joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Johannes Raudsepp

Johannes Raudsepp (3. oktoober 1920 Kuigatsi vald, Valgamaa – 28. jaanuar 2009) oli eesti keemik.

Elulugu
Johannes Raudsepp oli raudteelase poeg.

Lõpetas 1943 Tartu Tehnikumi, 1948 Tartu Töölisnoorte Keskkooli ja 1957 TRÜ keemiaosakonna. Oli 1945–1955 TRÜ anorgaanilise keemia kateedri laborant, 1955–1957 vanemlaborant, 1957–1984 vanemõpetaja, 1985–1992 preparaator ja raadioelektroonik, 1993–1999 TÜ füüsikalise keemia instituudi vaneminsener.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: aparaadiehitus, protsessid vesinik-hapnikelemendis ja elektrokeemilises gaasianalüsaatoris. Lugenud kolloidkeemia, füüsikalise keemia, tööstuskontrolli meetodite jt kursusi. 28 teadustrükist, 7 autoritunnistust, õpikuid jm õppevahendeid.

Teoseid
Füüsikalise keemia ja kolloidkeemia praktikum (kaasautor). Tallinn 1962
Прибор для регистрации дифференциальным методом изменений в электропроводности при политермическом анализе // Ж. физической химии 35 (1961) 3
О кислородном электроде на пористых металлических носителях (kaasautor) // TÜ Toim 193 (1966)
Об определении характеристик амперометрических анализаторов концентрации кисларода в газах и жидкостях (kaasautor) // TÜ Toim 682 (1984)

Viited

Kirjandus
Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987. Lk 301

Välislingid
 

Eesti keemikud
Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna vilistlased
Tartu Ülikooli õppejõud
Sündinud 1920
Surnud 2009
Raul Raudsepp

Raul Raudsepp (sündinud 27. mail 1958 Põlvas) on Eesti molekulaarbioloog.

Elulugu
Raul Raudsepp on kolhoosnike poeg.

Lõpetas 1976 Põlva Keskkooli ja 1988 TÜ bioloogiaosakonna; 1989–1991 Eesti Teaduste Akadeemia Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi (KBFI) aspirant. Oli 1988–1989 Kuusalu kolhoosi näidisabiettevõtte Bioestron mikrobioloog, aastast 1991 KBFI taimeviroloogia grupi nooremteadur.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: positiivse RNA ahelaga taimeviiruste (peamiselt kartuliviiruste A, L, M, S, X ja Y) kattevalkude antigeense struktuuri uurimine, kasutades selleks immunokeemilisi, insenerigeneetilisi, biokeemilisi jms uurimismeetodeid, kartuliviiruse A mittestruktuursete valkude ehituse ja funktsioonide selgitamine.

Viited

Teoseid
 Immunochemical analyse of synthetic peptides, belongs to antigenic determinant of coat protein of potato virus X (kaasautor). // Ukr. Biochem. Zurn. 64 (1992) 4
 Localization of epitope on potato virus M coat protein (kaasautor). // Dokl. Akad. Nauk Ukr. 9, 1992.

Kirjandus
  

Eesti molekulaarbioloogid
Sündinud 1958
Robert Raudsepp

Robert Raudsepp (12. detsember 1928 Pihkva oblast – 28. august 1997 Tallinn) oli Eesti füüsik ja tehnikateadlane.

Elulugu
Robert Raudsepp oli pagari ja õmbleja poeg.

Lõpetas 1948  Kooperatiivkaubanduskooli, 1950 Haapsalu Töölisnoorte Keskkooli ja 1962 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ehitusinsenerina; tehnikakandidaat (1969, TPI), väitekiri ehitusfüüsika alal. Oli 1963–68 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi sektori peainsener, 1968–89 kõrg- ja keskerihariduse ministeeriumis juhtiv spetsialist ja 1989–97 TPÜ füüsika labori juhataja.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: ehitusfüüsika, ehitusmaterjalid, detailid ja tooted.

Teoseid
 Об измерениях внутренних деформаций бетона индуктивными дачиками. // Исследования по строительству IX. Тлн, 1968
 О деформациях бетона на сланцезольном портландцементе при пропаривании в зависимонисти от состава золы в цементе (kaasautor). // Сб. тр. по изучению золы сланца кукерсита. Тлн, 1972
 Измерение деформаций внутри ячеистобетонного массива-сырца при его бесподонной транспортировке (kaasautor). // Сб. тр. "Производство и применение силикатных бетонов". НИИ Силикатбетон, 1981.

Viited

Kirjandus
  

Eesti füüsikud
Eesti tehnikateadlased
Rahumäe kalmistule maetud
Sündinud 1928
Surnud 1997
Evald Raudväli

Evald Raudväli (aastani 1936 Evald Raudberg, 21. märts 1926 Mäe vald, Petserimaa – 18. jaanuar 1996 Saku vald, Harjumaa) oli eesti põllumajandusteadlane (agrokeemik).

Elulugu
Evald Raudväli oli talunike poeg.

Lõpetas 1943 Räpina Aianduskeskkooli, 1948 TÜ põllumajandusteaduskonna agronoomina ja 1952 Eesti Teaduste Akadeemia Põllumajandusinstituudi aspirantuuri; põllumajanduskandidaat (1953, TÜ), väitekiri "Obolus-fosforiidijahu kasutamine Eesti NSV muldadel", põllumajandusdoktor (1974), väitekiri "Fosfor- ja kaaliumväetiste kasutamise efektiivsust mõjutavad faktorid Eesti NSV mineraalmuldadel". Oli 1952–1953 Eesti Teaduste Akadeemia Taimekasvatusinstituudi nooremteadur, 1953–1956 sama instituudi Kuusiku filiaali direktor, 1956–1957 Kuusiku katsebaasi juhataja, 1957–1958 mikrobioloogialabori teadur, 1958–1964 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) väetistarbelabori juhataja, 1964–1980 agrokeemiaosakonna juhataja, 1981–1988 vanemteadur ja 1988–1996 agro- ja radiokeemiasektori juhtivteadur.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: mineraalväetiste kasutamine, orgaaniliste, mineraal-, mikro- ja lubiväetiste vastastikune toime ning erinevate väetiste mõju põllumajanduskultuuride saagikusele. Mitme originaalse mõõteaparaadi autor, Eesti agrokeemiateenistuse korraldajaid. Eesti NSV teeneline teadlane (1964). Nõukogude Eesti preemia (1970). Üleliidulise Mullateadlaste Seltsi Eesti filiaali aseesimees, Rahvusvahelise Mullateadlaste Seltsi liige. Üle 175 teadustrükise.

Teoseid
 Характеристика агрохимических своиств почв Эстонской ССР по материалам первого тура массовых анализов. // На пути к обновлению земли. Tallinn, 1968
 Odrasaagi ja saagi kvaliteedi sõltuvus summaarse kiirguse summast kasvuperioodil ja külviajast. // EMMI tead tööde kogumik XXXI. Tallinn, 1974
 Teraviljade toiterežiim ja saak. // Teraviljade saagikuse suurendamise biol probleeme. Tallinn, 1982
 Väetisega antud fosfori liikuvusest kamar-karbonaatmullas. // Agraarteadus (1991) 3
 Taimede toitumise ja väetamise käsiraamat (kaasautor). Tallinn, 1996.

Viited

Kirjandus
 EE 14, 414
 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI), 40
 Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 413: Evald Raudväli põllumajandus-doktor. // Kodumaa (1974) 7. VIII.
  

