joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Jacek Yerka

Jacek Yerka (kodanikunimi Jacek Kowalski; sündinud 1952 Toruńis) on poola kunstnik. Yerka lõpetas Toruńi Mikołaj Koperniku Ülikooli 1976. aastal, kus ta õppis kujutava kunsti teaduskonnas graafikat. Alates 1980. aastast loob ta põhiliselt õlimaale. Kriitikud liigitavad Jacek Yerka loomingu realistliku sürrealismi ja fantaasia stiili alla. Tema töid on eksponeeritud Poolas, Saksamaal, Prantsusmaal, Monacos ja Ameerika Ühendriikides.

Tunnustused
World Fantasy Award (1995)

Kirjandus
 The Fantastic Art of Jacek Yerka, Morpheus International (1994)
 Mind Fields, The Art of Jacek Yerka, The Fiction of Harlan Ellison, Morpheus International (1994)

Välislingid
Jacek Yerka Works Gallery yerkaland.com  (inglise)

 Sündinud 1952
Poola maalikunstnikud
Tartu Hansapäevad 2009

Tartu Hansapäevad 2009 toimusid 17.–19. juulil 2008 ning kandsid alapealkirja "Tarkus on enam kui rikkus". Need olid 14. Tartu hansapäevad.

Tartu 2008. aasta hansapäevade korraldustoimkonda juhtis muusik Ants Johanson.

2008. aasta Tartu hansapäevadel oli Tartu linn jagatud eri aladeks: Jaanilinn, Jõelinn, Laste-ja Tulevikulinn, Raelinn ning Hansalaat, millest igaüks kandis ühe ajalooperioodi hõngu. Jaanilinnas elustus keskaeg, Jõelinnas muinasaeg, Raelinnas tänapäev ning Laste- ja Tulevikulinn keskendus nii tänast päeva kui ka tulevikku.

Vaata ka
Tartu Hansapäevad 2007

Välislingid
Tartu Hansapäevade kodulehekülg

Tartu Hansapäevad
Tartu Hansapäevad 2010

Tartu Hansapäevad 2010 (ka Tartu Helisevad Hansapäevad) toimusid 16.–18. juulil 2010. Need olid 15. Tartu hansapäevad.

Tartu 2010. aasta hansapäevade korraldustoimkonda juhtis muusik Ants Johanson.

2010. aasta Tartu hansapäevadel oli Tartu linn jagatud eri aladeks: Jaanilinn, Jõelinn, Raelinn, Tartumaa linn, Laste- ja Tulevikulinn ning Hansalaat.

Tartu Hansapäevadega samal ajal, 14.–18. juulil toimus Tartu rahvusvaheline puhkpillifestival "Mürtsub pill".

Vaata ka
Tartu Hansapäevad 2007

Välislingid
Tartu Hansapäevade kodulehekülg

Tartu Hansapäevad
Kunda tsemendimuuseum

Kunda tsemendimuuseum (nimetatud ka Kunda muuseum) on Lääne-Viru maakonnas Kundas 1967. aastal asutatud muuseum.

Muuseum asub endise Kunda tsemendivabriku kontorihoones, mis on ehitatud 1898. aastal ja kantud Eesti kultuurimälestiste registrisse. Tsemendimuuseumi aadress on Jaama tänav 11.

Muuseum tutvustab tsemendi leiutamist ja kasutamist ja tsemendi tootmisprotsessi, samuti on ülevaade Kunda tsemendivabriku ajaloost.

Muuseum on selles hoones olnud 1967. aastast, 2004. aastal läks see üle sihtasutusele Virumaa Muuseumid ja muuseumi nimeks sai Kunda tsemendimuuseum. 2010. aastal läks sihtasutuselt tagasi Kunda linnale.

Viited

Välislingid
 Muuseumi koduleht (vaadatud 16.03.2015)

Kunda
Lääne-Viru maakonna muuseumid
Räpina koduloo- ja aiandusmuuseum

Räpina koduloo- ja aiandusmuuseum on muuseum, mis asub Räpina linnas.

Muuseum tutvustab Räpina kihelkonna ja linnaga seotud ajalugu, aianduskooli ning aiandust. Muuseumis on näitus ka Räpina paberivabrikust.

Viited

Välislingid
 Muuseumi kodulehekülg
 Muuseumist Räpina valla kodulehel

Põlva maakonna muuseumid
Räpina
Richard Kuhn

Richard Johann Kuhn (3. detsember 1900 Viin, Austria-Ungari – 1. august 1967 Heidelberg, Saksamaa) oli austria-saksa biokeemik, kes 1938. aastal pälvis oma töö eest vitamiinide ja karotenoidide alal Nobeli keemiaauhinna.

Hariduse ja tööga seotut
Enne Döblingeri Gümnaasiumisse (Viin) õppima asumist oli Kuhn koduõppes. Teda õpetas õpetajaharidusega ema Angelika Rodler Kuhn. 
1922. aastal kaitses Kuhn Müncheni Ülikoolis väitekirjaga "On the specifity of enzymes in carbhydrate metabolism" filosoofiadoktori kraadi. 
Ta töötas ka Heidelbergi Ülikoolis biokeemia professorina ja Kaiser Wilhelm Meditsiiniuuringute Instituudi (hilisem nimetus Max Plancki Instituut) direktorina.

Panus orgaanilise keemia arendamisse 
Ta uuris looduslike karotenoididega seonduvat, avastas ja koostas 8 karotenoidi struktuuri (ingl carotenoids)ning hiljem sünteesis neid. Ta avastas, et karotenoid on vajalik teatud vetikate viljastumisel (ingl k fertilization). Tema ja ta kaastöötajad eraldasid karotenoide mitmesugustest looduslikest allikatest, näiteks safranist, kibuvitsamarjadest, krookustest, palmiõlist, lobster shellsist ja inimese emakoogist.

Vitamiinid 
1929. aastal eraldas Kuhn koos Paul György ja Theodor Wagner-Jaureggiga, keemiliselt B2-vitamiini;
1933. aastaks eraldasid Kuhn, György, P. ja Wagner-Jauregg, T. puhast riboflaviini pärmist, munavalgest ja vadakust.
Aastatel 1933–1934 koostas ta koos Theodor Wagner-Jaureggiga B2-vitamiini struktuuri.

Enam-vähem samal ajal Paul Karreriga (1935) teatas ta B2-vitamiini struktuuri kindlaks määramisest. Ta eraldas ligi 1 grammi riboflaviini 5300 liitrist kooritud piimast (ingl k skim milk), ühtlasi oli ta esimene, kes nimetatud vitamiini eraldas. 
1939. aastal eraldas ta ja sünteesis koos kaastöötajate G. Wendthi ja Otto Westphaliga B6-vitamiini.
1943. aastal avastas ta esimese riboflaviini antagonisti ehk antivitamiini dichloro-D-ribofalvin.

Lisaks uuris ta aminohappeid, valke, ensüüme, vitamiine, flaviine (sh inimese rinnapiimas sisalduvat laktoflaviini), mitmeid alkaloide, glükosiide ja paljusid teisi molekule.

1943. aastast alates uuris ta närvigaase ja leiutas närvigaasi soman (tänapäeval klassifitseeritud keemiarelvaks); 
1948. aastast oli ta väljaande Justus Liebigs Annalen der Chemie toimetaja.

Eraelulist 
1928. aastal abiellus Richard Kuhn Daisy Hartmanniga, neil sündis 6 last.

