Tallinna Loomaaed

Tallinna Loomaaed on Tallinna linnale kuuluv loomaaed ja ainuke Eestis. Loomaaed asub Tallinnas Haabersti linnaosas Veskimetsa asumis.

Tallinna Loomaaia kollektsioonis on palju ohustatud loomaliike, nt õnnekurg, hiina alligaator, amuuri tiiger, teravmokk-ninasarvik, lumeleopard, miilu ja gaur. Loomaaed osaleb mitmetes liigikaitseprojektides, mis on seotud näiteks euroopa naaritsa ja amuuri leopardiga.

24. oktoobrist 2016 on Tallinna Loomaaia direktor Tiit Maran.

Ajalugu 

24. novembril 1937 toimus Peeter Pätsi juhatusel koosolek sobiva koha leidmiseks peatselt asutatavale zoo-botaanilisele pargile, vabaõhumuuseumile ja rahva lõbustuspargile.

26. novembril 1938 pidas zooloogiaaia "Rahvapark" eeltööde komisjon oma viimase koosoleku, leides, et Tallinna linna poolt soovitatud maa-ala Järve jaama juures pole vastav zooloogiaaia asutamiseks. Loodushoiu- ja Turismi-instituut taotles loomaaia asutamiseks maad ka Pärnus, kohapeal käis asja selgitamas looduskaitseinspektor Gustav Vilbaste.

23. juunil 1939 avati Eesti Mängude puhul "Metsloomade näitus". Esimeseks eksponaadiks oli Alutaguse metsast püütud karupoeg.

25. augustil 1939 avas Eesti Loomakaitse Liit 1943. aastaks kavatsetud üleriikliku iluaiandusnäituse osana Kadrioru Väikese Loomaaia, seda loetakse tänapäeval Tallinna Loomaaia asutamiskuupäevaks. Eksponeeritud olid ilves, dingod, okassead, nutriad, lõvid, merisead, mäger, küülikud, jääkarud, pruunkarud, mustkaru, öökullid, punarebased, sinirebased, rebased, metskitsed, ahvid, mäesokud, paavianid ja ponid. 2. novembril 1939 valiti Kadrioru Väikese Loomaaia hooldajaks Aita Päts. 1939. aasta lõpuks oli loomaaeda külastanud üle 100 000 isiku. Külastamismaks oli lastele 5 senti, õpilastele ja sõjaväelastele 10 senti, täiskasvanuile 25 senti. Talvel oli loomaaed avatud pühapäeviti kell 11–16. Eesti Loomakaitse Liidu juhatuse otsusega 20. aprillist 1940 määrati Kadrioru Väikese Loomaaia juhatajaks arvates 1. maist Hermann Talts.

Tallinna Loomaaia esimene eksponaat oli ilves Illu, kelle oli pojana kingituseks saanud 1937. aastal Helsingis maailmameistriks tulnud ja Argentina karika võitnud Eesti Laskurliidu võistkond. Illu on kujutatud ka loomaaia logol. 1939. aastal kinkisid Eestist lahkuvad saksa vähemusrahvuse liikmed loomaaiale oma loomi, eriti linde (papagoisid, paabulinde). 1940. aastal oli loomaaial lõvipaar Zappik ja Tilli ning lõvikutsikad Kõu ning Vilgas. Loomaaias olid ka pruunkarud Mari, Jüri ning Maret ja jääkarud Truuta ning Moorits.

Esialgu rajati loomaaed ajutisele territooriumile Kadrioru pargi serval. Alles 1983 sai loomaaed umbes 89 hektari suuruse ala Veskimetsas, kus olid asunud sõjaväelaod. Laod kohandati loomade hoidmiseks. Uusi rajatisi ei saanud ehitada, sest Nõukogude Liidus kehtis pärast Moskva olümpiamänge 10-aastane kultuuri- ja spordiasutuste rajamise keeld. 1989 valmis paksunahaliste maja, 1999 valmis troopikamaja ja 2005 selle idatiib.

Praegu ehitatakse loomaaeda välja aeglases tempos, kasutades muu hulgas ettevõtete ja eraisikute annetusi.