Eesti põllumajandusteadlased
Agrokeemikud
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1926
Surnud 1996
Jüri Rauk

Jüri Rauk (sündinud 13. mail 1938 Tallinnas) on Eesti metsandusteadlane.

Elulugu
Jüri Rauk on puusepa poeg.

Lõpetas 1955 Leisi Keskkooli ja 1960 EPA metsanduse erialal; magister (metsateadus, 1997, EPMÜ), väitekiri "Okaspuude radiaaljuurdekasv ja vitaalsus tsemenditööstuse mõjupiirkonnas". Töötas 1960–1992 Kiikla (Ahtme) metskonnas, seejärel oli Eesti NSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Ministeeriumi Looduskaitse Peavalitsuse vaneminsener, Tallinna Botaanikaaia vaneminsener, Teaduste Akadeemia Ökoloogia Instituudi vaneminsener ja teadur, 1998–2001 EPMÜ Metsandusliku Uurimisinstituudi teadur.

Teadustöö
Uurimisteema: okaspuude reageerimine õhusaastele.

Viited

Teoseid
 Saaremaa metsasuse kujunemisest. // MU IX. Tallinn, 1972
 Okaspuude juurdekasvu sõltuvus keskkonna parameetritest Kunda tsemenditehase mõjupiirkonnas (kaasautor). // MU XXIX. Tallinn, 1998
 The state of the forest ecosystem in area of oil shale mining and processing (kaasautor). // Oil Shale (1999) 16, (2000) 17.

Kirjandus
  

Eesti metsateadlased
Sündinud 1938
Ergo Raukas

Ergo Raukas (15. mai 1935 Tallinn – 5. jaanuar 2017) oli Eesti biofüüsik.

Elulugu
Ergo Raukas oli sõjaväelase poeg, Madis Raukase isa ja Evi-Saidi Raukase abikaasa.

Lõpetas 1953 Tallinna 10. Keskkooli, 1958 Tartu Ülikooli füüsikuna ja 1964 NSV Liidu Teaduste Akadeemia Biofüüsika Instituudi aspirantuuri; bioloogiakandidaat (1967, Moskva, NSV Liidu Teaduste Akadeemia), väitekiri " Изучение некоторых структурных закономерностей образования комплексов белков с нуклеиновыми кислотами". Aastast 1959 Teaduste Akadeemia Eksperimentaalbioloogia Instituudis: insener-röntgenoloog, nooremteadur, 1969–75 ja 1996–2003 vanemteadur, 1992–96 juhtivteadur, 1975–92 molekulaarbioloogia-osakonna juhataja.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: nukleoprotamiini ja taimeviiruste molekulaarne struktuur, DNA seostumine oligonukleotiidide, antibiootikumide, värvainete, oligopeptiidide ja valkudega ning vastavate komplekside struktuur. On esitanud uudse mudeli nukleoprotamiini struktuuri kohta. Töös kasutatud meetodid: röntgenstruktuuranalüüs, ultraviolettspektrofotomeetria (UV). On välja arendanud spektraalsete komponentide meetodi DNA komplekside UV-spektrite analüüsimiseks. Osalenud DNA biofüüsikaliste uurimuste koostöö­projektides Ida-Euroopas, üle 40 teadusartikli.

Teoseid
 К структурной организации нуклепротамина в ядрах сперматоцоидов // Биофизика 10 (1964)
 Температура плавления комплексов ДНК с протаминами, основными полипептитами и полиетиленполиамином. // Биохимия 30 (1965)
 Interaction of DNA with poly-L-lysine as studied by thermal denaturation dispersion (kaasautor K. Kooli). // Biochim. Biophys. Acta 478 (1977)
 Thermal denaturation of distamy­cin A – DNA complexes as followed by hyperchromic spectra (kaas­autor T. Räim). // Biophys. Chem. 11 (1980)
 Detection of periodic patterns in RNA sequences: the first encapsidated region of the TMV RNA (kaasautorid A. Aruja ja R. Vilu) // J. Theor. Biol. 94 (1982)
 Cooperative thermal denaturation of the assem­bly origin region of TMV RNA (kaasautor). // J. Biomol. Struct. Dyn. 5 (1987)
 Are there molecules of nucleoprotamine? (kaasautor R.-H. Mikelsaar). // Bio Essays 21 (1999)
 Protonation of deoxycytidine residues in dC4 tetraloops: UV spectrophotometric study of dC10 and d(A14C4T14) (kaasautor K. Kooli). // Biophys. Chem.104 (2003)

Viited

Kirjandus
 EE 14, 415.
 

Eesti biofüüsikud
Sündinud 1935
Surnud 2017
Uusi Raukas

Uusi Raukas (sündinud 19. juulil 1928 Tartus) on eesti tehnikateadlane.

Elulugu
Lõpetas 1947 Tartu Industriaaltehnikumi, 1952 cum laude Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna tööstus-ja tsiviilehituse erialal ja 1956 Sverdlovskis aspirantuuri Uurali Polütehnilises Instituudis; tehnikakandidaat (1956, Uurali Polütehniline Instituut), väitekiri "Исследование работы железобетонных балок непрямоугольного сечения на изгиб с поперечной силой". Täiendused Moskva Ehitusinstituudis ja Leningradi Laevaehitusinstituudis. 1956-1962 TTÜ ehitustehnoloogia kateedri assistent, vanemõpetaja ja dotsent, 1962–2005 ehitusmehaanika kateedri dotsent ; alates 2006 emeriitdotsent. 1960 -1963 TPI Üliõpilaste Teadusliku Ühingu juhendaja, 1963 - 1966 kaugõppeteaduskonna prodekaan, 1967- 1970 ÜTÜ ehitusteaduskonna juhendaja. ENE kaasautor.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: elastse keha mehaanika, raudbetoontalade põikjõukindlus, pingbetoonlattide kasutamine raudbetooni armeerimisel, betooni tugevuse kaudne mõõtmine. Konstrueerinud ja uurinud mõõteriistu sarruse eelpinge mõõtmiseks. 16 teadustrükist.

Teoseid
 О сопротивлении железобетонных балок таврового сечения поперечной силе. // Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised A 101 (1957)
 Арматурный динамометр (kaasautor). // Приборы для контроля усилий в предварительно напряженной арматуре. М., 1961
 Betooni tugevuse kaudse määramise viiside täpsuse võrdlus (kaasautor). // Ehitusmaterjalide Tööstus 3 (1974)
 Некоторые вопросы методики неразрушающего определения прочности бетона. // Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised 537 (1984)
 Rakendusmehaanika (kaasautor). Tallinn 1984
 Varda sisejõud ja pinged (kaasautor). Tallinn 1987
 Varda tugevusarvutus (kaasautor). Tallinn 1987
 Varda deformatsioonid ja siirded (kaasautor). Tallinn 1987
 Jõusüsteemi taandamine ja tasakaal (kaasautor). Tallinn 1999
 Saleda varda arvutus. Varda kandevõime ja dünaamika (kaasautor). Tallinn 2001
 Tugevusõpetus (kaasautor). Tallinn 2012

Isiklikku
Tema isa oli kooliõpetaja Viktor Raukas, akadeemik Anto Raukas oli tema vend. Oli abielus Maie Raukasega.