Poliitika 
Kriitikat on pälvinud tema koostöö Kolmanda riigi valitsusega.

Tunnustus 
1938 – Nobeli keemiaauhind (Kolmanda riigi valitsuse survel keelati tal auhinda vastu võtta, võttis selle vastu 1949. aastal)
1942 – Goethe auhind
1958 – valitud Jaapani Akadeemia välisliikmeks

Viited

Kirjandus
Florian Schmaltz, Kampfstoff-Forschung im Nationalsozialismus: Zur Kooperation von Kaiser-Wilhelm-Instituten Militär und Industrie, Band II, Google'i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 15.07.2013)

Austria teadlased
Keemikud
Nobeli keemiaauhinna laureaadid
Sündinud 1900
Surnud 1967
Tõnu Saarman

Tõnu Saarman (sündinud 16. mail 1948 Kuldres) on eesti poliitik ja agronoom.

Ta lõpetas aastal 1963 Kuldre 8-klassilise Kooli ja aastal 1967 Antsla sovhoostehnikumi. Aastal 1972 lõpetas ta agronoomina Eesti Põllumajanduse Akadeemia ja aastal 1978 samas mullateaduse alal aspirantuuri.

Ta töötas aastatel 1972–1975 insenerina "Eesti Põllumajandusprojektis", aastatel 1975–1983 Eesti Põllumajanduse Akadeemias assistendina ja aastatel 1983–1990 Adavere näidissovhoosi asedirektorina.

Aastatel 1976–1982 oli ta ELKNÜ Keskkomitee Noorte Teadlaste ja Spetsialistide Nõukogu ja ELKNÜ Tartu Linnakomitee juures asuva Noorte Teadlaste ja Spetsialistide Nõukogu liige.

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, olles maaelukomisjoni sekretär. Ta osales maaelu käsitlevate seaduseelnõude ja programmide koostamises. 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt.

Aastatel 1993–1994 oli ta Eesti Põllumajandusülikooli poolt määratud Ülenurme Õppekatsemajandi viimane direktor. Samal perioodil määrati ta ka loodava Eerika Õppemajandi direktoriks, kus ta töötas kuni Eerika Õppemajandi reorganiseerimiseni Eerika Õppetaluks.  

Hiljem on ta töötanud "Võru Autorem OÜ-s" tegevdirektorina ja aastatel 2002–2010 Sangaste valla abivallavanemana.

Ta oli aastatel 1978–[[1990[[ NLKP liige; 18. septembrist 1991 on ta Keskerakonna liige. Ta on aastast 1988 Tartu Põllumeeste Seltsi liige. 1991.aastal oli ta Põhiseadusliku Assamblee EV ülemnõukogu valimiskomisjoni esimees. 1992. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta samuti Riigikogusse (valimisliidu Rahvarinne nimekirjas, 9. ringkonnas (Jõgeva ja Viljandi maakonnas), kuid ta ei osutunud valituks. 2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Ülenurme valla volikokku (Keskerakonna nimekirjas), kuid ta ei osutunud valituks. 2005. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Sangaste valla volikokku (valimisliidu "Sangaste" nimekirjas), ta osutus valituks ja ta sai uuesti Sangaste abivallavanemaks. 2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Sangaste valla volikokku (Sotsiaaldemokraatlik Erakonna nimekirjas), ta osutus valituks ja ta sai Sangaste vallavolikogu aseesimeheks ja vallavolikogu eelarvekomisjoni esimeheks.

Ta on Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige, Eesti Rukki Seltsi liige, 20. Augusti Klubi liige

Tunnustused
2002 Riigivapi V klassi teenetemärk
2005 Kaitseväe eriteenete rist
2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

Viited 

Eesti agronoomid
Eesti Maaülikooli õppejõud
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liikmed
Riigivapi V klassi teenetemärgi kavalerid
Riigivapi III klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1948
Auxerre

Auxerre [o'serr] on linn Prantsusmaal, Yonne'i departemangu keskus ja suuruselt neljas linn Burgundia piirkonnas. Linn on viie kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 93–217 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnas sündinud isikud 
 Isabelle Alonso (1953–), prantsuse naisõiguslane, kirjanik ning raadio- ja televisioonitöötaja.
 Germain Bénard (1859–1921), prantsuse ettevõtja ja poliitik.
 Joseph Bouglione (1942–), prantsuse tsirkuseartist.
 Paul Bert (1833–1886), prantsuse psühholoog ja poliitik.
 Jacques Berthier (1923–1994), prantsuse helilooja (kiriklik muusika).
 Cyrille Carré (1984-...), prantsuse veesportlane (kajak).
 Pierre Joseph Spiridon Duféy de l'Yonne (1770–1854), prantsuse advokaat, ajaloolane ja toimetaja.
 Joseph Fourier (1768–1830), prantsuse füüsik ja matemaatik.
 Henri Gouhier (1898–1994), prantsuse filosoof, draamakriitik ja Prantsuse Teaduste Akadeemia liige.
 Eugène Hatin (1809–1893), prantsuse ajaloolane.
 Jean-Baptiste de La Curne de Sainte-Palaye (1697–1781), prantsuse ajaloolane ja politoloog.
 Emmeline NDongue (1983-...), prantsuse korvpallur, rahvusmeeskonna liige, Euroopa meister 2009 aastal.
 Marie Noël (1883–1967), prantsuse poetess.
 Boniface Paradis (1751–1823), prantsuse magistraat ja poliitik.
 Pierre Perreau-Pradier (1885–1969), prantsuse poliitik.
 Jean-Paul Rappeneau (1932–), prantsuse filmilavastaja.
 Paul-Frédéric Rollet (1875–1941), prantsuse sõjaväelane, Prantsuse Võõrleegioni esimene peainspektor (inspecteur général de la Légion Etrangère) 1931. aastal. Teda kutsuti ka selle isaks.
 Jean-Pierre Soisson (1934–), Auxerre'i linnapea ja poliitik.
 Albert Salon (1935–), prantsuse diplomaat ja Académie de la Carpette anglaise ("English Doormat Academy") liige.
 Bérengère Schuh (1984–), prantsuse vibulaskja (Pekingi 2008. aasta pronks).

Sõpruslinnad 
  Redditch, Suurbritannia (1956)
  Worms, Saksamaa (1968)
  Greve in Chianti, Itaalia (1998)
  Płock, Poola (2000)
  Roscoff, Prantsusmaa (1978)
  Saint-Amarin, Prantsusmaa (1981)

Vaata ka 
 AJ Auxerre

Viited 

Prantsusmaa linnad
Yonne'i departemangu vallad
Tõnis Mets

Tõnis Mets (sündinud 26. detsembril 1938 Lihula vallas) on eesti agronoom, poliitik ja omavalitsustegelane.

Ta lõpetas aastal 1959 Lihula Keskkooli ja aastal 1969 Olustvere sovhoostehnikumi agronoomina.

Ta oli lapsena (aastal 1941) küüditatud, asutas aastal 1956 põrandaaluse Eesti Vabadusvõitlejate Liidu, aastal 1959 arreteeriti, oli 6 aastat Mordva ANSV-s vangistuses.

Ta töötas aastatel 1968–1990 Haapsalu Maaparandusvalitsuses.

Ta osales paljudes poliitilistes meeleavaldustes, alates Hirvepargi miitingust. Ta oli ka Rahvarinde aktivist.

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, tegutsedes rahvussuhete komisjonis. 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt. Ta oli ka Eesti Kongressi saadik.

Ta on olnud Lihula linnapea.

