joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Föderatsioon

Föderatsioon ehk liitriik on alamüksuste (föderatsiooni subjektide) ühendus, mille osadel on mõningad iseseisva riigi tunnused.

Võim ja funktsioonid on föderatsioonis jagatud keskvalitsuse ja mitmesuguste alamüksuste valitsuste vahel. Föderatsioonil tervikuna ja igal selle osariigil on oma seadusandlik, täitev-korraldav ja õigust mõistev organ, oma põhiseadus ning harilikult ka kodakondsus. Föderatsiooni põhiseaduses on määratud föderatsiooni ja selle osariikide võimupädevus; väljaspool föderatsiooni võimupädevust on osariigid suveräänsed.

Föderatsiooni äärmuslik variant on konföderatsioon, mille subjektidel on võimalus liidust välja astuda. Föderatsiooni vastand on unitaarriik.

Föderaalsed riigid
Esimene kodanlik föderatsioon oli Ameerika Ühendriigid (1787. aasta põhiseaduse järgi).

Föderatsioonid on ka Araabia Ühendemiraadid, Argentina, Austraalia, Austria, Belgia, Brasiilia, Brunei, Etioopia, India, Kanada, Komoorid, Lõuna-Aafrika Vabariik, Malaisia, Mehhiko, Mikroneesia, Nigeeria, Pakistan, Saksamaa, Venemaa ja Venezuela.

Šveitsi nimetatakse ametlikult Šveitsi Konföderatsiooniks, aga faktiliselt on see föderatsioon.

Endised föderaalsed riigid

Euroopa 
 Hispaania Föderatiivne Vabariik (1873–1874)
 Venemaa SFNV (1918–1922)
 Taga-Kaukaasia SFNV (1922)
 NSV Liit (1922–1991)
 Jugoslaavia Föderatiivne Rahvavabariik (1946–1963)
 Jugoslaavia Föderatiivne Sotsialistlik Vabariik (1963–1992)
 Tšehhoslovakkia Föderatiivne Sotsialistlik Vabariik (1968–1990)
 Tšehho-Slovakkia Föderatiivne Vabariik (1990–1992)
 Tšehhia ja Slovakkia Föderatiivne Vabariik (1992–1993)
 Jugoslaavia Liidu Vabariik (1992–2003)
 Serbia ja Montenegro (2003–2006)

Aasia 
 Uus Granada (1855–1886)
 Malaisia Ühendriigid (1896–1946)
 Malaia Liit (1946–1948)
 Malaisia Föderatsioon (1948–1963)
 Indoneesia Ühendriigid (1949–1950)
 Lõuna-Araabia Föderatsioon (1962–1967)

Aafrika 
 Prantsuse Lääne-Aafrika (1904–1958)
 Prantsuse Ekvaatorialaafrika (1910–1960)
 Liibüa Ühendkuningas (1951–1963)
 Rodeesia ja Njassamaa Föderatsioon (1953–1963)
 Araabia Ühinenud Vabariik (ОАР, 1958–1971)
 Mali Föderatsioon (1959–1960)
 Kameruni Liitvabariik (1961–1972)
 Uganda (1962–1967)

Ameerika 
 Inca Keisririik (1197–1572)
 Kesk-Ameerika Ühendprovintsid (1823–1838)
 Ameerika Riikide Konföderatsioon (1861–1865)
 Lääne-India Föderatsioon (1958–1962)

Vaata ka
Rahvusvaheline Vastupanuliikumiste Föderatsioon

Politoloogia
Heldin Rikk

Heldin Rikk (sündinud 27. juunil 1981) on eesti noorsootöötaja.

Ta õppis 1999–2003 Tallinna Pedagoogilises Seminaris noorsootööd. 

Kohe pärast selle õppeasutuse lõpetamist asus ta tööle Tallinna Avatud Noortekeskuses. 

Alates 2007. aasta aprillist töötab Eesti Standardikeskuses koolitus- ja projektijuhina.

Viited

Välislingid 

Perekond Rikk

Rikk, Heldin
Rikk, Heldin
Microsoft Excel

Microsoft Excel on tabelarvutussüsteem ehk tabelarvutus- ja tabeltöötlusprogramm, mis kuulub kontoritarkvara Microsoft Office koosseisu. Töötab operatsioonisüsteemis Microsoft Windows ja Apple Macintoshi arvutites.
Tabelarvutussüsteem võimaldab kasutajal kirjeldada lihtsamaid ja keerukamaid arvutusi, andmete talletamist, säilitamist ja taasesitamist. Tabeltöötluseks kasutatavad valemid ja funktsioonid on võimalusterohked ja paindlikud.
MS Excel on üks tuntumaid ja populaarsemaid programme, mis on mõeldud nii algajaile,  iseõppijaile kui ka spetsialistidele. Spetsialistide käsutuses on ta juba programmeerimis- ja andmetöötlusvahend, mis võimaldab koostada spetsiifilisi standardtabeleid.

MS Exceli versioonid

Konkureerivad programmid
Framework
Lotus 1-2-3
OpenOffice.org Calc
Corel WordPerfect Office Quattro Pro

Vaata ka
Microsoft Office

Microsoft Office
Judo 2004. aasta suveolümpiamängudel

2004. aasta suveolümpiamängude judovõistlused toimusid 14.–16. augustil 2004.

Võistlusalad 

Nii meestel kui naistel oli kavas seitse kaalu. Oslema lubati 386 judokat 90 riigist.
Naised võistlesid 48, 52, 57, 63, 70, 78, 78 kg ja mehed 66, 73, 81, 90, 100 ja üle 100 kg kategoorias.

Võistluspaik 

Ateena loodeosas asuv Ano Liossia olümpiahall oli judokate ja maadlejate võistluspaik. Pealtvaatajaid mahtus tribüünidele 9000.

Eestlaste osalemine 

Ateenas osales kaks Eesti judokat, Aleksei Budõlin ja Indrek Pertelson. Mõlemad said Sydney olümpialt 2000. aastal pronksmedali. 

Sama suutis Pertelson ka Ateenas. Ta alistas üle 100 kg kaaluvate meeste pronksimatšis ipponiga itaallase Paolo Bianchessi ning kordas nelja aasta tagust saavutust. Eesti esimene medal 2004. aasta Ateena olümpiamängudelt tuli taasiseseisvumispäeval.

33-aastasele Pertelsonile medali taganud heide oma kümme aastat noorema konkurendi vastu sündis minut ja 17 sekundit pärast kohtumise algust.

Lohutusringi finaalis oli Pertelson alistanud Türgit esindava tšetšeeni Selim Tataroglü. Kui kolmveerand matši oli seljataga, olid mõlemad mehed teeninud passiivse maadluse eest kolm hoiatust, järgmine tähendanuks juba mahavõtmist. Selles seisus läks Pertelson viimasel minutil heitma, kuid heite tulemusena hüppasid võidurõõmsalt püsti mõlema mehe treenerid. Algul kuulutati võitjaks türklane, ent kohtunike arupidamine seadis õigluse jalule. Tänavuse EM-i finaalis oli Pertelson Tataroglüle kaotanud. Teise pronksmedali sai hollandlane Dennis van Der Geest.

Tulemused

Mehed 60 kg

Mehed 66 kg

Mehed 73 kg

Mehed 81 kg

Mehed 90 kg

Mehed kuni 100 kg

Mehed üle 100 kg

Naised 48 kg

Naised 52 kg

Naised 57 kg

Naised 63 kg

Naise  70 kg

Naised kuni 78 kg

Naised üle 78 kg 

2004. aasta suveolümpiamängud
Ernst Bergmann

Ernst Gustav Benjamin von Bergmann (16. detsember 1836 Riia – 25. märts 1907 Wiesbaden) oli baltisaksa kirurg, aseptika rajaja.

Ernst von Bergmann oli Ruhja pastori Richard von Bergmanni (1805–1878) ja Bertha Krügeri (1816–1877) poeg.