Viited

Kirjandus
 Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn 1986. Lk 151, 239, 258, 265, 416
 Ehitusinsenerid TPI-st. Tallinn 1986. Lk 226
 TTÜ aastaraamat 1998. Tallinn 1999. Lk 88

Välislingid

Eesti tehnikateadlased
Tallinna Tehnikaülikooli õppejõud
Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased
Sündinud 1928
Oskar Raunam

Oskar Raunam (aastani 1936 Oskar Zahn; 24. mai 1914 Paide – 24. jaanuar 1992 Tallinn) oli eesti maalikunstnik ja pedagoog.

Elulugu
Oskar Raunam oli pottsepa poeg. Lõpetas 1932. aastal Järva Maakonna Paide Avaliku Ühisgümnaasiumi. 1938. aastal lõpetas ta Riigi Kunsttööstuskooli, kus õppis August Janseni, Roman Nymani ja Johannes Greenbergi juhendamisel dekoratiivmaali. 1941. aastal lõpetas tolleks ajaks juba K. Mäe nimelise Riigi Kõrgema Kunstikooli maali erialal. 

Teise maailmasõja ajal oli mobiliseeritud Nõukogude armeesse. Töötas aastatel 1939–1941 Gustav Adolfi Gümnaasiumi joonistamisõpetajana, 1946–1970 ja 1978–1992 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi õppejõuna: 1952–1961 õppe- ja teadusprorektor, 1978–1992 üldmaalikateedri juhataja, aastast 1951 dotsent, aastast 1961 professor, 1970–1978 Tallinna Pedagoogilise Instituudi joonistus- ja graafikaprofessor.

Looming
Oskar Raunami maaliloomingule on iseloomulik savipruunikas või sinakas-roheliste varjunditega koloriit. Oskar Raunam paistis silma 1937. aasta Pariisi maailmanäitusel. Arhitekt Aleksander Nürnbergi kavandatud Balti riikide ühispaviljoni üldhalli kujundusena karjanduse, metsanduse, põllumajanduse, kalanduse, laulu- ja jaanipeo teemadel loodud seinapannoode eest pälvis kunstnik maailmanäituse grand prix. Teinud sisekujundusi ka kodumaal: vaateaknaid (1935), Pärnu hotelli Vasa (praegune Tervis) vestibüüli ja puhkeruumi dekoratiivkujundus (1938, hävinud), stendi "Eesti turbatööstused" kujundus põllumajandusnäitusel Tallinnas (1939), Välisministeeriumi (Rüütelkonna hoone) puhke-kaminaruumi dekoratiivne kujundus (1939), Kose sanatoorse vabaõhukooli vestibüüli dekoratiivne kujundus (1939, hävinud).

Sõjajärgsetel aastatel nihkus vabalooming tagaplaanile ning Raunam teostas end kunstipedagoogina. Ta oli hinnatud õpetaja ja kunstiõpikute autor. Koostanud õpikuid ja käsikirjalise monograafia "Eesti tarbegraafika".

Kuulus 1938–1940 Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingusse, 1940–1941 Eesti NSV Kunstnike Kooperatiivi, alates 1946. aastast Eesti NSV Kunstnike Liitu, kus oli 1946–1950 ja 1961–1963 maalisektsiooni esimees ja 1963–1967 juhatuse aseesimees.

Tunnustus
 1964 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane

Teoseid
 "Akvarellmaal", õpik, Tallinn, 1952
 "Joonistamise ja maalimise õpik". Tallinn, 1961, 2. trükk 1963.
 "Kunstilise hariduse areng Eestis ja ENSV Riiklik Kunstiinstituut 1914–1964", Tallinn 1964
 "Tarbegraafika", õpik, käsikiri, 1972
 "Eesti tarbegraafika", käsikiri, 1975

Viited

Kirjandus
 EE 14, 416
 Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn, 1996, 430
 Oskar Raunam. Tallinn, 1984.
  

Eesti maalikunstnikud
Eesti Kunstiakadeemia professorid
Gustav Adolfi Gümnaasiumi õpetajad
Eesti Kunstiakadeemia vilistlased
Eesti NSV teenelised kunstitegelased
Eestistatud nimega inimesed
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1914
Surnud 1992
Toomas Raus

Toomas Raus (sündinud 14. juunil 1957 Tallinnas) on eesti matemaatik.

Elulugu
Lõpetas 1975 Tallinna 1. Keskkooli ja 1980 TÜ rakendusmatemaatikuna; füüsika-matemaatikakandidaat (1990, Sverdlovski Matemaatika ja Mehaanika Instituut), väitekiri "Квазиоптимальность выбора параметра регуляризации по принципу невызки". Oli 1980–1982 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudi insener, 1982–1986 TÜ rakendusmatemaatika labori insener, 1987–1990 nooremteadur ja 1991–1992 vanemteadur, aastast 1992 TÜ rahvamajanduse instituudi ökonomeetria õppetooli dotsent ja rakendusmatemaatika instituudi arvutusmeetodite õppetooli vanemteadur.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: mittekorrektsed ülesanded, regionaalmajanduse ökonomeetriline modelleerimine, aegridade mudelid. 20 teadustrükist.

Viited

Teoseid
 On the choice of the regularization parameter for solving self-adjoint ill-posed problems with the approximately given noise level of data (kaasautor). // Proc. Est. Acad. Sci. Phys. Math. 53 (2004) 2
 On the regularization parameter choice in case of approximately given error bounds of data (kaasautor). // Numerical Math. and Advanced Appl., Proc. ENUMATH 2003 the 5th European Conf. on Numerical Math. and Advanced Appl., Prague, August 2003, Berlin-Heidelberg-New York, 2004
 On the choice of the regularization parameter in the case of the approximately given noise level of data (kaasautor). // Proc. 5th Int. Conf. on Inverse Problems in Eng.: Theory and Practice, Cambridge, UK, 2005.

Kirjandus
 Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 145.
 

Eesti matemaatikud
Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonna vilistlased
Sündinud 1957
Karin Rava

Karin Rava (sündinud 8. juunil 1971 Tallinnas) on Eesti informaatikateadlane.

Elulugu
Lõpetas 1989 Tallinna 42. Keskkooli ja 1994 TTÜ majanduse andmetöötlussüsteemide erialal; tehnikateaduste magister (1995, TTÜ), väitekiri "Süsteemianalüüsi protsess". 1994–98 TTÜ informaatikainstituudi assistent, 1998– lektor.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: infosüsteemide arendamise juhtimine, projektijuhtimine, meeskonnatöö.

Viited

Teoseid
 Objects and Activities in Planning of Information Systems Project. Databases and Information Systems.// Proc. 4th International Baltic Workshop. 2. Vilnius 2000
 Enterprise Information System Strategic Analysis and Development: Forming Information System Development Space for Enterprise (kaasautor). // International Conf. on Computational Intelligence, ICCI 2004, December 17–19, 2004, Istanbul, Turkey
 A Model of Information Systems Development for Learning Virtual Organizations (kaasautor). // Information Systems Development Advances in Theory, Practice and Education, 13th int. conf. on Information Systems Development, ISD'2004 Vilnius, Lithuania, 9–11. september 2004.

Kirjandus

Välislingid

Eesti informaatikud
Sündinud 1971
Ana Rebane

Ana Rebane (sündinud 11. augustil 1966 Tartus) on Eesti molekulaarbioloog.