Ta kandideeris Riigikogusse ka 1995. aasta Riigikogu valimistel (Parempoolsete nimekirjas), kuid ta ei osutunud valituks. 1993. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Lihula valla volikogusse (valimisliidu "Lihula Tulevik" ridades), ta osutus valituks. 1996. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Lihula valla volikogusse (valimisliidu "Ühtne Lihula" ridades), ta osutus valituks. 1999. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Lihula valla volikogusse (valimisliidu "Ühtne Lihula" ridades), ta osutus valituks.

Tunnustus
2002 Riigivapi V klassi teenetemärk
2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

Viited 

Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liikmed
Eesti Kongressi liikmed
Eesti linnapead
Riigivapi V klassi teenetemärgi kavalerid
Riigivapi III klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1938
Eesti Kohtuekspertiisi Instituut

Eesti Kohtuekspertiisi Instituut (lühend: EKEI) on riiklik ekspertiisiasutus. Instituut tegeleb peamiselt kohtuekspertiisidega. EKEI loodi 1. jaanuaril 2008 Eesti Kohtuarstliku Ekspertiisibüroo ning Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse ühinemisel. Instituudi direktor on 2008. aastast Üllar Lanno.

Struktuur

Instituudi struktuuriüksusteks on osakonnad ja talitused. Talitused võivad kuuluda osakondade koosseisu. Instituudi koosseisu kuuluvad kohtuarstlikud ekspertiisiosakonnad:
 DNA-osakond
 Dokumendiosakond 
 Infotehnoloogiaosakond
 Keemiaosakond
 Liiklusosakond 
 sõrmejälje- ja tehnikaosakond

Instituudil on 4 regionaalset kohtuarstlikku ekspertiisiosakonda:

1) Põhja-Eesti kohtuarstlik ekspertiisiosakond, asukoht on Tallinn ja tööpiirkond on Tallinn ja Harjumaa;

2) Lõuna-Eesti kohtuarstlik ekspertiisiosakond, asukoht on Tartu ja tööpiirkond on Tartu linn, Tartumaa, Viljandimaa, Jõgevamaa, Võrumaa, Põlvamaa ja Valgamaa;

3) Ida-Eesti kohtuarstlik ekspertiisiosakond, asukoht on Kohtla-Järve ja tööpiirkond on Lääne-Virumaa ja Ida-Virumaa;

4) Lääne-Eesti kohtuarstlik ekspertiisiosakond, asukoht on Pärnu ja tööpiirkond on Pärnu linn, Pärnumaa, Läänemaa, Raplamaa, Järvamaa, Hiiumaa ja Saaremaa.

Viited

Politsei
Justiitsministeerium
Tanel Mällo

Tanel Mällo (sündinud 12. aprillil 1980) on eesti psühholoog ja isikuandmete uurija.

Alates 2018. aastast on ta Aalto Ülikooli arvutiteaduste osakonna teadur. Tema uurimisteema on isikuandmete isiklik kasutamine.

Mällo kaitses aastal  2008 doktorikraadi psühholoogia erialal Tartu Ülikoolis väitekirjaga  "Uudistav käitumine ning 50-kHz ultrahelihäälitsused rottidel: indiviididevaheliste erinevuste käitumuslikud ja neurokeemilised profiilid" (juhendaja Jaanus Harro). Aastatel 2009–2011 oli ta järeldoktor Jyväskylä Ülikoolis ja 2016–2018 Tallinna Ülikooli teadusosakonna juhataja. 

Aastatel 2009–2018 oli Tanel Mällo raamatusarja "Transpersonaalse psühholoogia varamu" toimetaja. Sari kajastab transpersonaalse psühholoogia temaatikat ja sellega seonduvaid distsipliine.

Teaduskorralduslik tegevus 
Mällo on Eesti Farmakoloogia Seltsi ja Eesti Psühholoogide Seltsi liige.

Viited

Välislingid

Tanel Mällo loeng "Psüühiliste protsesside modelleerimine loomadel" (2011) Tartu Ülikooli Televisioon. Video

Eesti psühholoogid
Sündinud 1980
Eesti Muuseumraudtee

Eesti Muuseumraudtee (ka: Lavassaare raudteemuuseum, Kitsarööpmelise raudtee muuseum) on Lavassaares MTÜ-na tegutsev muuseum, mis tutvustab Eesti kitsarööpmelise raudtee ajalugu.

Tegevus, ekspositsioon 
Muuseum on loodud 1895–1975 tegutsenud üldkasutatava kitsarööpmelise juurdeveoraudtee ajaloo kajastamiseks. Lisaks sellele kajastab ka tööstus- ja militaarraudteede ajalugu Eestis. 

Ekspositsioonis on üle 80 ühiku kitsarööpmelist raudteeveeremit, sealhulgas viis auruvedurit. Väiksem osa eksponaate on seatud sõidukorda. 
Sõidukorras vedureid hoitakse tavaliselt depoos. Samuti on muuseumil siseekspositsioon, kuhu kuulub üle 700 erineva ajaloolise foto, eseme ja dokumendi.

Muuseum on kõigile külastajatele avatud suvel. Siis on laupäeviti võimalik muuseumikülastajatel teha ka 2 km rongisõit muuseumist Lavassaarde ja tagasi. Paaril päeval kuus veab rongi ka auruvedur. Neid päevi nimetatakse "aurupäevadeks". Muudel aegadel toimuvad rongisõidud eritasu eest. 

Sügiseti ja kevaditi on muuseumi võimalik külastada gruppidega eelnevalt registreerides. Talviti on muuseum suletud.

Personal 
Suurema osa muuseumi tegemistest ja taastamistöödest teevad vabatahtlikud entusiastid oma ressurssidest ja vabast ajast. Muuseumi ühingul on alalised liikmed, toetajaliikmed ja välisliikmed. Muuseumraudtee juhataja on Mehis Helme.

Ajalugu 
31. oktoobril 1987 moodustati huviliste poolt seltsing muuseumi loomiseks, misjärel algas eksponaatide kogumine. Esimesed 2 veeremieksponaati saadi kohapealt ja järgmised 3 Sindi vabrikust. 

1988. aastal liitus muuseum Eesti Muinsuskaitse Seltsiga.

2. mail 1992 avati muuseum ametlikult külastajatele suvehooaegadeks. Laupäeviti hakkas sõitma ka muuseumirong muuseumi depoo ja Lavassaare asula vahel. 

1996. aastal registreeriti muuseum seoses õigusaktide muutumisega mittetulundusühinguna. 

17. oktoobril 1996 avati muuseumis seoses Eest kitsarööpmelise raudtee 100. aastapäeva tähistamisega siseekspositsioon.

Pilte

Vaata ka 
 Kitsarööpmeline raudtee Eestis
 Avinurme muuseum-raudtee
 Eesti Raudteemuuseum

Viited

Välislingid
 YouTube-i video: Lavassaare kitsarööpmelise raudtee muuseum
 Video 2009. aastast
 Muuseumi koduleht

Eesti kitsarööpmeline raudtee
Pärnu linn
Pärnu maakonna muuseumid
Eesti vabaõhumuuseumid
Valga isamaalise kasvatuse püsiekspositsioon

Valga isamaalise kasvatuse püsiekspositsioon SA on Valgas asuv muuseum, mis eksponeerib Eesti piirivalve, kaitseväe, Kaitseliidu, kaitsepolitsei ja politsei ajalugu ja tänapäeva.

Ekspositsioon avati 2000. aastal.