Tallinna loomaaia direktorid 
 1940 Herman Talts, Vladimir Guštšik
 1945 Jakob Vahur
 1945 Marta Volmer
 1945–1947 Manivald Oblikas
 1947–1948 Andrei Gross
 1948–1949 Pavel Šilo
 1949–1951 Aado Lüüs
 1951 Mihhail Ježov
 1951–1952 Icaak Bleicher
 1952–1953 Peeter Liivak
 1953–1959 Friedrich Koržets
 1959–1961 Aarne Kasesalu
 1961–1975 Karoly Stern
 1975–2016 Mati Kaal
 2016– Tiit Maran

Kollektsioon 
2020. aasta 31. detsembri seisuga elas Tallinna loomaaias 7970 isendit 362 liigist, kes jagunesid järgmiselt: 

Aastate lõikes on liikide arv loomaaia kollektsioonis muutunud järgmiselt:

Külastusalad

Troopikamaja 

Troopikamaja valmis 1999 arhitekt Rein Kersteni projekti järgi. 2005 avati troopikamaja idatiib (väike troopikamaja), kus eksponeeritakse troopilisi linde, poolahve, roomajaid, kahepaikseid ja kalu.

Liigid 
 aaga (Rhinella marina)
 ararauna (Ara ararauna)
 harikrokodill (Crocodylus porosus). Harikrokodill Vanamees on Tallinna loomaaia vanim asukas, kes saabus Tallinna umbes 44 aastat tagasi. Endine loomaaia direktor Mati Kaal on öelnud, et keegi ei tea täpselt, kui vana krokodill Vanamees on. 2019. aastal oletas Kaal, et loom on umbes 60-aastane. 
 hiina pehmekilp-kilpkonn (Pelodiscus sinensis)
 jõerai (Potamotrygon motoro)
 leeguan (Iguana iguana)
 hiina alligaator (Alligator sinensis)
 india sulgselgkala ehk india väitskala (Chitala chitala)
 kinkažu ehk haspelkaru (Potos flavus)
 kirevahvenlased (Cichlidae)
 kollavööt-puukonn (Dendrobates leucomelas)
 kuningtamariin (Saguinus imperator)
 kääbusmarmosett (Callithrix pygmaea)
 luukeel e. aravaana (Osteoglossum bicirrhosum)
 pintšetamariin (Saguinus oedipus) 
 pruun-harjasvöölane (Chaetophractus villosus)
 punapiraaja ehk ruusveltikala (Pygocentrus nattereri)
 roheline kiiverbasilisk (Basiliscus plumifrons)
 rüüsägalased (Loricariidae)
 senegali galaago (Galago senegalensis)
 šimpans (Pan troglodytes). Troopikamaja tuntuimad asukad on emased šimpansid Betty ja Quincy.
 tömpkoon-krokodill (Osteolaemus tetraspis)
 vaigu-lehekonn
 valgetups-marmosett (Callithrix jacchus)
 veeagaam (Physignathus cocincinus)

Elevandimaja 

Elevandimaja (Paksunahaliste maja) avati 1989 Tallinna Loomaaia 50. aastapäevaks. Algul asusid hoones elevandid, ninasarvikud ja kääbusjõehobud. Tänapäeval saab seal näha ka roomajaid, pisinärilisi jt. 2000. aastatel tehti afrikaaniumis mahukaid rekonstrueerimistöid. 2005 valmis emaelevantide aedik ja 2008 renoveeriti elevantide siseekspositsiooni ala. Aastal 2011 hakati renoveerima ninasarvikute osa.

Tulevikus peaks elevandimajas hakkama kääbusjõehobude ekspositsiooni rekonstrueerimine.

Liigid 
 aafrika savannielevant (Loxodonata africana). Tallinna loomaaias elab kolm aafrika elevanti: kaks emast Draay ja Fien ning isane Carl. Kõik nad on üle 30 aasta vanad, sündinud vabas looduses ja jõudnud Tallinna Loomaaeda 1980. aastate teisel poolel.
 kesk-aasia kilpkonn (Testudo horsfieldii)
 kollane anakonda (Eunectes notaeus)
 kolumbia vikersilehuulboa (Epicrates maurus)
 kuningboa (Boa constrictor)
 kuningpüüton (Python regius)
 kääbusjõehobu (Choeropsis liberiensis)
 leopardkilpkonn (Stigmochelys pardalis)
 maisimadu ehk maisi-roninastik (Pantherophis guttatus)
 roninastik (Elaphe sp.)
 stepivaskuss (Ophisaurus apodus)
 surikaat (Suricata suricatta)
 teravmokk-ninasarvik (Diceros bicornis). 19. jaanuaril 2010 suri Euroopa vanim (40-aastane) loomaaias elav ninasarvik Murray. Juunis 2017 sai teravmokk-ninasarvik Kibibi emaks, mis juhtus esmakordselt Tallinna Loomaaia ninasarvikute hulgas. Järeltulija sai nimeks Kibeta. 2022. aasta mais saadeti Kibeta uude koju Tšehhi Dvur Kralove safariparki. 

 tokee (Gekko gecko)
 tume tiigerpüüton (Python bivittatus)

Sise-Aasia 

Sise-Aasia kollektsiooni kuuluvad Aasia keskosast pärit asukad. Ekspositsioon avati 2002.