Ta lõpetas erakooli, õppis 1854–1859 Tartu Ülikoolis ja kaitses 1860 samas doktorikraadi. Ta oli 1863–1864 Tartus eradotsent, 1864–1871 dotsent, 1871–1878 professor, kirurgiakateedri juhataja ja I kirurgiakliiniku direktor. Ta läks 1878 kirurgiaprofessoriks Würzburgi Ülikooli ja sealt 1882 Berliini Charitésse. Ta oli Preisi-Austria (Balkanil, 1866), Saksa-Prantsuse (1870–1871) ja Vene-Türgi sõjas (1877–1878) välikirurg.

Bergmann oli üks esimesi aseptika rakendajaid haavaravis, hakates steriliseerima kirurgiainstrumente. Ta avaldas 1870. aastal uurimuse leeprast ja selle ravist Liivimaal. Tema uurimistöö pani aluse leprosooriumide avamisele. Rahvusvahelise tuntuse tõid talle koljuvigastusi ja ajuhaigusi käsitlevad uurimused. Ta tegeles palju aastaid pahaloomuliste kasvajatega, mille tulemusena avaldas teose "Die gegenwärtigen Forschungen über den Ursprung des Krebses". Arstiteaduses on tuntud Bergmanni sündroom (valu kadumine kaksteistsõrmikuhaavandi korral pärast verejooksu algamist) ja Bergmanni meetod (hüdrotseele kirurgilises ravis).

Tema teeneks loetakse ka Tartu Toome kliiniku juurdeehitise rajamist (avati septembris 1875). Tänu soodsatele tingimustele sai uues haavakliinikus käsitleda operatiivkirurgiat mitte ainult üliõpilastega, vaid ka sõjaväearstidega, keda sageli saadeti Tartusse täiendkoolitustele.

Ta oli mitme käsiraamatu ja kirurgiaajakirja (Archiv für Klinische Chirurgie, Centralblatt für Chirurgie) toimetaja ja kaastööline.

Ta oli üks kolmest arstist, kes oli ravinud Friedrich III-l kõrivähki, enne kui too 1888. aastal sellesse suri.

Mälestuse jäädvustamine

Bergmannile on püstitatud ausammas Tartus Toomemäel (Ernst Bergmanni monument).

Tema järgi on nimetatud Ernst von Bergmanni meditsiinikeskus Potsdamis ja Münchenis asuv Bundeswehri sõjaväehaigla Ernst-von-Bergmann-Kaserne, suuruselt teine hoone Pentagoni järel, mida USA sõjavägi on kunagi kasutanud.

Tema tegelaskuju esineb ühe olulise tegelasena 18-jaolise saksa seriaali "Charité" (2017–2021) esimese hooaja jagudes, kus teda kehastab näitleja Matthias Brenner. Eestis näitas seriaali alates 2021. aastast ETV.

Isiklikku
Esimest korda abiellus ta 16. märtsil 1866 Tartus Tartu Ülikooli meditsiiniprofessori Georg von Adelmanni tütre Hildegard Adelmanniga (17. juuli 1846 – 30. mai 1868). Teist korda abiellus Bergmann 24. aprillil 1871 Karlsruhes Pauline Asbrand genannt von Porbeckiga (3. august 1842 – 17. juuli 1917). Nende poeg Gustav von Bergmann (1878–1955) oli sisehaiguste arst.

Viited

Välislingid 
 Teoseid
 Ilo Käbin. Kas Eesti teadlased ennetasid Louis Pasteuri? - Horisont, 1997: 8

Liivimaa inimesed
Arstiteadlased
Baltisaksa teadlased
Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professorid
Tartu Ülikooli arstiteaduskonna vilistlased
Sündinud 1836
Surnud 1907
Ida Urbel

Ida Urbel (16. detsember 1900 Viljandi – 4. oktoober 1983 Tartu) oli ballettmeister ja lavastaja.

Aastatel 1923–1926 õppis ta Gerd Neggo tantsustuudios. Hiljem täiendas end Pariisis. 

Aastail 1929–1935 töötas ta Ugalas tantsujuhina. 1935–1974 oli ta Vanemuise ballettmeister. 

Urbel on lavastanud ka oopereid ja operette. 

Urbeli auks asutati Tartus 1994. aastal temanimeline tantsukool – Ida Tantsukool.

Lavastusi 
1943 Eduard Tubin "Kratt"
1946 Sergei Prokofjev "Romeo ja Julia"
1950 Eugen Kapp "Kalevipoeg"
1952 Reinhold Glier "Vaskratsanik"
1958 Lydia Auster "Tiina"
1959 Edvard Grieg "Peer Gynt"
1967 Ülo Vinter "Kevade"
1969 Georges Bizet "Carmen"
1970 Sergei Prokofjev "Õnnemängija"

Tunnustus 
1951 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
1965 Eesti NSV rahvakunstnik
1970 Nõukogude Eesti preemia

Viited

Kirjandus 
 Helga Aumere, "Ida Urbel". Eesti Teatriliit, sari Eesti teatriteed. Eesti Raamat, Tallinn 1989, 152 lk

Eesti lavastajad
Eesti NSV rahvakunstnikud
Viljandi vanale kalmistule maetud
Sündinud 1900
Surnud 1983
Gangnihessou

Gangnihessou, ehk Ganye Hessou, oli traditsiooni järgi esimene "Dahomee kaheteistkümnest kuningast".

Põlvnemine 
Rahvapärimuse põhjal pärines Gangnihessou dünastiast, mille liikmed olid 16. sajandil tulnud Tadost Moro jõel (kuulub kaasajal Togole) Alladasse ja saanud seal Suure Ardra kuningateks. Ta oli üks neljast vennast. Üks neist oli Suure Ardra kuningas ja pärast tema surma jagati talle kuulunud maa-ala tema kolme venna vahel. Sel moel saigi Suure Ardra ja Väikese Ardra vahel asunud Dahomee iseseisvaks, ehkki see polnud algselt suurem kui Abomey platoo.

Kuningas 
Väidetavasti oli Ganye Hessou kuningas 1620. aasta paiku. Oletatavasti kukutati ta tema venna Dakodonou poolt, kui ta reisis ringi oma kuningriigis. Tema sümboliteks olid isane gangnihessou-lind, trumm ja jahikaigas koos viskepulgaga. (Lind tähistas tema nime.)

Ajalugu 
Ajalooliselt pole päris kindel, kas Gangnihessou tõepoolest kuningas oligi. Võib ka olla, et ta oli tähtis juht, kes  korraldas ühiskondlikke asju oma nõuannete läbi, samas kui tema vend Dakodonou oli esimene, kes võttis endale kuningatiitli. Igatahes on selge, et omal ajal peeti Dakodonoud kuningaks.

Suur Ardra 
Kui jälgida rahvajutte võimalikult täpselt, viitab vendade arv tegelikult Gangnihessoule kui sellele vennale, kes oli Suure Ardra kuningana kõigi kolme maa ülemkuningas. On tõepoolest lugusid, mis teda sellisena ka nimetavad. Neis on Dogbagrigenu see vend, kes saab Dahomee ja Dakodonou on Dogbagrigenu poeg.

Aafrika ajalugu
Dahomee
Qanıx

Qanıx (aserbaidžaani; gruusia keeles ალაზანი (Alazani)) on jõgi Aasias Taga-Kaukaasias.

Algab Suur-Kaukasuse edelanõlvult, ülemjooksul on ta tüüpiline mägijõgi. Mägedest laskunud, voolab mööda Kahhethi tasandikku kakku. Alamjooksul pöördub lõunasse ja suubub vasakult Kurasse, täpsemalt Kural asuvasse Mingəçeviri veehoidlasse.

Pikkus 351 km, valgla pindala 10 800 km².

Jõe vett kasutatakse niisutuseks ning tema org on tähtis viinamarjade kasvatamise piirkond.