Elulugu
Lõpetas Tartu 7. Keskkooli, 1989 TÜ keemia osakonna ja 1998 samas doktorantuuri; Ph.D. (1999, TÜ), väitekiri "Mammalin ribosomal protein S3a genes and intron-encoded small nucleolar RNAs U73 and U82". Täiendas end 1996–97 Kuopio Ülikoolis, 2000–03 Yale'i Ülikooli järeldoktorantuuris. Oli 1989–95 Eesti Biokeskuse nooremteadur, 1999–2000 erakorraline vanemteadur, aastatel 2004-10 TÜ Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi molekulaarpatoloogia uurimisgrupi erakorraline teadur. Aastatel 2010-2013 töötas külalisteadlasena Šveitsi allergia ja astma instituudis. Alates aastast 2013 töötab Tartu Ülikooli bio- ja siirdemeditsiini instituudis vanemteadurina ja RNA bioloogia töörühma juhina.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: geeniekspressiooni regulaatorvalkude struktuur ja funktsioon imetaja rakus, mikroRNA-de funktsioonid allergilistes ja kroonilistes põletikulistes haigustes.

Viited

Teoseid
 Human ribosomal protein S3a: cloning of the cDNA and primary structure of the protein (kaasautor). // Gene 119 (1992) 2
 Anovel snoRNA (U73) is encoded within the introns of the human and mouse ribosomal protein 53a genes (kaasautor). // Gene 210 (1998) 2
 U82, a novel snoRNA identified from the fifth intron of human and mouse nucleolin gene (kaasautor A. Metspalu). // Biochimica et Biophysica Acta-Gene Structure and Expression 1446 (1999) 3
 Locations of several novel 2 `-O-methylated nucleotides in human 28S rRNA (kaasautorid A. Metspalu, H. Roomere). // BMC Molecular Biology (2002) 3
 Transportins 1 and 2 are redundant nuclear import factors for hnRNP A1 and HuR (kaasautorid A. Aab, J. A. Steitz). // RNA-A Publication of the RNA Society 10 (2004) 4
 Cooperative activation of transcription by autoimmune regulator AIRE and CBP (kaasautor). // Biochem. and Bioph. L. Res. Comm. 333 (2005) 3.
 MicroRNA-146a alleviates chronic skin inflammation in atopic dermatitis through suppression of innate immune responses in keratinocytes.(Kaasautorid Runnel T, Aab A, Maslovskaja J, Rückert B, Zimmermann M, Plaas M, Kärner J, Treis A, Pihlap M, Haljasorg U, Hermann H, Nagy N, Kemeny L, Erm T, Kingo K, Li M, Boldin MP, Akdis CA).// Journal of Allergy and Clinical Immunology 134 (2014) 4
 Pre-administration of PepFect6-microRNA-146a nanocomplexes inhibits inflammatory responses in keratinocytes and in a mouse model of irritant contact dermatitis. (Kaasautorid Urgard E, Lorents A, Klaas M, Padari K, Viil J, Runnel T, Langel K, Kingo K, Tkaczyk E, Langel Ü, Maimets T, Jaks V ja Pooga M).// J Control Release. 235 (2016)

Kirjandus

Välislingid

Eesti biokeemikud
Eesti keskkonnateadlased
Eesti molekulaarbioloogid
Sündinud 1966
Anne Rebane

Anne Rebane (aastani 1965 Anne Vaarmaa; 26. aprill 1939 Tallinn – 21. oktoober 2004 Tallinn) oli eesti keemik.

Elulugu
Anne Rebane oli teenistuja tütar.

Lõpetas 1957. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1962. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemia-mäeteaduskonna keemilise tehnoloogia erialal. Oli aastatel 1962–1966 Maardu Keemiakombinaadi kesklabori insener, 1966–1979 TPI mineraalväetiste ja -söötade probleemlabori insener-uurija, 1979–1991 Eesti NSV Ehitusmaterjalide Tööstuse Ministeeriumi Erikonstrueerimisbüroo standardite ja normatiivide osakonna juhtkonstruktor, tehnoloogiaosakonna sektorijuhataja ja juhttehnoloog, 1991–1999 Majandusministeeriumi majandusregulatsiooni osakonna juhataja asetäitja ja regionaalpoliitika talituse peaspetsialist.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: looduslike fosfaatide, eelkõige Eesti fosforiitide koostis ja omadused, keemiline töötlemine ja saaduste iseloomustamine.  12 teadustrükist, 1 autoritunnistus.

Tunnustus
 1975 – Nõukogude Eesti preemia (kollektiivis)

Teoseid
 Изотермы-изохоры разложения апатита серной кислотой (kaasautor). // Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised 319 (1972)
 Получение аммофоса и нитро-аммофоски из фосфоритов месторождения Тоолсе (kaasautor). // Хим. пром-сть (1979) 12
 Влияние механической активации на реакционную способность природных фосфатов при получении двойного суперфосфата (kaasautor). // Ж. прикл. химии (1980) 3.

Viited

Kirjandus
 Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986, 272, 462.
  

Eesti keemikud
Rahumäe kalmistule maetud
Sündinud 1939
Surnud 2004
Harald Rebane

Harald Rebane (7. detsember 1919 Kaliküla, Lustivere vald, Viljandimaa – 4. märts 2011) oli Eesti metsateadlane.

Elulugu
Harald Rebane oli väiketalupidaja poeg ja Tiit Rebase isa.

Lõpetas 1938 Põltsamaa Ühisgümnaasiumi ja 1947 TRÜ metsamajanduse insenerina. Aastatel  1957–1960 Eesti Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi (ZBI) aspirantuuris. Bioloogiakandidaat (1964, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Lehtpuu-kuusenoorendike formeerumine, nende bioloogia iseärasused ja hooldusraied Eesti NSV lõunaosas". 

Olnud 1944 Saksa sõjaväes, 1944–1946 Nõukogude sõjavangis. Töötas 1946–1951 TRÜ-s ja 1951–1957 EPA-s: metsakasvatuse kateedri vanemlaborant, assistent, Järvselja õppe- ja katsemetskonna teadur ja vanem-tsehhimeister. 

1960–1963 ZBI metsasektori nooremteadur, 1963–1969 Metsanduse  Labori nooremteadur, 1969–1988 Eesti Metsandusinstituudi vanemteadur.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: lehtpuunoorendike kasvukäik naadi kasvukohatüübis, haab noorendike koosseisus, kuuse vegetatsioonikatsed mitmesuguse päritoluga kõdul, üldtootlikkus kaherindelistes puistutes ja metsa looduslik uuenemine 14 kasvukohatüübis.