2004 valmis vööthüäänide aedik, aastal 2011 valmis väikekaslaste ekspositsioon, mis asub ameerika piisonite aediku vastas.

Liigid 
 ameerika piison (Bison bison)
 amuuri kass (Prionailurus bengalensis euptilura)
 buhhaara hirv e hangul (Cervus elaphus bactrianus)
 euroopa piison ehk pürg (Bison bonasus)
 kodustatud jakk (Bos grunniens)
 kodustatud kaksküürkaamel (Camelus bactrianus)
 korsak (Vulpes corsac)
 kulaan e türkmestani eeslik (Equus hemionus)
 manul (Otocolobus manul) 
 prževalski hobune (Equus caballus przewalskii)
 valgekurg (Leucogeranus leucogeranus)
 vööthüään (Hyaena hyaena)

Alpinaarium 
Alpinaarium valmis aastatel 2003–2004. Samas avati Ehitajate tee poolne loomaaia läänevärav. 6,81 ha suurusel maa-alal, mis moodustab 10% loomaaia tulevasest ekspositsiooniruumist, on 18 mätaskatustega puithoonet ja ligi 3 ha eelmäestikena modelleeritud jooksuaedikuid. Sinna on plaanitud ka lumeleopardide ja tulevikus ka manulite ekspositsioon.

Alpinaariumisse peaksid kolima veel mägedes elavad kotkad.

Liigid 
 Buhhaara uriaal (Ovis orientalis bocharensis)
 dagestani tuur e idakaukaasia kaljukits (Capra cylindricornis)
 ida-nahur e ida-sinilammas (Pseudois nayaur)
 Kubani tuur ehk läänekaukaasia kaljukits (Capra caucasica)
 lumeleopard e irbis (Uncia uncia). Tuntuim alpinaariumi asukas on lumeleopard Otto III.
 Nuubia kaljukits (Capra nubiana)
 Siberi kaljukits (Capra sibirica)
 tadžiki markuur e tadžiki keerdsarvkits (Capra falconeri heptneri)
 tagakaspia uriaal (Ovis vignei arkal)

Linnutiik 

Kuue saarekese ja ühe suure poolsaarega tiik avati 2002.

Tulevikus peaks linnutiikide elevandimaja poolses osas asuma ka lõunapoolsete linnuliikidele mõeldud maja.

Liigid 
 jääkoskel (Mergus merganser)
 kanada lagle (Branta canadensis)
 käharpelikan (Pelecanus crispus)
 must-toonekurg (Ciconia nigra)
 niidu-nösuhani (Chloephaga picta)
 roosapelikan (Pelecanus onocrotalus)
 tulipart (Tadorna ferruginea)
 vaaraohani (Alopochen aegyptiacus)
 väikeluik (Cygnus bewickii)

Kullimägi 

Kullimägi asub Veskimetsa servas põlise tammiku keskel. Sealsed asukad on peamiselt haukalised ja kakulised. Kullimäel elab ka Tallinna loomaaia vapiloom ilves.

Liigid 
 damaani-kassikakk (Bubo capensis)
 habekakk (Strix nebulosa lapponica)
 habekotkas (Gypaetus barbatus)
 herilaseviu (Pernis apivorus)
 hiireviu (Buteo buteo)
 hiid-merikotkas (Haliaetus pelagicus)
 ilves (Lynx lynx)
 kaeluskotkas (Gyps fulvus)
 kaljukotkas (Aquila chrysaetos)
 kassikakk (Bubo bubo)
 kääpakotkas (Aquila heliaca)
 kumai-kaeluskotkas (Gyps himalayensis)
 lumekakk (Nyctea scandiaca)
 merikotkas (Haliaetus albicilla)
 raipekotkas (Neophron percnopterus)
 raisakotkas (Aegypius monachus)
 stepikotkas (Aquila nipalensis)
 Valgepea-merikotkas (Haliaeetus leucocephalus)
 vöötkakk (Surnia ulula)

Faasanid

Liigid 
Koos faasanitega eksponeeritakse ka teisi linde.