Kura jõgikond
Gruusia jõed
Aserbaidžaani jõed
Karakoram

Karakoram (varasem eestikeelne nimi: Karakorum) on mäestik Aasias, India, Pakistani ja Hiina piiril. Kulgeb Induse paremal kaldal loode-kagu sihis. Kõrgus kuni 8611 meetrit.

Mäestikus on neli üle 8000 meetri kõrgust mäge:
 K2 (8611 m)
 Gasherbrum I (8068 m)
 Broad Peak (8047 m)
 Gasherbrum II (8035 m)

Vaata ka
Karakorami 10 kõrgemat seitsmetuhandelist
Karakorami kuuetuhandelisi

Aasia mäestikud
Hiina mäestikud
India mäestikud
Pakistani mäestikud
Mantra

Mantra (sanskriti keeles मन्त्र; tiibeti keeles sngags; hiina keeles zhou, 眞⾔ zhenyan; jaapani keeles ju, shingon) on hinduismi ja mahajaana budismi meditatsioonil ja üldse vaimses praktikas kasutatav heliline vormel. 

Sõna "mantra" on tuletatud sanskriti verbijuurest man  (‘mõtlema’). Mantraid kasutatakse ka mõtlemise kaitse või mälu toena. 

Mantra kui teatav heli, hääl, sõna või silp või nende rida on kasutusel paljudes idamaistes religioossetes praktikates ja vaimsetes tehnikates, teadvusseisundi muutmiseks või suunamiseks, loitsimiseks, nõidumiseks jne.

Mantrate olulisust vadžrajaanas näitab vadžrajaana sünonüümina kasutatav nimetus mantrajaana (sanskriti keeles mantrayāna ‘mantrasõiduk’).

Tuntumaid hinduistlikke mantraid on "om" ja vadžrajaanas "om mani padme hum".

Transtsendentaalses meditatsioonis kasutatakse  keskendatuse arendamiseks õpetaja poolt antud isiklikku mantrat. 

Mantraid reeglina ei tõlgita. 

Hinduismis peetakse oluliseks mantra hääldamise algupärast puhtust, budismis hääldatakse mantraid vastavalt hääldaja keele omapärale.

Mantra võib olla tähenduseta puhas heli või vibratsioon (nagu "om"), aga ka tähendusrikas mõte või väljend. Erinevalt palvest ei sisalda mantra pöördumist kõrgemate vägede poole ega millegi soovimist või tahtmist.

Mantrat võidakse kuuldavalt hääldada või sosistada, aga ka laulda, seda erilisel viisil kuuldavale tuues, samuti kuuldamatult meenutades või lastes mõttes kõlada. Mantra võib olla kasutusel ka kirjutatud kujul.

Vaata ka 

 Yantra
 Mandala

Viited

Välislingid 

 Mantra "Ida mõtteloo leksikonis"

 
Religioon
Palved
Meditatsioon
Jahilaskmine 2004. aasta suveolümpiamängudel

Jahilaskmine 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14.–22. augustil.

Ajalugu 
Esimest korda oli jahilaskmine olümpiamängude kavas 1900. aastal Pariisis. Algul lasti antiikmängude eeskujul (kreeklased austasid sel moel oma jumalaid) märki elusate tuvide pihta, kuid see jäi ka viimaseks korraks, kui olümpial kasutati elavaid märklaudu.

Võistlusalad 
Nii mehed kui naised võistlesid kaevikrajal (lisaks klassikalisele võistlusele veel ka paarismärkide laskmises) ja kaarrajal. Võistlusalasid oli 7 (4 meestele ja 3 naistele).

Võistluspaik 
Olümpia laskmiskeskus paiknes Ateena kaguosas Markopouloses. Pealtvaatajaid mahtus võistlusi jälgima 2093.

Eestlaste osalemine 
Teist olümpiat järjest esindas Eesti laskureid kaarrajalaskur Andrei Inešin, kes teenis rahvusvaheliselt alaliidult wild-cardi.

Tulemused

Mehed

Naised

2004. aasta suveolümpiamängud
Jahilaskmine
Valeri Brumel

Valeri Brumel (vene keeles Валерий Николаевич Брумель) (14. mai või 14. aprill 1942 – 26. jaanuar 2003) oli NSV Liidu kergejõustiklane (kõrgushüppaja). Olümpiavõitja (1964).

Brumel osales kahtedel olümpiamängudel ja tuli 1964. aasta olümpiamängudel Tokyos olümpiavõitjaks. 1960. aasta suveolümpiamängudel Roomas sai ta hõbemedali.

1962. aasta Euroopa meistrivõistlustel Belgradis tuli ta tulemusega 2.16 Euroopa meistriks. Aastatel 1961–1963 tunnistati Brumel maailma parimaks sportlaseks.

Valeri Brumel püstitas karjääri jooksul kuus maailmarekordit. 1963. aastal püstitatud maailmarekord 2.28 püsis 1971. aastani.

3. oktoobril 1965. aastal oli tal liiklusõnnetuse tagajärjel ohtlik jalaluumurd. Talle tehti kokku 29 operatsiooni. Pärast paranemist alustas ta uuesti treeninguid. 1970. aastal hüppas ta pärast pikka taastumist avariist ja tugevaid treeninguid 2.09.

Brumel on arvatud IAAFi kuulsuste halli liikmeks.

Saavutused

Olümpiamängudel 

 1960 Rooma
hõbemedal 2.16
 1964 Tokyo
olümpiavõitja 2.18

Euroopa meistrivõistlustel 

1962 Belgrad
Euroopa meister 2.16

Viited

Nõukogude Liidu kõrgushüppajad
Näitekirjanikud
Sündinud 1942
Surnud 2003
Kujundujumine

Kujundujumine ehk sünkroonujumine (inglise keeles artistic swimming, varem synchronised swimming) on ujumist, tantsu ja võimlemist ühendav veespordiala.

Kujundujumist hakati võistlusspordina harrastama 1950. aastatel. Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon (FINA) tunnustas uut ala 1952. aastal. 

Esimene ametlik jõuproov, USA meistrivõistlused, peeti 1955. aastal. Kui 1973. aastal peeti Belgradis ujumisalade esimesed maailmameistrivõistlused, oli kavas ka kujundujumine.

Olümpiakavva jõudis kujundujumine sooloesinejate ja paaride esituses 1984. aastal Los Angeleses, 1996 oli kavas vaid kaheksa ujuja rühmaharjutus, alates Sydneyst lisandus sellele uuesti paaride võistlus.

Aastatel 1973–1994 võitsid kõik tiitlivõistlused kõigis kolmes kategoorias vaid kas USA või Kanada kujundujujad. Järgnevatel aastatel on domineerinud venelannad, ühe kulla on saanud ka Prantsuse ja Jaapani kujundujujad.

Kujundujumine on iluvõimlemise kõrval üks kahest spordialast, milles olümpiamängudel võistlevad vaid naised.

Vaata ka
Kujundujumine 2004. aasta suveolümpiamängudel
Kujundujumine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Kujundujumine 2012. aasta suveolümpiamängudel
Uuskreeka kirjandus

Uuskreeka kirjandus on uuskreeka keeles kirjutatud kirjandus.

Uuskreeka kirjanikke
Odysséas Elýtis
Níkos Kavvadías 
Ménis Koumantaréas
Dimítris P. Kraniótis
Kostís Palamás
Pantelís Prevelákis
Giórgos Seféris

Välislingid 
Telesilla Grant, Uuskreeka kirjanduse arenguteedest Looming nr.5/1935
Kaarina Rein, "Mütoloogia, ajalugu, kaasaeg: uuskreeka kirjandus eesti keeles Kalle Kasemaa vahendusel" – Looming 2008, nr 1, lk 104–116
Magdalini Thoma; Kaarina Rein, "Eesti lugu ja luule kreeka keeles" – Looming 2018, nr 11, lk 1579–1585
Kaarina Rein, "Solaarne metafüüsika 200aastases Kreekas" – Sirp 16.04.2021, nr 15 (3837), lk 14−15, https://www.sirp.ee/s1-artiklid/c7-kirjandus/solaarne-metafuusika-200aastases-kreekas/
Kirjandus keeleti
Kenenisa Bekele

Kenenisa Bekele (sündinud 13. juunil 1982 Bek'ojīs) on Etioopia jooksja (5000 m, 10 000 m ja murdmaajooks).

