, arste, ettevõtjaid jne. Klubi püüab võimaluste piires anda oma panuse Eesti teaduse, majanduse, kultuuri ja traditsioonide igakülgsele tutvustamisele Soomes ning soodustada oma tegevusega heade mõtete ja uute ideede liikumist mõlemal pool lahte. Klubi korraldab koosolekuid, teadus-, majandus- ja kultuurialaseid akadeemilisi loenguid ning pidulikke koosviibimisi Eesti tähtpäevade tähistamiseks Soomes.  

Klubi postiaadress on Helsingi Eesti Maja ja klubi teeb tihedat koostööd Eesti saatkonnaga ja Tuglase Seltsiga.

Lisaks viib klubi läbi ka oma tegevuse eesmärkidega kooskõlas olevaid heategevus- ja koostööprojekte, näiteks valge Estonia tiibklaveri hankimine Helsingi Eesti saatkonnale, Enn Soosaare raamatu "Nuripidine aastasada" soome keelde tõlkimine ja väljaandmine ning eestikeelsete laste- ja noorteraamatute osakonna loomine Helsingi Latokartano põhikooli, kus õpib sadakond eesti last eesti-soome kakskeelse õppega klassides.

Viited

Väliseesti organisatsioonid
Borlänge

Borlänge on asula Rootsis Dalarna läänis, Borlänge valla keskus.

Borlänge geograafilised koordinaadid on . Asulast voolab läbi Dalälven.

2010. aasta lõpus elas Borlänges 41 734 inimest.

Borlänge on tööstuslinn, kus tegutseb muu hulgas palju metalli- ja paberitööstusettevõtteid.

Umbes 10 km asula keskusest lõuna pool asub Dala lennujaam. Borlänge on ka raudteesõlm.

Vaata ka
Dalkurd FF

Rootsi asulad
Borlänge vald
Wilhelm Wrangell

Parun Wilhelm Ferdinand Nikolai Wrangell (28. juuli / 9. august 1894 Võru – 26. detsember 1976 Lilienthal Bremeni lähedal) oli Eesti poliitik.

Elulugu
Wilhelm Wrangell õppis Tallinna Toomkoolis ja Peetri Reaalkoolis, mille lõpetas 1913. aastal, aastatel 1914–1915 õppis ta Peterburi Polütehnikumis laevaehitust, seejärel lõpetas Mihhaili Suurtükiväekooli.

1917. aasta ja Vabadussõda
Wilhelm Wrangell osales Esimeses maailmasõjas, küüditati Eestimaa Nõukogude Täitevkomitee korraldusel koos 200 Eestimaa aadlikuga 1918. aastal Krasnojarskisse, kust vabanes Brest-Litovski rahulepingu alusel ja naasis Eestisse. Sama aasta detsembris astus Balti rügementi ja osales Vabadussõjas Nõukogude Punaarmeega, sai kaks korda haavata. Demobiliseeriti 1921. aastal (leitnant).

Poliitiline tegevus Eesti Vabariigis
Aastatel 1922–1926 oli Wilhelm Wrangell Saksa-Balti Partei ja 1923–1933 Eestimaa Üldkasuliku Ühingu sekretär. 1928–1933 oli ta Saksa Kultuurvalitsuse asepresident ja 1933–1938 president. 

1939. aastal valiti ta I Riiginõukogu liikmeks, ta saavutas usaldusliku vahekorra Eesti Vabariigi presidendi Konstantin Pätsiga, kelle ülesandel pidas 1939. aasta septembrikriisi ajal läbirääkimisi Saksa võimudega.

Lahkumine Eestist 
8. oktoobril 1939 Eesti riigipeale tehtud visiidil ütles ta viimasele eesti keeles: 

15. märtsil 1940 lahkus ta rongiga Saksamaale (lahkumisvisiidil ütles Konstantin Päts temale: "Te ei unusta Eestit kunagi."). Töötas Saksa välisministeeriumis, seejärel vangistasid ta Briti okupatsioonivõimud. 

22. juunil 1922 abiellus ta Ilse von Rennenkampffiga, kellega tal oli kaks tütart.

Viited

Kirjandus
Wilhelm Wrangell. Eesti sakslaste ümberasumise eellugu. Akadeemia, 2003, nr. 11, lk. 2291–2323.

Välislingid

Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust

Wrangellid
Tallinna linnavolikogu liikmed
V Riigikogu liikmed
I Riiginõukogu liikmed
Balti Pataljoni koosseis
Vabadussõja veteranid
Eestimaa aadlikud
Baltisakslased
Baltisaksa poliitikud
Sündinud 1894
Surnud 1976
Alexander Hoeppener

Alexander Hoeppener, ka Höppener (17. (ukj 29. detsember) 1805 – 20. september (ukj 2. oktoober) 1873) oli Tallinna raehärra.