Teoseid
Ligi 60 teadus- ja umbes 30 aimetrükist.
Haava metsakasvatuslik iseloomustus seljarohunaaditüübi lehtpuu-kuusenoorendikes. // Metsanduslikud uurimused IV. Tallinn 1965
1967. a. tormikahjustused Eesti NSV turberaielankidel. // Metsanduslikud uurimused VIII. Tallinn 1970
Kuuse vegetatsioonikatse tulemusi mitmesuguse päritoluga kõdul võrdlevalt metsas kasvanud kuusetaimedega. // Metsanduslikud uurimused XV. Tallinn 1979
Влияние опада листьев осины и березы на всхожесть семян ели. // Лесоведение (1981) 2
Возобновление ели в синузиях мхов под пологом леса. // Лесоведение (1983) 6
Üldtootlikkus kaherindelistes puistutes ja hooldusraied. // Metsanduslikud uurimused XXIII. Tallinn 1989
"Eestlaste matusepaik Lübeckis". Postimees, 18. jaanuar 1996
"Väikekalmistud Põltsamaal ja lähikonnas". 1. osa. Vooremaa, 12. september 1996
"Väikekalmistud Põltsamaal ja lähikonnas". 2. osa Vooremaa, 14. september 1996 
"Väikekalmistutest Süda-Eestis". // Linnade haljastud ja nende kaitse. Tartu–Tallinn 2001. Lk 102-103

Viited

Kirjandus 
Ivar Etverk. "Harald Rebane – 60". // Eesti Loodus 12/1979. Lk 816
"Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980". Tartu 1987. Lk 419
Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. Köide III. Tartu 1994. Lk 361
Malev Margus. "Metsateadlane Harald Rebane 75". // Mets ja Puu, 1995. Lk 75–76
"Eesti aianduse biograafiline leksikon". Tallinn 1998. Lk 113
Malev Margus. "Harald Rebane – 80". // Agraarteadus 4/1999. Lk 307–308
"80 aastat akadeemilist metsanduslikku haridust Eestis". Tartu 2000. Lk 74
Malev Margus, Toivo Meikar. "TRÜ Metsandusteaduskond 1946–1951". Tartu 2000. Lk 26–27
Ülo Tamm. "Harald Rebane 7. detsember 1919 – 4. märts 2011". // Eesti Loodus 6-7/2011. Lk 58

Välislingid
Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
 

Eesti metsateadlased
Põltsamaa Ühisgümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli metsandusteaduskonna vilistlased
Sündinud 1919
Surnud 2011
Põltsamaa kalmistule maetud
Mare Rebane

Mare Rebane (aastani 1965  Mare Tamm, sündinud 20. märtsil 1940 Sadala vallas Jõgevamaal) on Eesti majandusteadlane.

Elulugu
Mare Rebane on talupidaja tütar.

Lõpetas 1958 Kuremaa loomakasvatustehnikumi ja 1965 EPA agronoomiateaduskonna põllumajandus- raamatupidaja-ökonomistina; magister (majandus) (1998, EPMÜ) monograafiate põhjal. Oli 1965–68 Jõgeva Põllumajandusliku Tootmise Valitsuse ökonomist, 1968–72 Tihemetsa Sovhoostehnikumi õpetaja, 1972–82 EPA teadusliku uurimistöö sektori vanem-ökonomist ja vanemteadur, 1982–1997 majandusteaduskonna assistent ja lektor, 1997–2006 EPMÜ majandusteaduskonna lektor.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: finants-ja juhtimisraamatupidamise korraldamine põllumajandussektoris. 20 teadustrükist, koostanud õppevahendeid. Atesteeritud audiitor.

Viited

Teoseid
 Raamatupidamise algkursus. Tallinn, 1996
 Raamatupidamine ettevõttes (kaasautor A.-E. Visberg). Tallinn, 1998
 Some problems that occur at the verification of the Assets. // TÜ Proc. conf. (1999)
 Impementation of Economic Control Matching the EU Requirements. // EPMÜ teaduskonv kogumik 2 (2001) 15
 Role of the State Audit Office of Estonia in Assessing the Activities of Local Governments. // EPMÜ teadustööde kogumi, 221 (2005).

Kirjandus
 Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 70
 Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 124
 Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 102.
  

Eesti majandusteadlased
Sündinud 1940
Peep Peeter Rebane

Peep Peeter Rebane (ka Peep Peter Rebane, sündinud 9. novembril 1940 Tartus) on eesti ajaloolane.

Elulugu
Tema isa oli kohtuametnik Ilmar Rebane ja ema Teele (Adele Elfriede) Rebane (neiupõlvenimega Külm).

Lõpetas 1962. aastal Uppsala ülikooli. Ajaloomagistri kraadi sai 1964. aastal Michigani ülikoolist. Ph.D. (1969, Michigani Ülikool), väitekiri "Denmark and the Baltic Crusade 1150–1227". Oli 1965–1966 Michigani Ülikooli (Central Michigan University) ja aastast 1987 Pennsylvania Ülikooli õppejõud (aastast 1975 professor).

Akadeemiliselt kuulub ta Eesti Üliõpilaste Seltsi.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: keskaeg ja varane uusaeg Euroopas, peamiselt Eesti keskaeg.

Teoseid
 The Estonians in America 1627–1975. // A chronology & fact book (kaaskoost-d J. Pennar ja T. Parming). NY, 1975
 From Fulco to Theoderic. The changing face of the Livonian Mission. // Muinasaja loojangust omariikluse läveni. Tartu, 2001
 Denmark and the Baltic crusade, 1150–1227. Michigan, 2007.

Viited

Kirjandus
 EE 14, 418.
  

Eesti ajaloolased
Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmed
Eestlased Ameerika Ühendriikides
Sündinud 1940
Tiit Rebane

Tiit Rebane (sündinud 15. jaanuaril 1950 Põlvas) on Eesti arstiteadlane ja kardioloog.

Elulugu
Tiit Rebane on metsateadlase Harald Rebase poeg.

Lõpetas 1968 Tartu 2. Keskkooli, 1974 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna ja 1985 samas aspirantuuri; meditsiinikandidaat (1986, TRÜ), väitekiri "Kиноангиографическая оценка аортокоронарного шунтирования у больных ишемической болезнью сердца." 

Oli 1975–1978 Viljandi Rajooni Keskhaigla kirurg, 1978–1979 TRÜ meditsiini kesklabori veresoontekirurgia labori vanemteadur, 1980–1983 ja 1986–1989 Tartu Riikliku Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi röntgenangiokardiograafia labori (Tallinnas) teadur, 1989–1993 Tartu Ülikooli Eesti Südamekeskuses Tallinnas vanemteadurina, aastast 1994 Põhja-Eesti Regionaalhaigla intensiivkardioloogia osakonna vanemarst.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: südame- ja veresoonkond. 15 teadustrükist.

Teoseid
 Korduskoronarograafia pärgarterisisese trombolüütilise ravi tulemuste hindamisel (kaasautor). Nõukogude Eesti Tervishoid (1982) 5.
 Применение чрезкожной транслюминальной коронарной ангиопластики при лечении больных острым инфартом миокарда (kaasautor). // Кардиология (1984) 9.
 Aortokoronaarsete šuntide tüübid ja nende angiograafiline iseloomustus (kaasautor). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1985) 6.
 Korduv operatsioonijärgne šundiangiograafia aortokoronaarsete šuntide seisundi hindamisel. // Eesti Arst (1990) 4.

Viited

Kirjandus
 Eesti Arst (1987) 3, 204–205.
  

Eesti arstiteadlased
Tartu Ülikooli arstiteaduskonna vilistlased
Eesti kardioloogid
Sündinud 1950
Herbert Johannes Rebassoo

Herbert Johannes Rebassoo (aastani 1936 Rebasov, 8. oktoober 1913, Tallinn – 12. detsember 1971, La Crosse, Wisconsin, USA) oli eesti päritolu Ameerika Ühendriikide matemaatik.

Elulugu
Lõpetas 1931 Tallinna Poeglaste Reaalgümnaasiumi ja 1936 TÜ; matemaatikamagister (1939, TÜ), väitekiri "Maatriksite rakendamine determinandi väärtuse arvutamisel ja lineaarvõrrandsüsteemi lahendamisel", Ph.D. (matemaatika, 1957, Wisconsini Ülikool), väitekiri "Constant breadth cursor on the sphere". Õppis ka Tallinna Tehnikumis ja täiendas end Jena Ülikoolis. 