Saavutused

Olümpiamängud 

 2004  Ateenas 
  olümpiavõitja 10 000 m jooksus 27.05,10 
  hõbemedal 5000 m jooksus 13.14,59
 2008  Pekingis 
  olümpiavõitja 10 000 m jooksus 27.01,17
  olümpiavõitja 5000 m jooksus 12.57,82

Maailmameistrivõistlused 
2003  Saint-Denis's
 maailmameister 10 000 m jooksus 26.49,57 
 hõbemedal 5000 m jooksus 12.53,12 
2005  Helsingis 
  maailmameister 10 000 m jooksus 27.08,33

2007  Ōsakas 
  maailmameister 10 000 m jooksus 27.05,90

2009  Berliinis 
  maailmameister 10 000 m jooksus 26.45,11
  maailmameister 5000 m jooksus 13.17,09

Krossijooksu maailmameistrivõistlused 

2001 juunioride maailmameister
2002 maailmameister pikk distants
2002 maailmameister lühike distants
2003 maailmameister pikk distants
2003 maailmameister lühike distants
2004 maailmameister pikk distants
2004 maailmameister lühike distants
2004 maailmameister meeskondlik pikk distants
2004 maailmameister meeskondlik lühike distants

Maailmarekordid 

3000 m juunioride rekord 7:30.67 24. august 2001 Brüssel
5000 m 12.37,35 31. mai 2004 Hengelo
10 000 m 26.20,31 8. juuni 2004 Ostrava
10 000 m 26.17,53 26. august 2005 Brüssel

Isiklikku 

Kenenisa Bekele on 166 cm pikk ja kaalub 55 kg.

Välislingid 

Etioopia jooksjad
Sündinud 1982
Nobeli rahuauhind

Nobeli rahuauhind on üks viiest Alfred Nobeli asutatud auhinnast. 

Erinevalt teistest auhindadest, mis antakse üle Stockholmis, antakse see üle Oslos. Auhinna saaja otsustab Norra parlamendi valitud komitee. Põhjus, miks see auhind otsustatakse nimelt Norras, on asjaolu, et Alfred Nobeli surma ajal olid Rootsi ja Norra personaalunioonis ning Norra parlament tegeles üksnes sisepoliitikaga. Nii tahtis Nobel tagada, et see auhind jagataks sõltumatult riikide välispoliitikast.

Laureaadid

Vaata ka
UNESCO rahupreemia
Vestfaali rahu auhind

Viited

Nobeli auhinnad
Rahu
Andijoni vilajett

Andijoni [andidžoni] vilajett on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Asub Fergana orus. Nõukogude ajal tunti teda Andižani oblasti nime all.

Haldusjaotus 

Andijoni vilajett jaguneb 14 rajooniks ja 2 rajooni õigusega linnaks:

Viited 

Usbekistani vilajetid
Fergana vilajett

Fergana vilajett on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Asub Fergana orus. Nõukogude ajal tunti teda Fergana oblasti nime all.

Vilajeti suuremad linnad on Fergana (223 100 elanikku, 2004) Qo‘qon (Kokand, 216 100) ja Marg‘ilon 150 000.

Haldusjaotus 

Fergana vilajett jaguneb 15 rajooniks ja 4 rajooni õigusega linnaks:

Usbekistani vilajetid
Jizzaxi vilajett

Jizzaxi vilajett [džiss'ahhi] on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Nõukogude ajal tunti teda Džizaki oblasti nime all. Piirneb põhjas Kasahstaniga ja lõunas Tadžikistaniga.

Haldusjaotus 

Vilajett jaguneb 12 rajooniks (tuman) ja üheks rajooni õigustega linnaks (Jizzax).

Viited

Välislingid 

Vilajeti koduleht

Usbekistani vilajetid
Vibusport

Vibusport ehk vibulaskmine on spordiala, milles lastakse vibu abil nooltega märklaudade või muude sihtmärkide pihta.

WA märkleht on jagatud kümneks kontsentriliseks ringiks, mis on ka eri värvi. Väljast sissepoole on 1. ja 2. ring valged, 3. ja 4. ring mustad, 5. ja 6. ring sinised, 7. ja 8. ring punased ning 9. ja 10. ring kollased. Vastavalt sellele järjestusele saab ringi tabamise eest ka punkte. Lisaks nendele on olemas ka sisemine 10. ring. Sisevõistlustel kasutatavate mälklehtede diameeter on 40 ja 60 cm, välisvõistlustel kasutatavatel märklaudadel 80 ja 122 cm. Olümpiamängudel kasutatakse 122 cm märklaudu.

Ajalugu 
Vanas Kreekas peeti vibulaskmist kunstiks nagu muusikat ja luuletamistki. Näiteks jahijumalanna Artemis ja ta vend Apollon, valguse ja kunstide jumal, olid mõlemad osavad vibulaskjad.

Kuni keskajani oli vibulaskmine väga populaarne. Esimene võistlus peeti 1583. aastal Inglismaal Finsburys, kus osales kolm tuhat vibulaskjat. Legendide põhjal polnud see võistlus aga sugugi esimene. Esimese klubi Brotherhood on St. George oli kuningas Henry VIII loonud juba 1537.

Esimene rahvusvaheline võistlus peeti 1900. aastal Inglismaa ja Prantsusmaa vahel. Samal aastal sai vibulaskmine olümpiaalaks. Seal püsis ta kuni 1920. aastani (v.a 1912) ja alates 1972. aastast. 1988 võeti kavva ka mees- ja naiskonnavõistlus. 1992. aastast võisteldakse olümpiasüsteemis.

1970. aastal asutati Rahvusvaheline Maastiku Vibulaskmise Föderatsioon (IFAA).  

Rahvusvaheline Vibulaskmise Föderatsioon (FITA) asutati 1931. aastal Poolas Lwówis, kus samal aastal peeti ka esimesed maailmameistrivõistlused. 2011. aastal sai organisatsiooni nimeks ingliskeelne World Archery (lühendatult WA). 2019. aasta seisuga on organisatsioonil 159 liikmesriiki. 

Maailmarekordeid arvestatakse harjutustes FITA-1 ja FITA-2. FITA-1-s lastakse esimesel päeval 90 m ja 70 m distantsilt kummaltki 36 noolt, teisel päeval 50 ja 30 meetrilt kummaltki 36 noolt, kokku 144 noolt. FITA-2-s lastakse FITA-1 kaks korda läbi ja see kestab 4 päeva.

Euroopa ja Vahemere maade vibulaskmise juhtimiseks loodi 1988. aastal Pariisis European and Mediterranean Archery Union (lühendatult EMAU). See organisatsioon kannab 2012. aastast nime World Archery Europe (lühendatult WAE).

Maailma Vibuföderatsiooni reeglitest lähtuvalt eristatakse sportvibu ehk olümpiavibu (recurve), plokkvibu (compound), pikkvibu (longbow), vaistuvibu (instinctive bow) ja barebow´d.

Vibuklubid Eestis 

 Vana-Võidu vibuklubi / Viljandi SK (Viljandi)
 Vibuklubi Ilves (Järvakandi)
 Tallinna Kalev 
 Tartu Vibuklubi 
 Sagittarius (Saue)
 Järvamaa Amburite Klubi 
 Kajamaa Kütid 
 Lääne Vibulaskjad 
 Mägilased
 Virumaa Vibuklubi
 Pärnu Vibuklubi Meelis
 Musta Noole Vibuklubi
 Türi Vibukool
 Baltic Hunter
 Vooremaa vibuklubi
 Suure-Jaani VK - SJK

Vaata ka
Eesti Vibuliit

Viited

Kirjandus 
 Vibu ja noolega – läbi ajaloo. Võitleja, november 1958, nr 11, lk 7.