Vaata ka 
Kaitseliidu muuseum

Viited

Välislingid
 Muuseumi koduleht (vaadatud 10.07.2013)

Valga maakonna muuseumid
Valga
Kuubalased

Kuubalased (endanimetus Cubanos) on Kuuba põhirahvus. Kuubalasteks peetakse kõiki Kuuba kodanikke, sõltumata nende etnilisest päritolust või rassilisest kuuluvusest. Kõnelevad hispaania keelt. Traditsiooniliselt on kuubalased olnud katoliiklased.

Kuubas elas 2012. aasta rahvaloenduse andmetel 11 163 934 inimest. Mujal maailmas elab kuubalasi arvukalt Ameerika Ühendriikides, kus 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas neid 1 785 547.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 6 kuubalast, neist 5 Tallinnas.

Kuubalased on kujunenud hispaania (ja vähesel määral ka teiste Euroopa riikide) sisserändajatest ning Aafrikast toodud neegritest. 2002. aasta Kuuba rahvaloenduse andmetel oli Kuuba elanikest valgeid (kreoole) 65,05%, mulatte 23,84%, neegreid 10,08% ja asiaate 1,02%.

Viited

Rahvad
Kuuba
Resolutsioon

Resolutsioon (ladina keeles 'lahendus' vt ka Resolutio ja Solutio) on mitmetähenduslik sõna

Resolutsioon on koosolekul, kongressil või mujal teatud küsimus(t)es vastu võetud otsus, mida järgitakse edaspidises tegevuses. 
Resolutsioon on  juhtiva töötaja või muu otsustaja pealdis dokumendil
Resolutsioon on kohtuotsuse viimane osa
Resolutsioon on toortõlge inglise keelest, vt Lahutusvõime, mis väljendab pikslite arvu ekraanil (horisontaal pikslite arv korda vertikaal pikslite arv)
...
Arvo Junti

Arvo Junti (sündinud 17. aprillil 1953 Türil) on eesti jurist ja poliitik.

Ta lõpetas aastal 1971 Vändra Keskkooli ja aastal 1976 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta töötas aastatel 1989–1990 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklikus Plaanikomitees / Majandusministeeriumis.

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige. 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt. Ta oli ka Eesti Kongressi saadik ja Eesti Komitee I koosseisu liige.

Aastatel 1992–1995 oli ta VII Riigikogu liige (valimisliidu Rahvarinne nimekirjas); aastatel 1995–1999 VIII Riigikogus (Keskerakonna nimekirjas), seal oli ta 20. aprillist 1995 14. märtsini 1996 Riigikogu I aseesimees.

Ta on advokatuuri liige aastast 1981. Ta on Advokaadibüroo Arvo Junti juhataja, vandeadvokaat aastast 1994. Ta on töötanud õppejõuna Mainori Majandusinstituudis, Audentese Ülikoolis ja Akadeemias Nord.

Tunnustused
2002 Riigivapi V klassi teenetemärk
2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

Kirjandus
Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
"Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999

Välislingid
http://www.junti.ee/?arvo-junti.html

Eesti advokaadid
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liikmed
Eesti Kongressi liikmed
Vändra Gümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Riigivapi V klassi teenetemärgi kavalerid
Riigivapi III klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1953
Kõrrevaablased

Kõrrevaablased (Cephidae) on sugukond pidevkehaliste hulka kuuluvaid kiletiivalisi putukaid.

Tuntud liik on kõrrevaablane (Cephus nigrinus) ehk rukkiuss, kelle vastsed võivad kahjustada rukki ja teiste kõrsviljade põlde.

Pidevkehalised
Ignati

Ignati (vene Игнатий) on vene mehenimi.

Nimi on vene keelde tulnud kreeka keelest, kus seda tunti kujul Ignatios (Ignátios). Algupäraselt on tegemist ladina nimega Ignatius.

Tavakasutuses on Ignati Venemaal alati olnud harvaesinev eesnimi. Kõige enam on seda kasutanud vaimuliku nimena õigeusu mungad. Eestis oli 2019. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Ignati 16 mehel.

Nime tuntumaid kandjaid:

Ignati (u 1540 – u 1620) oli kreeka päritolu õigeusu vaimulik, aastatel 1605–1606 Moskva ja kogu Venemaa patriarh;
Ignati I (surnud 1288) oli vene õigeusu vaimulik, aastatel 1262–1288 Rostovi piiskop;
Ignati II (surnud 1364) oli õigeusu vaimulik, aastatel 1356–1364 Rostovi piiskop;
püha Ignati (Brjantšaninov) (1807–1867) oli vene õigeusu teoloog, aastatel 1857–1861 Kaukaasia piiskop;
Ignati (Deputatov) (sündinud 1977) on vene õigeusu vaimulik, alates 2011. aastast Šahtõ piiskop.

Mehenimed
J-vitamiin

J-vitamiin (ka C2-vitamiin või J-faktor) on eeldatavasti antipneumoonilise toimega looduslikult leiduv toitumisfaktor, ka vitamiinilaadne faktor.
  
J-faktori avastajaks peetakse Hans Karl August Simon von Euler-Chelpini ja Mai Malmbergi (1934). 

Faktori antipneumaatilise toime avastamise aluseks olid katsed noorte merisigadega, kes spontaansel kokkupuutel pneumokokkidega haigestusid raskesti kopsupõletikku. Kuid lisades igapäevaselt toiduratsioonile mitmete marjade mahla (kokku 5 ccm), nakkust ei tuvastatud. Hiljem edasi uurides leidsid nad, et nimetatud aine esineb tihti koos C-vitamiiniga sidrunites ja marjades, eriti mustades sõstardes, leedri- ja pihlakamarjades.

Viited 

Vitamiinid
Medina maakond

Medina maakond (Medina County) on maakond USA-s Ohio osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°12' N, 81°90' W.

Maakonna halduskeskus on Medina ja suurim linn Brunswick.

Maakonna pindala on 1096 km², millest 4 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 172 332. Aastal 2000 oli elanike arv 151 095.

Naabermaakonnad 

 Cuyahoga maakond (kirdes)
 Summiti maakond (idas)
 Wayne'i maakond (lõunas)
 Ashlandi maakond (edelas)
 Loraini maakond (loodes)

Ajalugu 

Medina maakond moodustati 18. veebruaril 1812. aastal Portage'i maakonna osast. Maakond sai nime Saudi Araabia linna Mediina järgi.

Välislingid 

 Medina maakonna koduleht (inglise keeles)

Ohio maakonnad
Morrow' maakond

Morrow' maakond (Morrow County) on maakond USA-s Ohio osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°53' N, 82°80' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Mount Gilead.

Maakonna pindala on 1055 km², millest 3 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 34 827. Aastal 2000 oli elanike arv 31 628.

Naabermaakonnad 

 Crawfordi maakond (põhjas)
 Richlandi maakond (kirdes)
 Knoxi maakond (kagus)
 Delaware'i maakond (edelas)
 Marioni maakond (läänes)

Ajalugu 

Morrow' maakond moodustati 1. märtsil 1848. aastal Delaware'i, Knoxi, Marioni ja Richlandi maakonna osadest. Maakond sai nime Ohio kuberneri Jeremiah Morrow' järgi.

Maakonnas on sündinud 29. Ameerika Ühendriikide president Warren G. Harding.

Välislingid 

 Morrow' maakonna koduleht (inglise keeles)

Ohio maakonnad
Vene-Rootsi sõda (1495–1497)

Vene-Rootsi sõda (1495–1497) oli sõda Moskva suurvürstiriigi ja Rootsi kuningriigi vahel valduste pärast Soomes ja Karjalas aastatel 1495–1497.

