Pärnu lennujaam

Pärnu lennujaam (IATA: EPU, ICAO: EEPU) on lennujaam Pärnumaal Tori vallas Eametsa külas. Lennujaam asub Pärnu kesklinnast 4 kilomeetrit loodes.

Eesti taasiseseisvumise järel teenindab Pärnu lennujaam tsiviillennukeid ja hooajalisi reisijateveo liinilende riigisiseselt Kihnusse, Ruhnusse, Kuressaarde ja rahvusvaheliselt Stockholmi ja alates 5.mais 2022 Helsingisse  . aastal läbis lennujaama 2350 reisijat ja 27 187 kg kaupu.

Lennujaama pääseb Pärnu linnaliinibussiga nr 23 ja 24 ( al. 5.maist teenindab ainult Helsingi ja Stockholmi lennule minejaid ning tulijaid! )

Lennuliinid 

Peale lisatud talvine 2022

Lennuliikluse statistika

Ajalugu 
Lennuväli rajati 1930. aastate lõpul.  Pärnu lennuväljale pandi alus 1930. aastate keskel seoses Kaitseväe kavaga luua kogu Eestit kattev Õhukaitse lennuväljade võrk. Asukohaks valiti Sauga mõisa maad, kuhu rulliti murukattega rada, mis sai valmis kümnendi lõpuks.

Sõjaväelennuväli 
Nõukogude okupatsiooni ajal paiknesid sellel sõjaväelennuväljal alates 1941. aastast sõjalennukid.  1941. aastal suvel paiknes lennuväljal lühikest aega Tupolev SB tüüpi pommitajatega varustatud Nõukogude Liidu Balti mere laevastiku 73. pommituslennuväe polk ja septembrist oktoobrini Saksa kahemootoriliste hävituslennukite Messerschmitt Bf 110 grupp. Kuni suveni 1944 seisis lennuväli kasutuseta, siis toodi siia Liibavist üle Saksa mereluure lennuüksus Sonderstaffel Buschmann, mis õpetas välja eestlasi ja lätlasi. Sama aasta septembris taganes see üksus Eestist ning lennuväli läks uue okupandi, Nõukogude Liidu Baltimere laevastiku 9. ründelennuväe diviisi käsutusse.

Teise maailmasõja järel jäi Pärnu lennuväli NSV Liidu mereväe Balti laevastiku merelennuväele. Mais 1961 anti lennuväli üle NSV Liidu õhukaitsevägedele ning Pärnusse toodi Tapalt üle hävituslennukitega MiG-19 relvastatud 655. hävituslennuväe polk. Samal kümnendil vahetati MiG-19 välja Jak-28 vastu. Novembris 1977 allutati polk Balti Sõjaväeringkonnale,  1980-ndate algusest alates lendas see polk lennukitega MiG-23. Tsiviillennunduse jaoks oli kasutusel praegusest betoonrajast 1 kilomeeter kagus olnud rada 03/21 mõõtmetega 1100 x 35 meetrit.

Pärnu õhukaitselennuväe polgu raadiomajakad olid Valgerannas ja Nurmel, raketibaas Sanga-Ridalepas ning laod ja sideväeosa Mokal. Väeosale kuulus ka Lutsu (tuntud ka Kikepera või Tammaru nime all) raadiotehniline väeosa.

Lennuväli taasiseseisvunud Eestis 
Pärast Eesti taasiseseisvumist ja Nõukogude vägede lahkumist jäi lennuväli hooletusse. Sellel tegevust alustanud Pärnu Lennujaam oli pidevas likvideerimise ohus, kuna kasin tehniline valmisolek piiras lendude arvu. Muudatuse tõi suuremahuline rekonstrueerimine, mille käigus ehitati uus reisijateterminal, mis avati 5. novembril 1999, paigaldati kõrge intensiivsusega tuled ja VOR/DME raadiomajakas (2000). Pärnu lennuväljale rajati ka Piirivalve lennusalga hooldusbaas.

Pärnu lennuväli oli varustatud VOR/DME ringsuunalise raadiomajakaga tähisega "PRN " ja töösagedusega 115,900 MHz ning kesk- ja kaugmarkeriga rajal 21 (tähised ja töösagedused vastavalt "R" ja 376 kHz ning "RC" ja 425 kHz). Kahest lennurajast oli kasutuses üks betoonkattega rada suunaga 03/21 mõõtmetega 2480 x 31 meetrit, mis sobis kuni 120-tonniste lennukite vastuvõtuks, omaaegse tsiviillennunduse raja kasutusest loobuti täielikult. Lennud toimusid ööpäev läbi omal vastutusel, kuid lennujaama tööajal oli lenduritel võimalik kasutada lennuinformaatori teenuseid. 2013. aasta novembris piiras Lennuamet seoses raja väga halva olukorraga lennukite lubatud massi 6 tonnile.

23. maist kuni 31. augustini 2014 toimus lennuraja remont, mille käigus rekonstrueeriti olemasoleva rajal lõik mõõtmetega 799 x 23 meetrit. Ülejäänud rada deklareeriti kasutuskõlbmatuks. Kõik lennuvälja raadionavigatsiooniseadmed lülitati remondi käigus välja ning lubati ainult VFR liiklus.

2016. aastal hinnati, et lennujaama renoveerimine maksaks 13 miljonit eurot. 2017. aasta oktoobris allkirjastasid majandus- ja taristuminister Kadri Simson, Pärnu linnapea Romek Kosenkranius ja Tallinna Lennujaama juhatuse esimees Piret Mürk-Dubout koostööleppe lennujaama rekonstrueerimiseks. Riik lubas projekti toetada 20 miljoni euroga ning Pärnu lennujaam loodeti avada 2020. aasta kevadel.

Naaberkinnistu omanik vaidlustas lennuraja pikendamise ehitusloa kohtus ning probleeme oli ka ehitushankega. Lennuliiklusala rekonstrueerimistööde leping allkirjastati viimaks 2020. aasta suvel. 13,9 miljoni eurone leping sisaldas lisaks lennuraja rekonstrueerimisele ka ruleerimisteede laiendamist, õhusõidukite perrooni rekonstrueerimist, automaatse ilmastiku seiresüsteemi paigaldamist, lennuvälja tuledesüsteemi uuendamist ning uus hoolde- ja päästetehnika angaari ehitamist.

Terminali ehitushange läks luhta, sest ehitajad soovisid oodatust kõrgemat hinda. Seejärel kuulutati välja uus ja eelmisest väiksem hange, et senine hoone renoveerida. Valitsus kinnitas 17,3 miljoni eurose investeerimistoetuse Pärnu lennujaama väljaehitamiseks 2021. aasta algul.

Taas alustati lendudega Pärnu ja Ruhnu vahel 4. oktoobril 2021. Kuna lennujaama terminali ehitamine alles käis, siis teenindati lennureisijaid ajutistes ruumides.

Viited

Välislingid 

 Pärnu lennujaama veebileht
 "Pärnu–Stockholmi liinil toimus esimene regulaarlend" Eesti Päevaleht, 31. mai 2008
 "Lennujaama tulevik: regionaalne pärl või kuulsusetu surm?" Pärnu Postimees, 28. aprill 2010
 "Kuidas Pärnusse lennuvälja ehitati ja lennundust elustati" Pärnu lennujaam, 20. oktoober 2010
 "Uuendatud Pärnu lennujaamale üritatakse leida rakendust" ERR, 11. jaanuar 2022

Eesti lennujaamad
Eesti lennuväljad
Tori vald
Nõukogude Liidu õhukaitseväed Eestis