Välislingid 

 Vibusport, Eesti Olümpiakomitee
 Eesti Maastikuvibu Liit
 JAK – Järvamaa Amburite Klubi, maastikuvibulaskmine
 World Archery
Juunioride maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Juunioride maailmameistrivõistlusi rahvusvahelises kabes peetakse alates 1971. aastast. Esimene turniir peeti mitteametlikuna, edaspidi on tegu aga ametlike võistlustega. Algselt (kuni 1977. aastani) peeti seda turniiri ühe osana Suhkruturniirist. Kuni 1986. aastani peeti võistlused turniirisüsteemis, edaspidi aga šveitsi süsteemis. Võistlustel saavad osaleda kuni 19-aastased noormängijad.

Maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes
Buhhaara vilajett

Buhhaara vilajett on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Nõukogude ajal tunti teda Buhhaara oblasti nime all.

Haldusjaotus 

Buhhaara vilajett jaguneb 11 rajooniks ja 2 rajooni õigusega linnaks:

Viited 

Usbekistani vilajetid
Surxondaryo vilajett

Surxondaryo vilajett on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Nõukogude ajal tunti teda Surhandarja oblasti nime all.

Haldusjaotus 

Vilajett jaguneb 13 rajooniks ja 1 rajooni õigustega linnaks:

Viited 

Usbekistani vilajetid
Horezm

Horezm (usbeki keeles Xorazm) on oaas ja ajalooline riik Araali mere piirkonnas Amudarja alamjooksul Kesk-Aasias, praeguses Usbekistanis (Karakalpakkia ja Xorazmi alal) ning Türkmenistanis (Daşoguzi ja Lebapi vilajeti alal).

Asend
Horezm asus Lääne-Turkestani ajaloolises piirkonnas, Amudarja jõe alamjooksul. Asukoht Hiina ja Vahemere maade ning India ja Lõuna-Venemaa vahel lõi soodsa asendi rahvusvahelises kaubanduses. Horezmis asusid kaubalinnad: Buhhaara ja Samarkand. Horezmi läbis ka ajalooline Siiditee.

Ajalugu
9. ja 10. sajandil valitses riiki Samaniidide dünastia. Seldžukkide dünastia rajaja Togrulbeki juhtimisel (valitses aastatel 1038–1063) vallutati Horasan, Horezm, Lääne-Iraan, Aserbaidžaan ja Iraak. Alp Arslani juhtimisel saavutasid seldžukkide väed 1071. aastal Mantzikerti lahingus Bütsantsi üle tähtsa võidu, misjärel hõivati pea kogu Väike-Aasia, Süüria ja Palestiina. Seldžukkide impeerium saavutas oma suurima ulatuse 11. sajandi lõpus, ulatudes Egiptusest Hiinani.

12. sajandist valitsesid Horezmi seldžukkide vasallid Horezmi dünastiast, kes lõpuks iseseisvusid ja 12. sajandi viimasel veerandil liitsid Horezmi riigiga ka Buhhaara ja Põhja-Pärsia. Aastatel 1206–1215 vallutas Horezmi šahh ka Pärsia lõunaosa ja Afganistani alad.

Horezmi riik lagunes pärast 1219. aasta mongolite sõjakäiku Tšingis-khaani juhtimisel ning liideti Mongolite riigiga.

Vaata ka
Horezmi NSV
Horezmi NRV

Usbekistani ajalugu
Türkmenistani ajalugu
Mongolite riik
Abbassiidide kalifaat
Andijon

Andijon [andidžon] on linn Usbekistanis Fergana orus. Varem nimetati linna eesti keeles venepäraselt Andižaniks.

Linn on teada 9. sajandist. 

Linnas tegeldakse masinaehituse, puuvillapuhastuse ja õlitootmisega. Linnas on mitu kõrgkooli ja kaks teatrit. Andijon on samanimelise vilajeti keskus.

Andijoni elanike arvu muutus:
229 900 (1979) 
293 000 (1989) 
362 600 (2004)

Ajalugu 

2005. aasta 13. mail toimus Andijoni veresaun: sõjavägi avas Andijonis viletsate elamistingimuste ja korrumpeerunud valitsuse vastu meelt avaldavate inimeste pihta tule. Hukkus erinevatel hinnangutel 187–5000 inimest.

Viited

Välislingid 

Usbekistani linnad
Lauatennis 2004. aasta suveolümpiamängudel

Lauatennis 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14. - 23. august

Medalialad 

Nii meestel kui ka naistel oli kavas üksik- ja paarismäng. Segapaarismängu olümpial ei mängitud.

Võistluspaik 

Lauatennisistide võistlusareeniks oli Põhja-Ateenas paiknev Galatsi olümpiahall, kus pealtvaatajaid mahtus korraga tribüünidele 6400.

Tulemused

Meeste üksikmäng 

Seung Min Ryu, Lõuna-Korea
Wang Hao, Hiina
Wang Liqin, Hiina

Meeste paarismäng 

Chen Qi ja Ma Lin, Hiina
Ko Lai Chak ja Li Ching, Hongkong
Michael Maze ja Finn Tugwell, Taani

Naiste üksikmäng 

Zhang Yining, Hiina
Kim Hyang-Mi, Põhja-Korea
Kim Kyung-Ah, Lõuna-Korea

Naiste paarismäng 
Wang Nan ja Zhang Yining, Hiina
Lee Eun-Sil ja Seok Eun-Mi, Lõuna-Korea
Guo Yue ja Niu Jianfeng, Hiina

2004. aasta suveolümpiamängud
Lauatennis olümpiamängudel
Soolad

Soolad on keemilised ained, mis koosnevad metalli katioonidest (näiteks Ca2+) ja happeanioonidest ehk happejäägist (näiteks SO42-).

On kahte sorti sooli:

 Lihtsoolad - need on soolad, kus ei ole vesinikiooni(H+) n. Na2CO3 e. pesusooda
 Vesiniksoolad - need on soolad, kus on vesinikioon. n. NaHCO3 e. söögisooda

Mõned soolad, näiteks kaaliumtsüaniid on inimesele väga mürgised. Kõik soolad on inimesele kahjulikud suures koguses, sest nad vähendavad kehas vett.

Soolade omadused

Elektrijuhtivus

Lahustunud soolad ja vedelad soolad on elektrolüüdid ja nad juhivad elektrit. Vesi juhib elektrit ainult seetõttu, et temas on lahustunud soolad. Destilleeritud ehk täiesti sooladeta vesi elektrit ei juhi.

Olek

Enamik sooli on tahked kristallid kõrge sulamistemperatuuriga. Esineb ka toatemperatuuril vedelaid sooli

Värvus

Enamik sooli on läbipaistvad, kaasa arvatud levinuim sool naatriumkloriid, kuid esineb ka palju teisi värvusi nagu kollane(naatriumkromaat), oranž (kaaliumdikromaat), punane (elavhõbesulfiid), sinine(vasksulfaat), roheline (niklioksiid) ja must( mangaan(IV)oksiid).
Soolad on paljude värvide koostises.

Maitse

Sooli on kõigis viies maitses, kuigi enamus neist, kaasa arvatud keedusool, on soolased. Kuid on olemas ka näiteks magusaid sooli.

Soolade tekkimine

Soolad võivad tekkida mitmes eri reaktsioonis. Kindlalt tekivad nad järgmistes reaktsioonides:
 hape + alus → sool + vesi 
 happeline oksiid + alus → sool + vesi
 hape + aluseline oksiid → sool + vesi 
 happeline oksiid + aluseline oksiid → sool 
 sool + hape → sool + nõrgem hape

Toimub ainult juhul, kui tekib reageerivast happest nõrgem, kergemini lenduvam või lagunevam hape.

 sool + alus → sool + nõrgem alus

Toimub ainult juhul, kui tekib reageerivast alusest nõrgem, kergemini lenduvam või lagunevam alus.

 metall + hape → sool + vesinik

Toimub ainult juhul kui metall on vesinikust madalama elektronegatiivsusega. Ülejäänud metallid võivad küll mõne happega reageerida, kuid siis ei eraldu vesinikku.

 metall + sool → sool + metall

Toimub ainult juhul, kui lähteainetes olev metall on elektropositiivsem soolas olevast metallist.

 metall + mittemetall → sool

Saab kasutada vaid selliste soolade moodustamiseks, mille anioon on lihtaine.

 sool + sool → sool + sool

Üks saadud sooladest peab sadenema, et reaktsioon saaks toimida.

