Harku vald

Harku vald on kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Harjumaal.

Harku vald on Tallinnast läänes asuv omavalitsus, mille põhjapiiriks on 22 km pikkuselt Soome laht. Idas piirneb vald Harku järve ja Tallinna linnaga, lõunas Saue vallaga ning edelas ja läänes Lääne-Harju vallaga. Vallakeskuseks on Tabasalu alevik üle 3500 elanikuga, kuhu on koondunud ka suurem osa valla teenindusest ja ettevõtlusest. Tabasalust on Tallinna piirini 8 km ja kesklinna 13 km.

Valla keskus on enam kui 3500 elanikuga Tabasalu alevik.

Vallal on 22 km pikkune merepiir, millest suure osa moodustab pankrannik – neist kaunimad on Rannamõisa ja Türisalu pank. Vald hõlmab hiigelsuure ajaloolise Keila kirikukihelkonna põhjapoolseid alasid.

Harku vallavanem on Katrin Krause.

Rahvastik

Asulad

Alevikud 
Harku, Tabasalu

Külad 
Adra, Harkujärve, Humala, Ilmandu, Kumna, Kütke, Laabi, Liikva, Meriküla, Muraste, Naage, Rannamõisa, Suurupi, Sõrve, Tiskre, Tutermaa, Türisalu, Vahi, Vaila, Viti, Vääna, Vääna-Jõesuu

Ajalugu 
Harku valda on esimest korda mainitud 1891. aastal, mil väikeste mõisavaldade ühinemisel tekkinud vald haaras enda alla praeguse ala ja osa hiljem Tallinnale antud territooriumist (Tiskre, Kakumäe, Õismäe, Pikaliiva ja Kadaka küla). Harku valla õigused taastati 21. novembril 1991.

Harku vallas asuvad Korvi kalmistu ja Rannamõisa kalmistu.

Loodus 
Kaunis loodus ja üha arenev elukeskkond on teinud Harku vallast soositud elu- ja puhkepaiga. Kevadest sügiseni on valla elanike arv tänu suvitajatele pea neljakordne. Hinnatud suvituskohad on Suurupi ja Vääna-Jõesuu. Sportlikku puhkamisvõimalust pakuvad Tabasalu looduspark ja Harku park.

Vaatamisväärsused 
Harku vald on rikas mõisate poolest. Esinduslikumad neist asuvad Harkus, Väänas ja Murastes (varemeis), paljusid mõisaid on esmamainitud 15.–16. sajandil või isegi varem. Ühes ilusaimas – Vääna mõisahoones – tegutsevad nüüdisajal kool, lasteaed ja raamatukogu. Vaatamisväärne on ka Harku mõis, kus 28. septembril 1710 sõlmiti ajalooline Harku rahu Tallinna rae, Eestimaa Rüütelkonna ja Vene tsaari Peeter I esindajate vahel, mis lõi aluse siinsete aladele riiklikule korraldusele ja õhtumaisele autonoomiale 18.–19. sajandil.

Valla kultuuri- ja hariduselu hoiavad üleval Tabasalu, Harkujärve ja Vääna koolid, Tabasalu Muusikakool ning arvukad seltsid. Suurimad kultuuriüritused on iga-aastased Tabasalu päevad, taaselustatud bigbändide festival Tabasalus ja Harku valla laste lauluvõistlus.

Harku vallal on kaks sõprusvalda: 1992. aasta mais sõlmiti partnerlus- ja koostöölepe Eura vallaga Soomest ja 2004. aasta detsembris Piasecznoga Poolast.

Suurupi tuletornid 

Valla suurimaks vaatamisväärsuseks on Suurupi ülemine ja alumine liitsihi moodustavad tuletornid, mis juhatab teed Tallinna sadamasse.

Suurupi ülemine tuletorn on Mandri-Eesti vanim töötav tuletorn, mis on hooajal avatud ka külastajatele. Paekivist silindrikujuline ülemine tuletorn rajati 1760. aastal, et laevadel oleks võimalik Naissaare ja Suurupi vahele tormivarju minna. Tuletorn on 22 m kõrge, 63 meetri kõrguselt üle merepinna asuvalt vaaterõdult avaneb imeline vaade Tallinna ja Lohusalu lahele. Torni ümbritseb müüri ja 19. sajandist pärit hoonestusega linnak. Suurupi tuletornid ja linnakud on kultuurimälestisena riikliku kaitse all.

Suurupi alumine puidust neljatahulise tüvipüramiidi kujuline viilkatusega tuletorn valmis 1859. aastal. See on vanim töötav puittuletorn Põhja-Euroopas ja kuulub The International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities (IALA) 100 väärtuslikuma töös oleva ajaloolise tuletorni hulka. Kogu kompleks on kultuurimälestisena riikliku kaitse all.

Vaata ka 
 Harku
 Harku järv
 Harku lubjakivimaardla
 Harku mõis
 Harku oja
 Harku raba
 Harku tasandik
 Laagri–Harku tee

Viited

Välislingid 

 Harku valla koduleht

Harju maakonna vallad