Soome territoorium Lõuna-Soomes, ajaloolised piirkonnad: Päris-Soome, Uusimaa, Satakunta, Häme, Savo, Pohjanmaa olid vallutatud Rootsi poolt 13. sajandil. Idapoolse territooriumi Karjala hõivamisel ning edasitungil ida poole põrkusid Rootsi kuningriigi huvid Loode-Venemaal valitsenud ja Ingerisse laienenud Novgorodi vabariigi huvidega. Rootsi edasitungil idasuunal toimus 1240. aastal Novgorodi vürsti Aleksander Jaroslavitši juhitud Novgorodi vägedega Ižora jõe Neevasse suubumiskohas toimunud Neeva lahing. 

1295. aastal tungisid rootslased Käkisalmi ning alustasid seal Käkisalmi linnuse ehitamist, kuid vasturünnakuga hävitasid Novgorodi väed Rootsi väesalga ja vallutasid linnuse. Rootsi ja Novgorodi vahelised piirisõjad lõpetas 1323. aasta 12. augustil Pähkinälinnas sõlmitud Pähkinäsaari rahu. Piirijoon valduste vahel märgiti Soome lahest mööda Sestra jõge, põhja pool Saima järveni ja seejärel loodes kuni Põhjalaheni.

Novgorodi vabariigi territooriumis moodustas kahe riigi vaheline ala Ingerimaal, Vadja viiendiku. Novgorodi valdusse jäid Ingerimaal, Vadja viiendikus Käkisalmi kirikukihelkonna (vene Корельский уезд) pogostid: Ilomantsi (Иломанский погост), Kaupungin ehk Räisälä (Городенский), Kurkijoki (Кирьяжский), Rautu (Ровдужский), Sakkola (Саккульский), Salmi (Соломянский), Sortavala (Сердовольский). 

Rootsi valdustesse Karjalas jäid Karjala kannasel ja Laadogast põhjas Äyräpää (Огребу), Jääski (Яаски, rootsi Jäskis) ja Savo (Севилакша, rootsi Savolax) pogostid.

Moskva suurvürsti Ivan III poolt ellu viidud "Venemaa taasühendamise" käigus allutas Moskva suurvürstiriik 1478. aastal Novgorodi vabariigi ning liitis suurvürstiriigiga Novgorodi valdused. 

Sõjaliste ettevalmistustena alustas Ivan III 1492. aastal Narva jõe keskjooksul Jaani linnuse ehitamist ning 1493. aastal liitus Rootsi vaenlase Norra ja Taani kuningriigi kuninga (1481–1513) ja Kalmari uniooni monarhi Hansuga.

1495. aastal ründas Venemaa taanlaste poolt mahitatuna Rootsi kuningriigi valdusi Soomes. 30. novembril 1495 saavutasid end kaitsnud soomlased Viiburi linnuse ülema Knut Posse juhtimisel Moskva vägede üle võidu. 

1496. aastal uuesti rünnanud moskvalased jõudsid läbi Karjala ja Savo Hämeni. Rootsi abi venis sisetülide tõttu. Kui see aga ükskord kohale jõudis, asusid Rootsi väed sõjaretkele ning purustasid 1496. aasta suvel Narva jõe äärse moskvalaste Jaani linnuse. Rootsi väepealikud Svante Nilsson Sture ja Knut Posse maabusid 70 laevaga Ivangorodi alla ning kindluse pommitamise järel, vallutasid selle.

1497. aastal sõlmiti Rootsi-Vene vaherahu. 1497 pagendati Soome ka taanlaste poolt alistuma sunnitud Sten Sture Vanem, kus tal küll keelati omada suuremaid ja tähtsamaid kindlusi.

Vaata ka
Vene-Rootsi sõda
Soome keskaeg
Moskva-Leedu sõda (1492–1494)
15. sajand Venemaal
Rootsi keskaeg
Soome keskaeg
Karjala ajalugu
Moskva suurvürstiriik
Pojeng

Pojeng (vananenud nimetus pujeng; ladina keeles Paeonia) kuulub õistaimede perekonda, ainus perekond pojengiliste (Paeoniaceae) sugukonnas. Pojengid on levinud Aasias, Lõuna-Euroopas ja Põhja-Ameerika lääneosas. Liikidevahelised piirid on hägusad ning liikide arv jääb eri andmeil 25 ja 40 vahele. Pojenge on registreeritud maailmas üle 3000 sordi, kaubandusvõrgus on saadaval üle 300 sordi. 

Eestis kasvatatakse pojenge Saaremaa Puukoolis (Saaremaa pojengid). Saaremaa Puukoolis kasvatatakse 55 sorti pojenge - itoh sordid ja rohtsed pojengid. Saaremaa Puukooli pojengid on kasvatatud potis, mis võimaldab neid istutada varakevadest kuni pinnase külmumiseni. Paljasjuurseid pojenge on võimalik istutada ainult sügisel. Samuti paljasjuursed pojengid ei pruugi õitsema minna esimesel kahel aastal, aga potis kasvatatud pojengid võivad õitseda juba esimesel aastal. 

Ametlikku registrit pojengisortide üle peab Ameerika Pojengide Ühing (American Peony Society, asutatud 1903).

Välislingid

Eesti kultuurtaimed
Kivirikulaadsed
Morrow' maakond (Oregon)

Morrow' maakond (Morrow County) on maakond USA-s Oregoni osariigis. Geograafilised koordinaadid on 45°42' N, 119°57' W.

Maakonna halduskeskus on Heppner.

Maakonna pindala on 5302 km², millest 41 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 173. Aastal 2000 oli elanike arv 10 995.

Naabermaakonnad 

 Gilliami maakond (läänes)
 Wheeleri maakond (edelas)
 Granti maakond (lõunas)
 Umatilla maakond (idas)
 Bentoni maakond (põhjas)
 Klickitati maakond (loodes)

Ajalugu 

Morrow' maakond moodustati 15. veebruaril 1884. aastal Umatilla maakonna lääneosast ja väiksest osast Wasco maakonnast. Maakond sai nime Morrow' maakonna ühe esimese valge asuniku Jackson L. Morrow' järgi.

Kaitsealad 

 Umatilla metsakaitseala (osa)
 Umatilla National Wildlife Refuge (osa)

Välislingid 

 Morrow' maakonna koduleht (inglise keeles)

Oregoni maakonnad
Portage'i maakond

Portage'i maakond (Portage County) on maakond USA-s Ohio osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°17' N, 81°20' W.

Maakonna halduskeskus on Ravenna ja suurim linn Kent.

Maakonna pindala on 1306 km², millest 4 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 161 419. Aastal 2000 oli elanike arv 152 061.

Naabermaakonnad 

 Geauga maakond (põhjas)
 Trumbulli maakond (idas)
 Mahoningi maakond (kagus)
 Starki maakond (lõunas)
 Summiti maakond (läänes)
 Cuyahoga maakond (loodes)

Ajalugu 

Portage'i maakond moodustati 7. juunil 1807. aastal Trumbulli maakonna osast.

Välislingid 

 Portage'i maakonna koduleht (inglise keeles)

Ohio maakonnad
Pottawatomie maakond

Pottawatomie' maakond (Pottawatomie County) on maakond USA-s Oklahoma osariigis. Geograafilised koordinaadid on 35°20' N, 96°94' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Shawnee.