 argusfaasan (Argusianus argus)
 hallvares (albiino) (Corvus corone cornix)
 hiina lasuurharakas (Urocissa erythroryncha)
 hõbefaasan (Lophura nycthemera)
 kroon-läikfaasan (Lophophorus impejanus)
 kuldfaasan (Chrysolophus pictus)
 kuningfaasan (Syrmaticus reevesii)
 kuukabarra ehk naeru-safiirlind (Dacelo novaeguineae)
 pasknäär (Garrulus glandarius)
 puna-helmesfaasan (Tragopan temminckii)
 ronk ehk kaaren (Corvus corax)
 saatür-helmesfaasan (Tragopan satyra)
 sini-kõrvukfaasan (Crossoptilon auritum)
 valgekõht-faasan (Syrmaticus ellioti)
 valgeselg-faasan (Lophura swinhoii)

Polaarium 

Jääkaru maailm valmis 2017. aasta septembri lõpuks (arhitekt Joonas Sarapuu / Innopolis Insenerid OÜ). Juba 2012. oleksid pidanud algama pingviinide ja loivaliste ekspositsiooni ala ehitustööd ning karantiinikompleksi projekteerimine, kuid on selge, et niipea seda ei juhtu Tulevikus peaksid sinna üle kolima lumekakk (Nyctea scandiaca L.), kes praegu elab Kullimäel, ja linnutiigi asukas lumehani (Anser caerulescens ssp).

Liigid 
 jääkaru (Ursus maritimus)

Vihmamets 
Vihmametsa hoone valmib 2022. aastal. Külastajatele avatakse uus ekspositsioon 2023. aasta kevadel. Loomaaia keskele kerkival vihmametsa ekspositsioonialal hakatakse eksponeerima Kagu-Aasia loomaliike (binturong, lendkoer, silekarv saarmas, kalakass).

Tiigriorg 
Tiigrioru ehitamist alustati 2022. aastal ning ala on plaanis avada 2023. aastal. Tiigriorus võib tulevikus lisaks amuuri tiigrile näha mitmeid Kaug-Ida loomaliike, nagu amuuri leopard, harsa, viiksjänes, muskushirv, goral.   

Tallinna loomaaias elavad amuuri leopardid Darla, Alexei ja Muusi. Kõrgesse ikka jõudnud amuuri leopard Freddi suri 12. septembril 2016.

Isatiiger Pootsman ootab Tiigrioru valmimist (kõige varem 2023. aastal), osaleb Euroopa Akvaariumide ja Loomaaedade Assotsiastiooni (EAZA) liigikaitselises paljundusprogrammis ja viibib teistes loomaaedades. 2018 sõitis ta Zlín-Lešná loomaaeda Tšehhis, kus seejärel sündis kolm kutsikat. Edasi liikus ta Itaaliasse Parco Natura Viva loomaaeda, kus sündis samuti kolm kutsikat. 2021. aastast viibib Pootsman Sloveenias Ljubljana loomaaias. 11. jaanuaril 2010 suri amuuri tiiger Bronto, kes toodi sinna kümnekuuselt 1998. aastal Moskva loomaaiast. 5. juulil 2012 suri Amuuri tiiger Brita immuunpuudulikkuse ning sellega kaasnenud tõbede tõttu.

Teistes loomaaia osades elavad liigid 
 guanako (Lama guanicoe)
 lakkhunt e guara (Chrysocyon brachyurus)
 nandu (Rhea americana)
 alpaka (Vicugna pacos)
 muskusveis (Ovibos moschatus)
 gaur (Bos gaurus)
 jaapani makaak (Macaca fuscata)
 jaguarundi (Herpailurus yaguaroundi)
 kaelusmangabei (Cercocebus torquatus)
 kalakass (Prionailurus viverrinus)
 pruunleemur (Eulemur fulvus)
 rohepärdik (Chlorocebus aethiops)
 tüügassiga (Phacochoerus aethiopicus)
 võik-hobuantiloop (Hippotragus equinus)
 suurkudu (Tragelaphus strepsiceros)
 benneti känguru (Macropus rufogriseus)

 aasia lõvi e india lõvi (Panthera leo persica)
 idakurg (Grus vipio)
 jaapani kurg (Grus japonensis)
 Luitekass (Felis margarita)
 Rookass (Felis chaus)
 neitsikurg (Anthropoides virgo)
 sookurg (Grus grus)
 sini-paabulind (Pavo cristatus)
 euroopa naarits (Mustela lutreola)
 hallhüljes (Halichoerus grypus)
 pesukaru (Procyon lotor)

 amuuri leopard (Panthera pardus orientalis)
 amuuri tiiger (Panthera tigris)
 davidi hirv ehk miilu (Elaphurus davidianus)
 moko (Kerodon rupestris)
 kääbuskodukits
 jõesiga (Potamochoerus porcus)
 Valgesaba-okassiga (Hystrix indica)
 Sudaani maasarvik (Bucorvus abyssinicus)
 heleflamingo (Phoenicopterus roseus)