Oli 1937–43 TÜ matemaatikainstituudi nooremassistent ja 1942–44 Eesti Omavalitsuse Haridusdirektooriumi osakonnajuhataja. Põgenes 1944 Saksamaale, oli Augsburgi Eesti Gümnaasiumis õpetaja. Aastast 1949 elas USA-s. 1950–71 Iowas Decorah Luther College'i matemaatikaõppejõud, professor.

Viited

Kirjandus
 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 133.
  

Eesti matemaatikud
Ameerika Ühendriikide matemaatikud
Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Rotalia liikmed
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1913
Surnud 1971
Johann Friedrich von Recke

Johann Friedrich von Recke (1. august 1764, Miitavi – 13. september 1846, Miitavi) oli baltisaksa ajaloolane.

Elulugu
Johann Friedrich von Recke oli baltisakslane ja kaupmehe poeg.

Õppis 1781–84 Göttingeni Ülikoolis õigusteadust, ajalugu ja muinasteadust. 1787–1788 Miitavi arhiivi- ja läänisekretäri abiline, 1788–96 arhiivi- ja läänisekretär, 1796–1801 Kuramaa asehaldurkonna valitsuse sekretär, 1801–26 Kuramaa Kameraalkoja nõunik, 1827–46 Kuramaa Kirjanduse ja Kunsti Seltsi sekretär. 

Kuramaa provintsiaalmuuseumi asutajaliige (1818). Tuntud ajaloolise ainestiku kogujana ja dokumentide avaldajana. 

Kogus ulatusliku materjali Balti kubermangude kirjanike ja teadlaste kohta. Toimetas selle leksikonina 1827–32 trükki koos C. E. Napierskyga (Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon d. Prov. Livland, Estland und Kurland I–IV. Mitau, 1827–32), mis on tähtsamaid Baltimail ilmunud ajaloolis-biograafilisi koguteoseid. 

Andis välja Th. Hjärne (Hiärne), Ehst-, Lyv- u. Lettländische Geschichte (Miitavi, 1794 – neli köidet, kolm viimast ilmusid hiljem).

Viited

Teoseid
 Wöchentl. Unterhaltungen f. Liebhaber deutscher Lektüre in Russland. Miitavi, 1805–08.

,

Kirjandus
 Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 611
 Eesti biograafiline leksikon. Trt, 1926–1929, 415.

Välislingid

Eesti ajaloolased
Läti ajalooga seotud isikud
Sündinud 1764
Surnud 1846
Baltisaksa ajaloolased
Baltisakslased
Ellen Redi

Ellen Redi (aastani 1971 Ellen Veeber; sündinud 18. juulil 1945 Varstu vallas Võrumaal) on eesti matemaatik.

Elulugu
Ellen Redi on möldri tütar.

Lõpetas 1962 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1967 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika osakonna; 1974 samas aspirant, füüsika-matemaatikakandidaat (1985, Moldaavia Teaduste Akadeemia Matemaatika Instituut), väitekiri "Поликатегории и поликольцоиды многоместных функций". Täiendas end 1979 Leningradi ülikoolis ja 1996 Dresdeni Tehnikaülikoolis. Oli 1968–1971 Tartu Ülikooli vanemõpetaja, 1974–1976 NSV Liidu Teaduste Akadeemia Majandusmatemaatika Keskinstituudi vaneminsener, 1976–1987 Tallinna Pedagoogilise Instituudi vanemõpetaja, aastast 1987 dotsent.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: algebra, diskreetne matemaatika ja matemaatiline loogika ning nende didaktika. Kirjeldanud kvaasirühmafunktsioonide polükategooriaid ja Greene'i ekvivalentse. Põhjendanud polüringoidide esitatavuse mitmekohaliste funktsioonide ja Mengeri süsteemide esitatavuse mitmekohaliste endomorfismide kaudu. Üle 20 teadustrükise ja 20 teaduslik-metodoloogilise trükise, 5 õppevahendit.

Teoseid
Односторонние идеалы симмерических поликатегорий. // TÜ Toim 336 (1974)
О представлении поликольцоидов. // TÜ Toim 390 (1976)
Главные левые идеалы и L-эквивалентность Грина в поликатегориях. // TÜ Toim 640 (1983)
Одна характериcтика поликатегорий квазигрупповых функций. // TÜ Toim 764 (1988)
Normalized permutation polynomials of degree 6 over finite fields. // TA Toim. Füüs. Mat 45 (1996) 2/3
Arvuteooria. Avita. Tallinn 1998
Two-based duplicate-clones. // TA Toim. Füüs. Mat 50 (2001) 2
Properties of 0-dense two-based clones of act-type algebras. // Proc. Latvian Acad. Sci. Sect. B 57 (2003) 3/4

Tunnustused
2007 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal

Viited

Kirjandus
EE 14, 419
Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt 1987, 386
Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn 1998. Lk 49, 119
TPÜ 1919–1995. (2002), 79, 200, 257
Pool sajandit matemaatika-loodusteaduskonda. Tallinn 2000, 36, 42, 70, 73

Välislingid
 

Eesti matemaatikud
Tallinna Ülikooli õppejõud
Tartu Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna vilistlased
Sündinud 1945
Jüri Reemann

Jüri Reemann (31. detsember 1920 Vigala vald, Läänemaa – 6. august 1993 Tartu) oli Eesti füüsik.

Elulugu
Jüri Reemann sündis 31. detsembril 1920 Vigala vallas talupidajate peres.

Lõpetas 1940 Tallinna 2. Keskkooli ja 1957 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna. Füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja "Приборное интегрирование радиации в актинометрии" ("Kiirguse aparatuurne integreerimine aktinomeetrias", juhendaja Juhan Ross) kaitses 1965. aastal Tartu Riiklikus Ülikoolis. 

Oli 1958–1993 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis (aastani 1973 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika ja Astronoomia Instituut): 1958 vaneminsener, 1958–1966 nooremteadur, 1966–1986 atmosfäärifüüsika sektori vanemteadur, 1986–1993 elektromontaaži lukksepp.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: aktinomeetriliste mõõtmiste automatiseerimine, aktinomeetriliste kiirgusvastuvõtjate ja radiomeetrite projekteerimine, ehitamine ja kasutamine. Ülemaailmselt tunnustatud kiirgusvastuvõtjate ja radiomeetrite projekteerija ning ehitaja: 2 autoritunnistust.

Teoseid
 Опыт применеия электрoнных интеграторов при актинометрических измерениях. // Иссл. по физике атмосферы, ИФА АН ЭССР, Тарту, 4 (1963)
 Опыт применеия электрoнных интеграторов при актинометрических измерениях. // Актинометрия и оптика атмосферы. Наука. Москва 1964
 Электрoнныe интеграторы слабых токов и напряжения. Тлн 1971
 Метод калибровки малoгабаритных балансомеров при помощи широкоугольного черного тела.// Изменчивость облачности и полей радиации, ИАФА АН ЭССР, Трт 1978

Isiklikku
Anu Sõber on Jüri Reemanni tütar.

Jüri Reemann suri 6. augustil 1993 Tartus ja maeti Nõo kalmistule.