Maakonna pindala on 2055 km², millest 14 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 69 442. Aastal 2000 oli elanike arv 65 521.

Naabermaakonnad 

 Lincolni maakond (põhjas)
 Okfuskee maakond (kirdes)
 Seminole'i maakond (idas)
 Pontotoci maakond (kagus)
 McClaini maakond (edelas)
 Clevelandi maakond (läänes)
 Oklahoma maakond (loodes)

Ajalugu 

Pottawatomie' maakond moodustati 1891. aastal. Maakond sai nime potavatomi (potawatomi)  indiaanlaste järgi.

Oklahoma maakonnad
Pottawatomie maakond (Kansas)

Pottawatomie' maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.

2010. aastal elas maakonnas 21 604 inimest. Maakonna keskus on Westmoreland (643 elanikku). Suurim asula on Wamego (4224).

Maakonna pindala on 2233 km², millest 46 km² moodustab veepindala.

Naabermaakonnad 

 Marshalli maakond (põhjas)
 Nemaha maakond (kirdes)
 Jacksoni maakond (idas)
 Shawnee maakond (kagus)
 Wabaunsee maakond (lõunas)
 Riley maakond (läänes)

Ajalugu 

Pottawatomie' maakond moodustati 20. veebruaril 1857. aastal. Maakond sai nime potavatomi (potawatomi) indiaanlaste järgi.

Välislingid 

 Pottawatomie' maakonna koduleht (inglise keeles)

Kansase maakonnad
Crooki maakond (Wyoming)

Crooki maakond (Crook County) on maakond USA-s Wyomingi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 44°59' N, 104°56' W.

Maakonna halduskeskus on Sundance.

Maakonna pindala on 7436 km², millest 31 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7083. Aastal 2000 oli elanike arv 5887.

Naabermaakonnad 

 Campbelli maakond (läänes)
 Westoni maakond (lõunas)
 Lawrence'i maakond (idas)
 Butte'i maakond (idas)
 Carteri maakond (põhjas)
 Powder Riveri maakond (loodes)

Ajalugu 

Crooki maakond moodustati 1875. aastal Albany ja Laramie' maakonna osadest. Maakond sai nime brigaadikindrali George Crooki järgi.

Kaitsealad 

 Black Hillsi metsakaitseala (osa)
 Devils Toweri rahvusmonument
 Thunder Basin National Grassland (osa)

Välislingid 

 Crooki maakonna koduleht (inglise keeles)

Wyomingi maakonnad
Foresti maakond (Pennsylvania)

Foresti maakond (Forest County) on maakond USA-s Pennsylvania osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°52' N, 79°24' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Tionesta.

Maakonna pindala on 1116 km², millest 8 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7716. Aastal 2000 oli elanike arv 4946.

Naabermaakonnad 

 Warreni maakond (põhjas)
 McKeani maakond (kirdes)
 Elki maakond (idas)
 Jeffersoni maakond (lõunas)
 Clarioni maakond (lõunas)
 Venango maakond (läänes)

Ajalugu 

Foresti maakond moodustati 11. aprillil 1848. aastal Jeffersoni maakonna osast.

Kaitsealad 

 Allegheny metsakaitseala (osa)
 Cook Forest State Park (osa)

Välislingid 

 Foresti maakonna koduleht (inglise keeles)

Pennsylvania maakonnad
Brunswicki maakond

Brunswicki maakond (Brunswick County) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis. Geograafilised koordinaadid on 34°04' N, 78°22' W.

Maakonna halduskeskus on Bolivia.

Maakonna pindala on 2719 km², millest 505 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 107 431. Aastal 2000 oli elanike arv 73 143.

Naabermaakonnad 

 Penderi maakond (kirdes)
 New Hanoveri maakond (idas)
 Horry maakond (edelas)
 Columbuse maakond (loodes)

Ajalugu 

Brunswicki maakond moodustati 1764. aastal Bladeni ja New Hanoveri maakonna osadest.Maakond sai nime Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna järgi.

Välislingid 

 Brunswicki maakonna koduleht (inglise keeles)

Põhja-Carolina maakonnad
Nekrutikohustus

Nekrutikohustus oli Vene keisririigi kehtestatud kohustus, mille järgi talupoegadel tuli enda seast anda Vene väeteenistusse teatud arv mehi ehk nekruteid. 

Eesti alal kehtestati see pärast asehalduskorra likvideerimist Eesti- ja Liivimaal, 1796. aastal.

Vaata ka 

 Nekrut

Viited

Välislingid
"Ülevaade sõjaväeteenistuskohustusest Balti kubermangudes" Rahvusarhiiv

Eesti uusaeg
Eestimaa kubermang
Liivimaa kubermang
Dunni maakond

Dunni maakond (Dunn County) on maakond USA-s Wisconsini osariigis. Geograafilised koordinaadid on 44°95' N, 91°90' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Menomonie.

Maakonna pindala on 2238 km², millest 31 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 43 587. Aastal 2000 oli elanike arv 39 858.

Naabermaakonnad 

 Barroni maakond (põhjas)
 Chippewa maakond (kirdes)
 Eau Claire'i maakond (kagus)
 Pepini maakond (lõunas)
 Pierce'i maakond (edelas)
 St. Croix' maakond (läänes)
 Polki maakond (loodes)

Ajalugu 

Dunni maakond moodustati 3. veebruaril 1854. aastal Chippewa maakonna osast. Maakond sai nime Wisconsini osariigi senaatori Charles Dunni järgi.

Viited

Välislingid 

 Dunni maakonna koduleht (inglise keeles)

Wisconsini maakonnad
Dunni maakond (Põhja-Dakota)

Dunni maakond (Dunn County) on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 47°36' N, 102°62' W.

Maakonna halduskeskus on Manning ja suurim linn Killdeer.

Maakonna pindala on 5392 km², millest 189 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 3536. Aastal 2000 oli elanike arv 3600.

Naabermaakonnad 

 Mountraili maakond (põhjas)
 McLeani maakond (kirdes)
 Merceri maakond (idas)
 Starki maakond (lõunas)
 Billingsi maakond (edelas)
 McKenzie maakond (loodes)

Ajalugu 
Dunni maakond moodustati 24. mail 1883. aastal. Maakond sai nime Põhja-Dakota esimese apteegi rajaja ja Bismarcki ühe esimese linnapea John Piatt Dunni järgi.

Kaitsealad 

 Lake Ilo National Wildlife Refuge

Viited

Välislingid 

 Dunni maakonna koduleht (inglise keeles)

Põhja-Dakota maakonnad
Wardi maakond (Põhja-Dakota)

Wardi maakond (Ward County) on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 48°22' N, 101°55' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Minot.

Maakonna pindala on 5325 km², millest 111 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 61 675. Aastal 2000 oli elanike arv 58 975.

Naabermaakonnad 

 Renville'i maakond (põhjas)
 McHenry maakond (idas)
 McLeani maakond (lõunas)
 Mountraili maakond (läänes)
 Burke'i maakond (loodes)

Ajalugu 

Wardi maakond moodustati 3. aprillil 1885. aastal.

Kaitsealad 

 Des Lacs National Wildlife Refuge (osa)
 Hiddenwood National Wildlife Refuge (osa)
 Upper Souris National Wildlife Refuge (osa)

Välislingid 

 Wardi maakonna koduleht (inglise keeles)

Põhja-Dakota maakonnad
Tartu Ülikooli raamatupood

Tartu Ülikooli raamatupood oli Tartu Ülikoolile kuulunud raamatupood Tartus Ülikooli tänav 11, Werneri kohviku kõrval.