Näited

NaCl - keedusool, kasutatakse toiduainete soolamisel, kõige laialdasemalt levinud ja tuntuim sool.
Just Film

Just Film (lühend JF) on Tallinna Pimedate Ööde filmifestivali (PÖFF) igal aastal toimuv noorte- ja lastefilmide alafestival. 

Just Filmi festivali korraldatakse aastast 2001. Festivali peakorraldaja on Mikk Granström. Festival kestab 17 päeva, sama kaua kui PÖFFi põhiprogramm.

Žürii 

Igal aastal valitakse JF lastefilmide žürii ja noortefilmide žürii.

Žürii töökohustus on filmide hindamine ja parima filmi välja valimine. Žürii tohib välja anda ka kuni kaks lisaauhinda.

Välislingid 
 Just Film

Eesti filmifestivalid
1564

1564. aasta (MDLXIV) oli 16. sajandi 64. aasta.

Sündmused maailmas 
Prantsusmaal kasutati esimest korda käsigranaati. Esimese käsigranaadi joonised leiti 1405. aasta käsikirjas.

Sündmused Eestis 
 Hinrich Clausseni (Horn) juhtimisel, vallutavad rootslased Koluvere linnuse.
 Detsembris saabus Stockholmist Tallinna Baden-Rodemacherni markkrahv Christoph II koos abikaasa Ceciliaga, kes oli Rootsi kuningas Erik XIV õde.

Sündinud 
15. veebruar – Galileo Galilei, itaalia astronoom, filosoof ja füüsik 
23. aprill – William Shakespeare, inglise näitleja, luuletaja ja dramaturg

Surnud 
18. veebruar – Michelangelo Buonarroti, Itaalia maalikunstnik, skulptor, luuletaja ja arhitekt
27. mai – Johann Calvin (Jean Cauvin), usu-uuendaja
15. oktoober – Andreas Vesalius, Madalmaade anatoom ja arst
1524

1524. aasta (MDXXIV) oli 16. sajandi 24. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 
24. september (vkj 14. september) – rüüstati Tallinna kirikud: dominiiklaste kloostri-kirik, Pühavaimu kirik ja Oleviste kirik.
 Sügisel saabub Tartusse rändköösner Melchior Hofmann, kes saavutab oma jutlustega lihtrahva seas suure poolehoiu.
 Suur Pärnu tulekahju.
 ...

Sündinud 

 ...

Surnud 
24. detsember – Vasco da Gama, Portugali meresõitja

Viited

 1524
Juga

Juga on vee vaba langemine järsult astangult

Juga erineb kosest selle poolest, et kose vesi ei lange, vaid voolab mööda jõesängi.

Suurt ja võimast juga nimetatakse kataraktiks.

Eesti ja maailma joad 

Eesti kolm kõrgeimat juga (joastikku) on Valaste juga u 30 m, Kivisilla juga 21 m ja Karjaoru juga u 18 m langusega, mis kõik asuvad kuivenduskraavide suudmetes. Kõrgeim looduslik juga Eestis on Jägala juga. Maailma kõrgeim juga on Angeli juga Venezuelas. Eesti ja Euroopa veerohkeim juga oli varem Narva juga, praegu on Euroopa veerohkeim juga Rheinfall.

Joa geoloogia ja areng 
Joad tekivad harilikult kohale, kus kõva kivim asub pehme kivimi peal ja jõgi voolab kõvalt aluspõhjalt pehmele aluspõhjale. Jõgi kulutab pinnast, aga pehmet rohkem kui kõva. Niimoodi tekib pinnasepiirile koht, kus jõevool langeb kõva aluspõhja servalt allapoole, pehmele aluspõhjale. Suure hooga langev vesi uuristab pehmet aluspõhja veelgi innukamalt ja joa kõrgus järjest kasvab. Kui pehmet aluspõhja on kaua aega uuristatud ja ära uhutud, võib jõele tekkida isegi kanjon.

Kõva aluspõhi kulub samuti. Jõevool murrab joa servast lahti kivimitükke, mis alla joa põhja langevad. Kui see kaua aega on toimunud, nihkub juga  pisut ülesvoolu, lähte suunas. Joa liikumiskiirus ei ole konstantne, vaid sõltub kõige rohkem jõe vooluhulgast ning teistestki teguritest. Sellepärast ei ole võimalik täpselt ennustada, millal juga jõuab mingi kindla kohani või oletada missugusel ajal minevikus juga oli mingil kindlal kohal.

Joa ülaservast alla kukkuvad kivitükid on sageli nii suured, et jõevesi ei suuda neid minema kanda, küll aga rappuma panna. Nii juhtub teinekord, et need suhteliselt kõvad kivid muutuvad teravateks nagu riivid või puurid, mis lõhuvad veelgi joa all olevat pinnast. Siis võib joa põhja tekkida auk, milles vee sügavus on märgatavalt suurem kui mujal jões.

Vaata ka
Kärestik
Välismaa jugade loend
Eesti jugade loend
Norra jugade loend

Viited

Välislingid
Maailma jugade andmetebaas

Hüdroloogia
Notre-Dame

Notre-Dame ehk Pariisi Jumalaema kirik (ka Jumalaema kirik, Notre-Dame'i katedraal, prantsuse keeles cathédrale Notre-Dame de Paris) on keskaegne katoliku katedraal Pariisis Cité saarel. Seda peetakse üheks parimaks prantsuse gooti arhitektuuristiili näiteks.

Ajalugu 
Kiriku ehitamist alustati 1163 kuningas Louis VII valitsemise ajal kunagise Jupiteri templi kohale. Nurgakivi pani paavst Aleksander III. Tööd kestsid ligi 200 aastat. Kiriku valmides (umbes 1330–1345) olid kellatornid 69 m kõrged. 

Louis XIV ja Louis XV ajal võeti kirikus ette suuremaid ümberkorraldusi. 

Prantsuse revolutsiooni päevil hävitati paljud kirikus olnud aarded, kuid kellad pääsesid siiski ümbersulatamisest. Kirik pühendati algul Mõistuse ja hiljem Ülima Olendi kultusele, seda kasutati ka lihtsalt panipaigana.

19. sajandil taastati kiriku haritorn (autor Eugène Emmanuel Viollet-le-Duc).

Jumalaema kirikus on toimunud arvukalt olulisi sündmusi: aastal 1239 tõi Püha Louis kirikusse Kristuse okaskrooni; seal krooniti Henri VI Prantsusmaa kuningaks (1430); aastal 1804 kroonis seal Napoleon ennast prantslaste keisriks ja oma abikaasa Joséphine'i keisrinnaks.

Pariisi Jumalaema kiriku esimese oreli ehitas Franςois-Henri Clicquot 1700. aastal. Hiljem, 19. sajandil ehitas Aristide Cavaille-Coll oreli ringi, suurendades seda.

Tulekahju 2019. aasta aprillis 

15. aprillil 2019 kell 18.50 kohaliku aja järgi puhkes kirikus ulatuslik tulekahju, mille tagajärjel kukkus sisse katus ja haritorn ning kogu kirik sai raskeid kahjustusi. Tulekahju põhjust seostatakse parajasti käimas olnud renoveerimistöödega.