Viited

Välislingid
 
J. Reemanni veebileht Tartu Observatooriumi atmosfäärifüüsika sektori kroonikas

Eesti füüsikud
Tallinna Reaalkooli vilistlased
Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna vilistlased
Nõo kalmistule maetud
Sündinud 1920
Surnud 1993
Merle Rehand

Merle Rehand (aastani 1976 Merle Saar, sündinud 5. augustil 1952 Rakveres) on Eesti spordipedagoog.

Elulugu
Merle Rehand on teenistujate tütar.

Lõpetas 1970 Rakvere 1. Keskkooli, 1975 TÜ kehakultuuriteaduskonna ja 1989 samas aspirantuuri; magister (sporditeadused) (1991, TÜ), väitekiri "Эффективность систематической двигательной активности при регулации масcы тела в зависимости от уровня гормонов в крови и полноты тела у студенток". Oli 1979–86, 1989–90 TÜ kehalise kasvatuse ja spordi kateedri õpetaja, 1990–93 võimlemiskateedri õpetaja, 1993–96 spordipedagoogika instituudi lektor, 1996–2001 Spordikeskuse lektor, 2001– avatud ülikooli peaspetsialist.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: spordibioloogia (aeroobse treeningu mõju vere lipoproteiidkoostisele), spordipedagoogika (vanemaealiste kehaline aktiivsus). Üle 30 teadustrükise.

Viited

Teoseid
 The effects of aerobic training resting insulin concentration of female obese university students. // International J. Obesity 19 (1995) 2
 Relations between aerobic capacity, physical activity and everday functional ability in 70-year-old women (kaasautor). // Biologi Sport 17 (2000) 3
 Adiponectin is associated with bone mineral density in perimenopausal women (kaasautor). // Horm. Metab. Res. 37 (2005) 5.

Kirjandus
 Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 333
 Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 147.
  

Eesti spordipedagoogid
Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna õppejõud
Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna vilistlased
Sündinud 1952
Elmar Wilhelm Georg von Rehekampff

Elmar Wilhelm Georg von Rehekampff (29. juuni/11. juuli 1869, Kaarma-Suuremõisa vald, Saaremaa – 22. jaanuar 1941, Kuressaare) oli Eesti jurist ja lepidopteroloog.

Elulugu
Elmar Wilhelm Georg von Rehekampff oli Saaremaa aadlik ja Karl Axel Erwin von Rehekampffi vend.

Ta õppis 1887–1892 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, cand. jur., alates 1889 Korporatsioon Estonia liige. 1893–1894 õppis ta Hohenheimis Stuttgardi lähedal põllumajandust. 

Ta oli Ilpla, Lööne, Sassi ja Jööri mõisa rentnik ja Helmerseni mõisate peavolinik Saaremaal.

Oli Aru ja alates 1903. aastast Parasmetsa mõisnik, alates 1905 (pärast teiste mõisate rentimisest loobumist) Parasmetsa rentnik. Alates 1903. aastast oli ta Saaremaa ülemkirikueestseisjaameti ilmalik assessor, 1906–1908 Saaremaa rüütelkonna kassadeputaat. 1908–1918 Saaremaa aadlikonvendi liige, 1912–1919 aurahukohtunik ja Kuressaare linnanõunik, 1910–1913 Saaremaa Uurimise Seltsi (Verein zur Kunde Ösels) ja 1911–1913 Saaremaa Põllumajanduse Ühingu esimees. Koostas kokkuvõtte Saaremaa liblikatest.

Ta abiellus 12/24. juulil 1896 Kuressaares Isabella von Ditmariga (sündinud 31. oktoobril /12. novembril 1875 Kuressaares, lahutatud 1909, kellega tal oli üks tütar:

 Dorothea Adelheid, sündinud 31. jaanuaril/12. veebruaril 1898 Kuressaares, Saksamaa kodanik alates 1926. aastast.

Viited

Teoseid
 Beitrag zu den Macrolepidopteren-Arten der Schmetterlingsfauna der Insel Ösel im Gegensatz zu der (des) festländischen Estland. // Entomologische Rundschau 54(1937)
 Rehekampff (1940). // Looduseuurijate Seltsi arhiiv.

Kirjandus
 Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 615.

Välislingid 
Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust

Saaremaa aadlikud
Saaremaa mõisnikud
Eesti juristid
Eesti entomoloogid
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Estonia liikmed
Sündinud 1869
Surnud 1941
Aune Rehema

Aune Rehema (sündinud 25. jaanuaril 1970 Tartus) on Eesti arstiteadlane, biokeemik ja perearst.

Elulugu
Aune Rehema on politseiametniku tütar.

Lõpetas 1987 Tartu 2. Keskkooli, 1993 TÜ arstiteaduskonna, meditsiinidoktor (2004, TÜ), väitekiri "Assessment of nonhaem ferrous iron and glutathione redox ratio as markers of pathogeneticity of oxidative stress in different clinical groups". Lõpetas 1995 internatuuri ja 2001 perearsti residentuuri. Oli 1995–2002 Vastseliina ambulatooriumi juhataja, 1996–2000 TÜ biokeemia instituudi doktorant, 2001–02 vanemlaborant, 2002–05 assistent, aastast 2005 vanemassistent, aastast 2003 ka OÜ Dr Aune juhataja-perearst.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: oksüdatiivne stress, kroonilised põletikud, antioksüdatiivse toimega laktobatsillid. Üle 30 teadustrükise.

Viited

Teoseid
 Patients with allergic and irritant contact dermatitis are characterized by striking change of iron and oxidized glutathione status in nonlesional area of the skin (kaasautor). // J. Invest. Dermatol. 116 (2001) 6
 Emollient cream and topical glucocorticoid treatment of chronic hand dermatitis: influence of oxidative stress status of the skin (kaasautor). // J. Dermatol. Sci. 33 (2003) 2
 Nickel sulphate and epoxyresin: differences in iron status and glutathione redox ration at the time of patch testing (kaasautor). // Arch. Dermatol. Res. 295 (2004) 12
 Allergic contact dermatitis is accopanied bysevere abnormal changes in antioxidatity of blood (kaasautor). // Biomed. Pharmacother. 58 (2004) 4.

Kirjandus
 Eesti Arst (2005) 5, 375–376
 Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 80. 81.
  

Eesti arstiteadlased
Eesti biokeemikud
Eesti perearstid
Sündinud 1970
Gustav Reial

Gustav Reial (20. juuli 1888 Soosaare vald, Viljandimaa – 15. märts 1974 Tallinn) oli Eesti pedagoog.

Elulugu
Gustav Reial oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1908 Tartu Õpetajate Seminari, sai 1915 Petrogradis ajaloo- ja matemaatikaõpetaja kutse, täiendas end 1919–1920 TÜ keskkooliõpetajate ettevalmistuskursustel ja 1921–1924 TÜ-s vabakuulajana pedagoogikas ja loodusteadustes. Viibis 1927 õppereisil Šveitsis, Austrias ja Saksamaal. Oli 1908–1910 Tartumaal Haaslava valla Sillaotsa 2-klassilise kooli, 1910–1911 Torma kihelkonnakooli õpetaja, 1911–1914 ja 1915–1920 Laiuse algkooli juhataja (1914–1915 teenis Vene sõjaväes). 1920–1937 Tartumaa koolinõunik ja 1937–1941 koolide inspektor. 1941–1944 töötas juhutöödel, 1944–1950 kirjastuse Perioodika peatoimetaja. Osales kooliuuendusliikumises. Töötas välja ainetestide metoodika ja koostas testide sarja, avaldanud õpikuid, teinud kaastööd ENE toimetusele.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kooliajalugu, emakeele, ajaloo, laulmise ja loodusloo õppekirjanduse loomine ja arendamine. Üle 20 trükise, peamiselt õpikud.