Elulugu
Ta põlvnes XVII sajandi lõpul Holsteinist Eestimaale Paidesse siirdunud kaupmehesuguvõsast. Tema isa oli Tallinna Suurgildi oldermann Johann Hoeppener (1774−1822) ja ema Justina Henriette Walther (suri 1813). Õppis 1820−1826 Tallinnas kubermangugümnaasiumis. Seejärel astus Tartu ülikooli, kus tudeeris 1831. aastani õigusteadust; lõpetas stuudiumi 1834. aastal gradueeritud tudengina. Seejärel teenis Peterburis Teaduste Akadeemia valitsuskomitees. 

Hiljem asus elama Tallinna, kus ta valiti 1856. aasta 9. detsembril (ukj 21. detsembril) raehärraks, kellena oli ametis surmani.

Kirjandus
Album Estonorum. Tallinn: Estländische Druckerei A.-G., 1939. Nr. 131.
Bunge, Friedrich Georg von. Der Revaler Rathslinie. Reval: Verlag von Franz Kluge, 1874. Lk. 104.

Välislingid 
Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat

Tallinna rae liikmed
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Estonia liikmed
Sündinud 1805
Surnud 1873
Târgoviște

Târgoviște [tɨr.ˈgo.viʃ.te] on linn Rumeenias Dâmbovița maakonnas. Ta on Dâmbovița maakonna keskus.

Linn asub Ialomița jõe ääres.

Linnas elas 89 930 inimest 2002. aastal.

Rumeenia diktaator Nicolae Ceaușescu ja tema abikaasa Elena Ceaușescu hukati Târgoviștes 25. detsembril 1989.

Galerii

Sõpruslinnad
 Kazanlak, Bulgaaria
 Targovishte, Bulgaaria
 Trakai, Leedu
 Orvault, Prantsusmaa
 Miami, Ameerika Ühendriigid
 Corbetta, Itaalia
 Santarém, Portugal
 Vellinge, Rootsi
 Castellón de la Plana, Hispaania
 Karadeniz Ereğli, Türgi

Viited

Rumeenia linnad
Munteenia
Dâmbovița maakond
John McDowell

John Henry McDowell (sündinud 7. märtsil 1942 Boksburgis Lõuna-Aafrika Vabariigis) on Lõuna-Aafrika filosoof, kes on olnud Oxfordi Ülikooli University College'i liige ja on nüüd Pittsburghi Ülikooli professor.

Ehkki ta on kirjutanud ulatuslikult metafüüsikast, epistemoloogiast, antiikfilosoofiast ja metaeetikast, on McDowelli mõjukaim töö jäänud vaimufilosoofia ja keelefilosoofia valda. 2010. aastal oli McDowell üks kolmest Andrew W. Melloni Fondi väljapaistvate saavutuste auhinna saajast. 

Kogu karjääri vältel on McDowell pidanud filosoofiat "teraapiliseks", nii et see "jätab kõik, nagu see on". Selle all mõistab ta teatud filosoofilist kvietismi (ehkki McDowell ei pea ennast "kvietistiks"). Filosoofiline kvietist usub, et filosoofia ei saa selgitada, milline on näiteks mõtte ja kõne suhe maailma, kuid see võib pakkuda filosoofiliselt problemaatiliste juhtumite uusi kirjeldusi, mis toovad segaduses filosoofi tagasi intellektuaalse rahu (intellectual quietude) seisundisse. Samas on McDowell seda kvietistlikku vaatenurka kaitstes sidunud end kaasaegsete juhtivate filosoofide tööga, püüdes nii terapeutiliselt lahendada probleeme, mida ta peab filosoofilisteks vigadeks, kui ka arendada algu- ja eripäraseid väiteid keele, vaimu ja väärtuste kohta. Igal juhul on ta püüdnud seista vastu tema hinnangul eksliku ja reduktiivse filosoofilise naturalismi mõjule, mis domineerib tänapäeva filosoofide töödes, eriti Põhja-Ameerikas.

McDowelli vaateid enim mõjutanud on Philippa Foot, Aristoteles, Immanuel Kant, G.W.F Hegel, Gottlob Frege, Peter Strawson, Wilfrid Sellars, Ludwig Wittgenstein, Donald Davidson, Hans-Georg Gadamer, Richard Rorty ja Gareth Evans.

Teoseid
Mind and World, 1994, uue sissejuhatusega 1996

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi filosoofid
Sündinud 1949