Aadressil Ülikooli 11 tegutsesid raamatupoed juba 19. sajandi lõpust, mil samas avati E. A. Justi raamatu- ja kivitrükiäri. 1929. aastast 1940. aastate alguseni müüs samas raamatuid Akadeemiline Kooperatiiv. 1940. aastatest 1950. aastate alguseni tegutses seal kauplus Akadeemiline Raamat, 1964. aastani kandis pood nime Raamatukauplus nr 2 ja 1964–1983 Raamatukauplus "Ülikooli". 2. oktoobril 1983 toimus hoones tulekahju, misjärel maja seisis viis aastat tühjana. 1. juunil 1988 alustas hoone renoveerimist Poola restaureerimisfirma.

Tartu Ülikooli raamatupood avati Ülikooli 11 hoones 13. mail 1996. Ehkki suure osa ülikooli raamatupoe pinnast täitsid ülikooli enda kirjastuse väljaanded ja teaduskirjandus laiemalt, müüdi poes ka kõikvõimalikku muud kirjandust, sealhulgas antikvaarset, kirjatarbeid ja Tartu Ülikooli meeneid. Samuti toimusid poes raamatuoksjonid ning erialaste väliskirjastuste näitusmüügid.

2010. aastal müüs ülikool kahjumis püsinud raamatupoe seni peamiselt veebist tellitud raamatute müügiga tegelenud OÜ-le Krisostomus. Ülikooli raamatupoe kaubamärgi kasutamiseks sõlmiti litsentsileping, mis kehtib 6. märtsini 2018. Postimehe teatel oli poe kahjum poe 2009. aastal 813 000 krooni, 2010. aasta esimesel poolaastal 336 000 krooni; ostusumma võis olla 500 000 krooni.

Ülikooli otsus kauplus sulgeda tekitas mõningat protesti, muuhulgas loodi Facebookis lehekülg "Ülikooli raamatupood ja kirjastus peavad jääma". Ülikooli tänaval tegutsenud Tartu Ülikooli raamatupood lõpetas tegevuse 30. juunil 2012, Tartu Ülikooli kirjastus jätkab raamatute müügiga internetis. Poe ruumidesse kolisid Soome Instituut ja Tartu linnavalitsuse mõned struktuuriüksused. 2012. aasta juulis nimetas OÜ Krisostomus Ülikooli raamatupoeks oma senise kaupluse aadressil Raekoja plats 11.

Viited

Välislingid
 Tartu Ülikooli raamatupoe veebileht
 "Tartu Ülikooli raamatupood teeb raamatuoksjoni" EPL, 17. november 2000
 Marju Himma "Tartu Ülikool võib loobuda raamatupoest" Postimees, 26. mai 2010
 Marju Himma "Ülikool vaeb raamatupoe tulevikku" Postimees, 17. juuni 2010
 "Ülikool tahab raamatupoe Krisostomusele müüa" Postimees, 18. juuni 2010
 Marju Himma "Tartu Ülikooli raamatupood vahetas omanikku" Postimees, 2. september 2010
 "Tartu Ülikooli Raamatupood kolib suvel Raekoja platsi" Postimees/Raamatukauplus Krisostomus, pressiteade, 12. aprill 2012
 Raimu Hanson "Tartu linn jättis raamatupoe endale" Postimees, 4. juuli 2012
 "Tartu Ülikooli raamatupood kolib" Postimees, 12. aprill 2012

Eesti kauplused
Raamatukauplused
Tartu ettevõtted
Eesti endised ettevõtted
Lunenburgi maakond

Lunenburgi maakond (Lunenburg County) on maakond USA-s Virginia osariigis. Geograafilised koordinaadid on 36°95' N, 78°24' W.

Maakonna halduskeskus on Lunenburg.

Maakonna pindala on 1119 km², millest 3 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 12 914. Aastal 2000 oli elanike arv 13 146.

Naabermaakonnad 

 Prince Edwardi maakond (põhjas)
 Nottoway maakond (kirdes)
 Brunswicki maakond (idas)
 Mecklenburgi maakond (lõunas)
 Charlotte'i maakond (läänes)

Ajalugu 

Lunenburgi maakond moodustati 1. mail 1746. aastal Brunswicki maakonna osast. Maakond sai nime Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna järgi.

Välislingid 

 Lunenburgi maakonna koduleht (inglise keeles)

Virginia maakonnad
Florence'i maakond

Florence'i maakond (Florence County) on maakond USA-s Lõuna-Carolina osariigis. Geograafilised koordinaadid on 34°02' N, 79°71' W.

Maakonna halduskeskus on Florence.

Maakonna pindala on 2082 km², millest 10 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 136 885. Aastal 2000 oli elanike arv 125 761.

Naabermaakonnad 

 Williamsburgi maakond (lõunas)
 Marioni maakond (idas)
 Dilloni maakond (põhjas)
 Marlboro maakond (põhjas)
 Darlingtoni maakond (loodes)

Ajalugu 

Florence'i maakond moodustati 1888. aastal. Maakond sai nime Florence Harllee järgi.

Välislingid 

 Florence'i maakonna koduleht (inglise keeles)

Lõuna-Carolina maakonnad
Kreiskool

Kreiskool oli 19. sajandil Venemaa keisririigi (sh Eesti ala) kubermangude kreisi- ehk maakonnakeskuses olev 2–3 õppeaastaga riiklik poeglastekool, mis eelnes gümnaasiumile.

1802. aastal loodi Venemaa Rahvahariduse Ministeerium ja korraldati ümber kogu Venemaa keisririigi haridussüsteem.  Venemaa keisririigi Rahvahariduse Ministeerium töötas välja uued koolikorralduse alused ja 5. novembril 1804. aastal kinnitatud ülikoolidele alluvate õppeasutuste põhimäärus nägid ette ka igas kubermangulinnas ja maakonnalinnas, maakonna- ehk kreiskooli asutamise.

Venemaa keisri 24.01.1803. aasta ukaasi alusel jaotati Venemaa õpperingkondadeks eesotsas kuraatoritega. Tartu õpperingkonda kuulusid Eesti-, Liivi- ja Kuramaa kubermang ja kuni 1812. aastani ka Viiburi kubermang. Tartu koolihalduspiirkonna keskuseks sai Tartu ülikool; selle eesotsas seisis Peterburis resideeriv kuraator. Kuraatori kantselei asus kuni 1835. aastani keisririigi pealinnas Peterburis, seejärel aga aastatel 1835–1870 ja 1876–1886 Tartus ning 1870–1876 ja 1886–1915 Riias.  Kuraatorile allusid Tartu ülikool, kubermangugümnaasiumid, kreiskoolid, elementaarkoolid ja eraõppeasutused. 1837. aastani teostas kuraator järelevalvet talurahvakoolide üle, 1873. aastal allutati talle Vene õigeusutunnistusse üleläinud talupoegade laste talurahvakoolid ja 1885. aastal ka luteri talurahvakoolid.

Kreiskoolid reorganiseeriti 1872. aasta määruse alusel linnakoolideks ja 1913. aastal kõrgemateks algkoolideks.