Vaata ka
Notre-Dame'i koolkond

Välislingid 

Notre-Dame'i koduleht
Pariisi Jumalaema kirik on kokku varisemas, Postimees, 7. august 2017 

Pariisi kirikud
Gooti ehitised
Pehmepall

Softball (keelekorraldajate soovitusel pehmepall; tsitaatsõnana softball) on meeskonnamäng, mille leiutas George Hancock 1887. aastal Chicagos. Algselt oli tegemist siseruumides mängitava alaga, ent 19. sajandi lõpus muudeti veidike reegleid ja koliti välisväljakule. Ühtsed reeglid loodi 1926. aastal ning sealt algaski softball’i populaarsuse tõus. Praegu on sel spordialal üle maailma umbes 20 miljonit harrastajat ning seda võib kirjeldada naiste pesapallina.

Maailma pesapalli ja pehmepalli konföderatsioon (WSBC) loodi 2013. aastal (Rahvusvahelise Pesapalliföderatsiooni (IBAF) ja Rahvusvahelise Pehmepalliföderatsiooni (ISF) ühinemisel) ning esimesed maailmameistrivõistlused naistele peeti 1965. aastal. WSBC-il on praegu 141 liikmesmaad.

Olümpiamängudel oli softball esmakordselt kavas 1996. aastal Atlantas ja viimast korda 2008. aastal Pekingis. 2005. aastal võeti vastu otsus, et alates 2012. aastast enam softball’i olümpiakavva ei võeta, kuid see võeti siiski 2020. aasta suveolümpiamängude kavva. Softball’i mängivad üksnes naised. Olümpiamängudel saavutasid Ameerika Ühendriigid kolm kuld- ja ühe hõbemedali, Jaapan ühe kuld-, ühe hõbe- ja ühe pronksmedali, Austraalia ühe hõbe- ja kolm pronksmedalit ning Hiina ühe hõbemedali.

Softball’is on naiste maailmameistrivõistlusi peetud alates 1965. aastast. Alates 1970. aastast toimuvad maailmameistrivõistlused nendel paarisaastatel, mis ei ole olümpia-aastad. Seni peetud 14 MM-il on USA tulnud üheksa korda võitjaks ja neli korda teiseks. Euroopa naiskonnad ei ole kordagi esinelikusse tulnud ei maailmameistrivõistlustel ega olümpiamängudel.

Eesti softball
Eestis korraldab softball’iga seotut Eesti Pesapalli ja Softpalli Liit.

Välislingid 
Rahvusvahelise Softballiföderatsioon
Halil Mutlu

Halil Mutlu (sündinud 14. juulil 1973 Bulgaarias Postnikis) on Türgi endine tõstja.

Saavutused 
 Kolmekordne olümpiavõitja 1996, 2000 ja 2004. 
 16-kordne maailmameister 1994–2003. 
 Üks kolmest mehest, kes tõuganud üles kangi, mis kaalus kolm korda rohkem kui ta ise.

Isiklikku 
Halil Mutlu on 150 cm pikk ja kaalub 56 kg. Tema nimi tähendab eesti keeles "õnnelik". Elukaaslane on endine Türgi koondise võimleja. Kodumaal kutsutakse teda Väikeseks Naimiks (Naim Süleymanoglu järgi), sest Mutlu peab teda oma eeskujuks nii spordis kui ka käitumises. Mõlemad mehed on sündinud ja sportimist alustanud Bulgaarias. Klubi Konya Kombassan Club. Treener Ibrahim Elmali. Räägib türgi, bulgaaria ja vene keelt. Bulgaarias oli tema nimi Huben Hubenov.

Halil Mutlu photo
Halil Mutlu biyography

Türgi sportlased
Tõstjad
Sündinud 1973
1571

1571. aasta (MDLXXI) oli 16. sajandi 71. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 
16. märts – venelased lõpetasid Tallinna piiramise
umbes 25. juuli – Tallinnas puhkes katk (1571. aasta katkuepideemia).
 ...

Sündinud 
 29. september – Michelangelo Caravaggio, itaalia maalikunstnik
 27. detsember – Johannes Kepler, saksa astronoom ja matemaatik

Surnud 

 ...

Viited 

 1571
Tereki jõgi

Terek (vene Терек; gruusia თერგი, Tergi; avaari Терек) on jõgi Aasias Põhja-Kaukaasias. Algab Kaukasusest. Ülemjooksul voolab itta. Seejärel pöördub põhja ja murrab Dariali kuristikus läbi Kõrvalaheliku. Vladikavkazis laskub tasandikule ja pöördub loodesse, seejärel itta, alamjooksul aga kirdesse. Suubub Kaspia merre, moodustades delta.

Pikkus 623 km, valgla 43 200 km².

Aasia jõed
Venemaa jõed
Gruusia jõed
Kaspia mere vesikond
Sierra Nevada (USA)

Sierra Nevada (inglise keeles ka The Sierra, The Sierras; hispaania keeles 'lumine mäestik') on ida-Californias ja osalt Nevadas asuv mäestik.

Sierra Nevada kulgeb põhja-lõuna sihis. Läänenõlv on lauge, idanõlv järsk.

Sierra Nevada kõrgeim punkt on Mount Whitney (4421 m). Mäestiku pindala on 63100 km².

Geograafia
Sierra Nevada kulgeb 650 kilomeetri pikkuselt Fredonyeri kurust põhjas 
Tehachapi kuruni lõunas. Lääne poole jääb Keskorg ja ida poole Suur nõgu.

Lääne-idasuunalises ristlõikes on Sierra Nevada erikülgse kolmnurga kujuline: läänenõlv on laugjas, idanõlv moodustab järsu astangu. Nõnda jääb mäestiku hari selle idapoolsesse otsa.  

Lääne suunas voolavad jõed jõuavad välja Vaiksesse ookeani. Itta voolavad jõed jäävad pidama Suurde nõkku, jõudmata ookeani. Mitmed väiksemad jõed ja Owensi jõgi suunatakse ümber Los Angelese linna (vaata Los Angelese veejuhe), mistõttu mõned idasse voolavad jõed jõuavad ka Vaikse ookeanini. 

Sierra Nevadas on mitmeid märkimisväärseid geograafilisi objekte:

Tahoe järv on suur (489 km2), selge mageveega järv Sierra Nevada põhjapoolses osas 1897 meetri kõrgusel. Tahoe järv asetseb suuremalt jaolt Sierra Nevada ning sellest hargneva Carsoni mäeaheliku vahel. 
Hetch Hetchy org, Yosemite org ja Kings Canyon on ilusad kanjonid Sierra Nevada läänepoolsel küljel. 
Yosemite rahvuspargis on hämmastavaid looduslikke graniitskulptuure, sealhulgas kupleid. 
Mount Whitney (4421 m) on USA kõrgeim punkt väljaspool Alaskat.
Teatud kõrgusel Sierra Nevada lääneküljel on kitsas riba, kus kasvavad hiidsekvoiad, mis on maailma suurimad puud . 

Lõuna suunas Sierra Nevada kõrgus kasvab. Seetõttu on mäestiku lõunaosa tuntud ka High Sierra nime all. Seda piirkonda iseloomustavad maalilised kontrastid. Kõrgeim koht Tahoe järve lähedal on umbes 2700 meetrit, kuid Yosemite rahvuspargi juures Sierra Nevada lõunaosas tõuseb mäestiku kõrgus üle 4000 meetri ja saavutab oma maksimaalse kõrguse Mount Whitney juures. Mount Whitneyst lõuna pool kahaneb mäestiku kõrgus kiiresti.

25 miljonit aastat tagasi hakkas Sierra Nevada kõrgenema ja lääne poole kalduma. Jõed hakkasid süvendama kanjoneid mõlemale mäestiku küljele. Maa kliima jahenes ja umbes 2,5 miljonit aastat tagasi algas jääaeg. Liustikud lõikasid omanäolisi U-kujulisi kanjoneid kõikjale kogu Sierra Nevadas. Jõgede ja liustike erosiooni kombinatsioon tõi nähtavale graniidist aluskihi, jättes settekivimitest ainult jäänukid mõnda mäetippu.