Teoseid
 Tartu Õpetajate Seminar 1828–1928 (kaastoim). Tartu, 1929
 Väike looduse sõber I–II. Tartu, 1929–1940
 Üldõpetus, klassisüsteem, aineõpetus. Tallinn, 1933
 Loomade riigist. VI klass. Tallinn, 1945, 1948 (4. tr).

Viited

Kirjandus
 Eesti avalikud tegelased. Trt, 1932, 1932, 266
 Tartu Õpetajate Seminar 1828–1928. Tartu, 1929, 333
 Laane, K. Gustav Reial 85-aastane. / Kodumaa, 1973 (29)
 Eesti kooli biograafiline leksikon. Tallinn, 1996, 204.
  

Eesti pedagoogid
Sündinud 1888
Surnud 1974
Kaljo Reidla

Kaljo Reidla (sündinud 28. juunil 1928 Kilingi-Nõmmes) on eesti loomaarstiteadlane.

Elulugu
Kaljo Reidla on käsitöölise poeg.

Lõpetas 1947 Viljandi 2. Keskkooli ja 1952 EPA; veterinaariakandidaat (1959, EPA), väitekiri "Mõnede ravimainete toime hobuse kannaliigese interretseptoritesse", veterinaariadoktor (1988, Moskva Veterinaaria Akadeemia), väitekiri "Эффективность влияния некоторых тканевых препаратов на рост, развитие, резистентность и раневой процесс у поросят подсосного периода". Oli 1952–54 EPMÜ assistent, 1954–63 vanemõpetaja, 1963–88 dotsent, 1988–93 professor, aastast 1993 emeriitprofessor, samas 1960–78 kirurgia ja sünnitusabi kateedri juhataja.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: veterinaarkirurgia, jäsemehaigused veistel, kastratsiooniküsimused, hobuste liigesehaigused, haavade ravi, biostimulaatorite toime. Kirjutanud õpikirjandust, koostanud veterinaariakäsiraamatuid, tõlkinud  "Veterinaarüldkirurgia" (Tallinn, 1962). Umbes 150 teadustrükist, sh üle 20 monograafia autor või kaasautor.

Teoseid
 Veterinaarfüsioteraapia. Tallinn, 1963
 Põllumajandusloomade kastreerimine. Tallinn, 1967, 2. trükk 1986
 Pehmete kudede kinnised vigastused. Tartu, 1973, 2. trükk 1983
 Veterinaarkirurgiline esmaabi. Tallinn, 1977
 Luuhaiguste röntgendiagnostika. Tartu, 1987
 Luuhaigused. Tartu, 1989
 Põllumajandusloomade traumatism. Tallinn, 1995
 Jäsemehaigused hobusel ja veisel. Tartu, 2001
 Lehma udara kirurgilised ja naha haigused. Tartu, 2002
 Veterinaarkirurgia I...III (kaasautor). Tartu, 2003–2004.

Viited

Kirjandus
 EE 14, 420
 Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 210
 Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 212–213
 Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 166
 Aidnik, M. Kaljo Reidla veterinaariadoktoriks. // Sotsialistlik Põllumajandus (1988) 18, 40
 Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1998) 3, 106–108
 Eesti Loomaarstlik Ringvaade (2003), 33.
 Vladimir Andrianov (2018). Kaljo Reidla – 90 Eesti Loomaarstlik Ringvaade, 3, 26–28
 

Eesti loomaarstiteadlased
Viljandi Maagümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1928
Maere Reidla

Maere Reidla (aastani 1988 Maere Vapper, sündinud 24. märtsil 1955 Muhus) on Eesti bioloog ja geneetik.

Elulugu
Lõpetas 1973 Orissaare Keskkooli ja 1978 TÜ; bioloogiakandidaat (1990, Leningradi Ülikool), väitekiri "Цитогенетическая характеристика длительной каллусной культуры креписа и ее реакции на действие ксенобиотиков". Oli 1978–80 TÜ geneetika ja tsütoloogia kateedri stažöör-uurija, 1980–89 ökosüsteemide labori teadur, 1989–92 bioindikatsiooni labori teadur, aastast 1992 TÜ molekulaar- ja rakubioloogia instituudi vanemteadur.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: inimese populatsioonigeneetika, . Üle 40 teadustrükise.

Teoseid
 Origin and diffusion of mtDNA haplogroup X (kaasautor). // American J. Hum. Genet. 73 (2003) 5
 Ethiopian mitochondrial DNA heritage: tracking gene flow across and around the gate of tears (kaasautor). // American J. Hum. Genet. 75 (2004) 5
 Disuniting uniformity: a pied cladistic canvas of mtDNA haplogroup H in Eurasia (kaasautor). // Mol. Biol. Evol. 21 (2004) 11
 The western and eastern roots of the Saami – the story of genetic "outliers" told by mitochondrial DNA and Y chromosomes (kaasautor). // American J. Hum. Genet. 74 (2004) 4
 An mtDNA perspective of French genetic variation (kaasautor). // Ann. Hum. Biol. 34 (2007) 1.

Viited

Kirjandus

Välislingid

Eesti bioloogid
Eesti geneetikud
Sündinud 1955
Franz Reidolf

Franz Reidolf (11. juuli 1884, Kehra mõis, Harjumaa – 23. september 1945, Halle/Westfahlen, Saksamaa) oli Eesti metsateadlane.

Elulugu
Franz Reidolf oli abimetsaülema poeg.

Lõpetas Tallinna Peetri Reaalkooli ja 1912 Peterburi Metsainstituut. Oli 1912–16 Poolas Lovitsas Belovežje ürgmetsaalal kontrolör-metsaülem, 1916–22 osales I maailmasõjas Vene sõjaväes ja Venemaa kodusõjas Lähis-Idas Inglise sõjaväes. Oli 1922–23 Järva maakonna metsaülema abi, 1923–27 Metsade Peavalitsuse metsamajanduse osakonna abijuhataja ja juhataja, 1927–40 Riigimetsade Valitsuses abidirektor ja aastast 1931 metsamajanduse osakonna juhataja. 1941 kraavitööline, 1941–44 oli Riigimetsade Valitsuse ja Metsade Keskvalitsuse direktor ja juhataja. Aastast 1944 töötas Saksamaal Buroni metskonnas ametnikuna.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: metsakasvatus, jahindus, metsade kaitse. 17 trükist.

Viited

Teoseid
 Die Jagd in Estland. Tallinn, 1937
 Jahinduse käsiraamat. Tallinn, 1938.

Kirjandus
 EM (1934), 8, 286–287
 Eesti riigi-, avaliku- ja kultuurielu tegelased. 1918–1938. Tallinn, 1939, 226
 Eesti avalikud tegelased. Eluloolised andmed. Tartu, 1932, 266–267
 Tuiskvere, B. Kümme aastat Franz Reidolfi surmast. / EME, 18 (1955), 39–43
 Margus, M. Franz Reidolf – 110 aastat sünnist. // EM (1994), 5, 18
 Margus, M. Eesti metsaülemate saatusest. Tallinn-Tartu, 1995
 Kasesalu, H. Metsandusjuht ja jahindustegelane Franz Reidolf. // EM (2004), 3, 44–45.
  

Sündinud 1884
Surnud 1945