Vaata ka 
Tallinna Kreiskool
Rakvere Kreiskool
Paide Kreiskool
Haapsalu Kreiskool
Tartu Kreiskool
Võru Kreiskool, hoone Seminari väljak 1
Viljandi Kreiskool
Kuressaare Kreiskool, Pikk tänav 31 Kuressaare
Valga Kreiskool, Kesk tänav 22

Viited

Välislingid
Kreisikoolist Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis

Koolid
Eestimaa kubermang
Liivimaa kubermang
Viktor Jermolajev

Viktor Jermolajev (vene keeles Ермолаев Виктор Вячеславович; sündinud 6. jaanuaril 1953 Gorkis) on Eesti meremees ja poliitik.

Ta lõpetas aastal 1968 Gorkis  ja aastal 1972 Tallinna Kalatööstusliku Merekooli, aastal 1984 Kaliningradi Tehnikainstituudi ja aastal 1990 Leningradi Kõrgema Parteikooli.

Ta töötas aastatel 1972–1979 tootmiskoondises "Eesti Kalatööstus" masinisti ja mehaanikuna. Aastatel 1979–1983 töötas ta samas komsomolisekretäri asetäitjana ja sekretärina ning aastatel 1983–1990 parteikomitee sekretäri asetäitjana ja sekretärina.

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, kuuludes alguses väliskomisjoni ja hiljem rahvussuhete komisjoni. Kuni augustiputšini kuulus ta saadikurühma "Kommunistlik fraktsioon" (pärast augustiputši otsustasid saadikurühmad "Virumaa", "Võrdsete õiguste eest", "Koostöö" ja "Kommunistlik fraktsioon" minna laiali).

Ta oli aastatel 1979–1991 NLKP liige. Lisaks oli ta aastani 1991 Eestimaa Kommunistliku Partei (NLKP) Keskkomitee ja selle büroo liige. Ta oli aastatel 1985–1989 Tallinna Kalinini Rajooni Rahvasaadikute Nõukogu liige.

Kirjandus
 "Kes on kes Eesti poliitikas", Eesti Entsüklopeediakirjastus 1992

Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liikmed
Sündinud 1953
Jeffersoni maakond (Alabama)

Jeffersoni maakond (Jefferson County) on maakond USA-s Alabama osariigis. Geograafilised koordinaadid on 33°35' N, 86°52' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Birmingham.

Maakonna pindala on 2911 km², millest 29 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 658 466. Aastal 2000 oli elanike arv 662 047.

Maakond on elanike arvult Alabama suurim.

Naabermaakonnad 

 Walkeri maakond (loodes ja põhjas)
 Blounti maakond (põhjas)
 St. Clairi maakond (kirdes ja idas)
 Shelby maakond (kagus ja lõunas)
 Tuscaloosa maakond (edelas ja läänes)
 Bibbi maakond (edelas)

Ajalugu 

Jeffersoni maakond moodustati 13. detsembril 1819. aastal. Maakond sai nime Thomas Jeffersoni järgi.

2011. aastal läks maakond pankrotti. Maakonna võlad olid kokku 4,2 miljardit dollarit.

Välislingid 

 Jeffersoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Alabama maakonnad
Madisoni maakond (Alabama)

Madisoni maakond (Madison County) on maakond USA-s Alabama osariigis. Geograafilised koordinaadid on 34°45' N, 86°33' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Huntsville.

Maakonna pindala on 2105 km², millest 21 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 334 811. Aastal 2000 oli elanike arv 276 700.

Naabermaakonnad 

 Lincolni maakond (põhjas)
 Franklini maakond (kirdes)
 Jacksoni maakond (idas)
 Marshalli maakond (kagus)
 Morgani maakond (edelas)
 Limestone'i maakond (läänes)

Ajalugu 

Madisoni maakond moodustati 13. detsembril 1808. aastal tšerokii ja tšikasoo indiaanlaste aladest. Maakond sai nime neljanda Ameerika Ühendriikide presidendi James Madisoni järgi.

Kaitsealad 

 Wheeler National Wildlife Refuge (osa)

Välislingid 

 Madisoni maakonna koduleht (inglise keeles)

Alabama maakonnad
Mobile'i maakond

Mobile'i maakond (Mobile County) on maakond USA-s Alabama osariigis. Geograafilised koordinaadid on 30°47' N, 88°12' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Mobile.

Maakonna pindala on 4258 km², millest 1064 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 412 992. Aastal 2000 oli elanike arv 399 843.

Naabermaakonnad 

 Washingtoni maakond (põhjas)
 Baldwini maakond (idas)
 Jacksoni maakond (edelas)
 George'i maakond (läänes)
 Greene'i maakond (loodes)

Ajalugu 

Madisoni maakond moodustati 18. detsembril 1812. aastal.

Kaitsealad 

 Bon Secour National Wildlife Refuge (osa)
 Grand Bay National Wildlife Refuge (osa)

Välislingid 

 Mobile'i maakonna koduleht (inglise keeles)

Alabama maakonnad
Maricopa maakond

Maricopa maakond (Maricopa County) on maakond USA-s Arizona osariigi lõunaosas. Geograafilised koordinaadid on 34°33' N, 112°32' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Arizona pealinn Phoenix, mis on USA suuruselt viies linn.

Maakonna pindala on 23 891 km², millest 55 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 3 817 117, mis on riigi suuruselt neljas Los Angelese, Cooki ja Harrise maakondade järel. Aastal 2000 oli elanike arv 3 072 149.

Maakonnas asub viis indiaanlaste reservaati.

Naabermaakonnad 

 La Pazi maakond (läänes)
 Yuma maakond (läänes)
 Pima maakond (lõunas)
 Pinali maakond (kagus)
 Gila maakond (idas)
 Yavapai maakond (põhjas)

Ajalugu 

Maricopa maakond moodustati 14. veebruaril 1871. aastal. Maakond sai nime marikopa indiaanlaste järgi.

Poliitika 
Marucopa maakond oli varem USA suurim konservatiivseim maakond: kõikidel presidendivalimistel aastatel 1952 kuni 2016 hääletas maakond hääletanud Vabariikliku Partei poolt, sellest kolm suuremat maakonda - Los Angelese, Cooki ja Harrise maakonnad hääletasid Vabariikliku Partei poolt viimati vastavalt 1984., 1972. ja 2004. aasta presidendivalimistel. Kuigi Phoenix ja Tempe eeslinn, kus asub Arizona Osariigi Ülikool, kalduvad Demokraatliku Partei poole, on teised eeslinnad väga konservatiivsed, näiteks ligi 485 000 elanikuga Mesa on USA kõige konservatiivseim üle 250 000 elanikuga linn. Phoenixi linnastus elab palju Kesk-Lääne osariikidest pärit pensionäre, kelle poliitvaated on vägagi konservatiivsed. Ainult kaks demokraatide kandidaati - Bill Clinton 1996. aastal ja Hillary Clinton 2016. aastal kaotasid maakonnas vähem kui 3 protsendiga. 2020. aastal võitis maakonnas Joe Biden esimese demokraadina peale 72 aastat, 50.1 protsendiga Donald Trumpi 47.9 vastu.

Aastatel 1993–2017 oli maakonna šerifiks vabariiklane Joe Arpaio, kes nimetas ennast tihti "Ameerika Karmimaks Šerifiks" (America's Toughest Sheriff). Tema karmikäelist tegevust on kritiseerinud ka näiteks riiklik justiitsministeerium, ning ta on alates 2012. aastast korraldanud USA 44. presidendi Barack Obama sünnitunnistuse uurimist, ning on väitnud, et see on võltsing.

Kaitsealad 

 Sonora kõrbe rahvusmonument (osa)
 Tonto metsakaitseala (osa)

Välislingid 

 Maricopa maakonna koduleht (inglise keeles)

Arizona maakonnad