Sierra Nevada kõrgenemine jätkub ka tänapäeval, eriti selle idaküljel. Kõrgenemine põhjustab suuri maavärinaid (näiteks Lone Pine'i maavärin 1872. aastal).

Ameerika Ühendriikide mäestikud
California geograafia
Nevada geograafia
Vladikavkaz

Vladikavkaz (rööpnimi Dzäudžõkäu) on Põhja-Osseetia pealinn, Põhja-Kaukaasia suurimaid linnu. Asub Tereki ülemjooksul jõe mõlemal kaldal.

Rahvastik 
Elanikke 316 700 (2004), mis on 48% Põhja-Osseetia elanikkonnast. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vladikavkazi elanikest osseete 59,51%, venelasi 27,59%, armeenlasi 3,89% ja grusiine 2,32%. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vladikavkazi elanikest osseete 63,03%, venelasi 25,01%, armeenlasi 3,67% ja grusiine 1,94%.

Ajalugu 
Rajatud 1784. aastal Venemaa kindlusena, linn aastast 1860. 1931–1944 ja 1954–1990 kandis nime Ordžonikidze, 1944–1954 Dzaudžikau (vene Дзауджикау). 

Oli aastatel 1924–1934 Inguši autonoomse oblasti ning samal ajal ka Põhja-Osseedi autonoomse oblasti pealinn.

Vladikavkazist lähtub Gruusia sõjatee.

Viited 

Venemaa linnad
Põhja-Osseetia
Gori

Gori (gruusia keeles გორი) on linn Gruusias Kura jõel, Thbilisist 76 kilomeetrit lääne pool. Ta on Šida Kharthli piirkonna halduskeskus. Linn on suure strateegilise tähtsusega, sest asub peamisel Gruusia lääne- ja idaosa ühendaval teel.

Linna asutas Gruusia kuningas David Ehitaja 12. sajandi alguses.

Goris sündis Jossif Stalin.

Gruusia linnad
Thelavi

Thelavi on linn Gruusia idaosas. Ta on Kahhethi piirkonna halduskeskus. Eesti keeles kirjutati tema nime varem vene keele vahendusel kujul Telavi.

Rajatud 8. sajandil.

Viited

Gruusia linnad
Rusthavi

Rusthavi on linn Gruusias Khvemo Kharthli piirkonnas Kura jõel Thbilisist allavoolu.

Elanike arvult on ta Thbilisi, Khuthaisi ja Bathumi järel Gruusia neljas linn. Linna staatuse sai 1948. aastal.

Rahvastik
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rusthavi elanikest grusiine 87,77%, asereid 4,29%, venelasi 3,06%, armeenlasi 2,41% osseete 1,21% ja muudest rahvustest inimesi 1,26%.

Ajalugu
Linn oli tänase Rusthavi kohal juba 4.–3. sajandil eKr. 12.–13. sajandil oli ta Gruusia oluline poliitiline ja majanduskeskus. Hiljem purustasid selle mongolid.

Majandus
Nõukogude ajal oli Rusthavi tänu 1941. rajatud metallurgiatehasele Gruusia üks suuremaid rasketööstuskeskusi.

Sport
Rusthavis asub Rusthavi ringrada.

Viited

Välislingid

http://www.rustavi.ge/

Gruusia linnad
Khvemo Kharthli
Bathumi

Bathumi (gruusia omaladina Batumi) on Adžaaria pealinn. 

Bathumi ja põhja pool asuv Phothi on sisuliselt ainsad Gruusia meresadamad, sest Abhaasia sadamate üle pole Gruusia keskvõimul kontrolli.

2014. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bathumi elanikest grusiine 93,4%, armeenlasi 3,0%, venelasi 1,9%, ukrainlasi 0,4%, kreeklasi 0,2% ja muust rahvusest inimesi 1,1%.

Bathumi on Bakuu-Bathumi naftajuhtme lõpp-punkt, sealne sadam suudab vastu võtta kuni 80 000-tonniseid naftatankereid.

Vaata ka
Bathumi rahvusvaheline lennujaam

Viited

 
Sadamalinnad
1603

1603. aasta (MDCIII) oli 17. sajandi 3. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 
7. märts (vkj 25. veebruar) – Rootsi-Poola sõda. Liivimaa aadliku Philipp Orgiese juhitav talupoegade salk, mis suundus rootslastele appi Tartut kaitsma, sai Tallinna ja Paide vahel poolakatelt lüüa.
 23. aprill (13. aprill) – Poola-Rootsi sõda. Tartu, mida eelmise aasta lõpust peale piiras Poola 3000-meheline vägi Leedu välihetman Jan Karol Chodkiewiczi juhtimisel, alistus toidunappuse ja taudide tõttu.
 ...

Sündinud 
 17. august – Lennart Torstenson, rootsi väejuht ja riigimees

Surnud 
 24. märts – Elizabeth I, Inglismaa ja Iirimaa kuninganna

 1603
1692

1692. aasta (MDCXCII) oli 17. sajandi 92. aasta.

Sündmused maailmas 
...

Sündmused Eestis 
 Eestimaale laieneb Rootsis 1686. aastal vastu võetud kirikuseadus, mis Eestimaal jääb kehtima kuni 1832. aastani. (1694. aastal kehtestatakse seesama seadus ka Liivimaal).
 10. juuli (vkj 30. juuni) Tartu lähedal Linseni kõrtsis vahistati viis üliõpilast süüdistatuna toolide, laudade ja akende purukspeksmises ning kõrtsitüdrukuga ebasündsalt käitumises. Ebasündsalt käitumine tähendab seda, et kõrtsitüdruku jutu järgi oli üks üliõpilane teda jälitanud, teinud talle ka sündsusetu ettepaneku ja pakkunud selle eest raha. Üliõpilase jutu järgi tahtis ta vaid õlle eest maksta. Need viis üliõpilast toimetati vahi alla võetuna läbi linna Tartu ülikooli rektori juurde. Rektor aga pidas sellist avalikku tudengite läbi linna toomist juba piisavaks karistuseks ja lasi nad vabaks.
 ...

Sündinud 

 ...

Surnud 

 Zera Yacob, Etioopia filosoof

Viited 

 1692
1691

1691. aasta (MDCXCI) oli 17. sajandi 91. aasta.

Sündmused maailmas 

 ...

Sündmused Eestis 
 Tartu Ülikool lõi muusikadirektori ametikoha. Sellesse ametisse võeti linnamuusik Walter Böckmann.
 ...

Sündinud 

 ...

Surnud 

1. veebruar – Aleksander VIII, Rooma paavst
30. detsember – Robert Boyle, iiri filosoof, füüsik ja keemik

Viited 

 1691
1612

1612. aasta (MDCXII) oli 17. sajandi 12. aasta.

Sündmused maailmas 
 Jaapanis keelati ära ristiusk.
 Galileo Galilei nägi esimese astronoomina planeet Neptuuni oma teleskoobiga, kuid pidas seda kinnistäheks.
 Moskva Kremlist aeti välja poolakad, lõppes Poola okupatsioon Moskvas.

Sündmused Eestis 

 ...

Sündinud 
 Louis Le Vau, prantsuse arhitekt

Surnud 
20. jaanuar – Rudolf II, Saksa-Rooma keiser
22. september – Vassili IV, Vene tsaar

 1612
Ə

Ə (ə) on täht, mida kasutati ja kasutatakse ä-tähe märkimiseks endise Nõukogude Liidu alal elavate turgi rahvaste kirillitsal põhinevates tähestikes. Lisas ka mõnes muus keeles, näiteks talõši keeles. Soome-ugri rahvaste keeltes seda ei kasutatud.

Aserbaidžaani keeles jäeti see täht alles ka pärast üleminekut kirillitsalt ladina kirjale.

Ə saab Vikipeedias tekitada, kasutades järgmisi sümbolite kombinatsioone: &#399; või &#601; (suur-, väiketäht ladina kirjas) või &#1240; või &#1241; (suur-, väiketäht kirillitsas).

Tähestikutähed