Insektaarium 

2007. aastast töötab Tallinna Loomaaias insektaarium, kus tegeldakse troopiliste selgrootute kasvatamisega. Kuna insektaariumil puudub eksponeerimispind, korraldatakse iga-aastaseid ülevaatenäitusi kohviku Illu ruumides või väikeses troopikamajas

Tallinna Loomaaia kollektsioonis oli 2008. aasta seisuga mõni tuhat putukat 70 liigist, sh prussakad, lutikad, raagritsikad, hulkjalgsed, rändtirtsud, põrnikad ja ämblikud. Seal asub Euroopa loomaaedade suurim põrnikakollektsioon. Insektaariumi kalleimaid asukad on paar Malaisia põderpõrnikaid (250 euro). Putukad ostetakse enamasti Saksamaalt, Tšehhist ja vähesel määral Põhjamaadest.

Alates 2009. aasta oktoobrist kuulub kollektsiooni 87 Frégate'i saare (Seišellid) fregate'i süsikut (Polposipus herculeanus). See, üks maailma ohustatumaid süsiklasi (Tenebrionidae), kuulub Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (IUCN) punases nimestikus kriitiliselt ohustatud liikide hulka.

Vaata ka 
 Elistvere loomapark

Viited

Kirjandus 
 Tallinna väikese loomaaia juht Kadriorus (koostanud A. Põllusaar). Tallinn : Eesti Loomakaitse Liit, 1940.
 Georg Aher. Tallinna Loomaaed : juht. Tallinn : Valgus, 1989.
 Tallinna Loomaaed. Tallinn Zoo (Tallinna Loomaaia Sõprade Selts ; peatoimetaja Toomas Pranstibel). Tallinn : Tallinna Loomaaed, 2001.
 Aleksei Turovski. Minu loomad : Aleksei Turovskiga loomaaias. Tallinn : Ajakirjade Kirjastus, 2008. ISBN 9789949443246.

Artiklid 
 Ameerika miljonär annetas 100 dollarit Eestis loomaaia asutamiseks. Uus Eesti, 19. mai 1936, nr 135, lk 1.
 Loomaaed Piritale. Vaba Maa, 26. november 1937, nr 273, lk 1.
 Mis saab loomaaiaga? Uus Eesti, 7. november 1938, nr 305, lk 8.
 Lõvid, karu, ilves ja alligaatorid Kadriorus. Päevaleht, 16. aprill 1939, nr 103, lk 3.
 Tallinnas avatakse loomadenäitus. Uus Eesti, 13. juuni 1939, nr 158, lk 2.
 Kadrioru loomaaed jälle avatud. Uus Eesti, 26. august 1939, nr 230, lk 6.
 Peeter Päts. Meie väike loomaaed Kadriorus. Loodushoid ja Turism, 1939, nr 5, lk 241–247.
 L. R. Kadrioru Väikesest Loomaaiast talvel. Loodushoid ja Turism, 1940, nr 1, lk 60.
 Pakaseohvrid Kadrioru loomaaias. Uus Eesti, 11. aprill 1940, nr 96, lk 6.
 Uued elanikud tsaari saunas. Esmaspäev, 15. juuni 1940, nr 24, lk 4.
 Tallinna Loomaaia Sõprade Selts. Loomade Maailm, (1998) nr 4, lk 22–23.
 Mati Kaal. Loomaaed valmib nagu Tallinna linn. Eesti Loodus,1999 nr 5/6, lk 76–79.
 Mati Kaal. Jaanuaris troopikamajja! Eesti Loodus, 2000 nr 1, lk 33.
 Hanneli Rudi. Elevantide ööelu saab vaadata ka kodudiivanilt. Tallinna Postimees, 31. august 2009.
 Mati Kaal. Virisemine ei vii kunagi kuhugi. Eesti Päevaleht, 2. jaanuar 2010.
 Loomaaias suri ninasarvik Murray. Reporter, 19. jaanuar 2010.
 Agnes Kuus. Loomaaed leinab. Õhtuleht, 20. jaanuar 2010.

Välislingid 

 Tallinna Loomaaia koduleht

Eesti loomaaiad
Tallinna asutused
Keskkonnahariduskeskused