Harju-Madise kihelkond

Harju-Madise kihelkond ehk Harju ja Risti kihelkond (lühend HMd, saksa keeles Kirchspiel Lodenrode in Harrien, Kirchspiel Matthias und Kreuz, hiljem Kirchspiel Matthias in Harrien) oli kihelkond Harjumaal ja Eestimaa kubermangu Harju kreisis.

Asehalduskorra ajal kuulus kihelkond Tallinna asehaldurkonna Paldiski kreisi.

Piirkonna ajalugu 
Muinasajal moodustasid hilisema Harju-Madise kirikukihelkonna alad Revala maakonna Vomentagana muinaskihelkonna edelanurga.

Ristiusu vastuvõtmisest kuulus piirkond Keila kihelkonna koosseisu. 13. sajandi keskel eraldusid Keila kihelkonnast iseseisvaks kihelkonnaks Harju-Madise ja Nissi kihelkond.

Harju-Madise kihelkonda on ajalooürikutes esmakordselt mainitud 1343. aastal Lodenrode nime all, kuna kihelkonnas olid ka Lodede maavaldused.

1305–1317 ehitati kihelkonna maadele Padise klooster, mis kujunes kihelkonna suurimaks maavaldajaks.

1638. aastal sai Risti kogudus oma vaimuliku ning algas Risti kihelkonna eraldumine.

1710. aastal liideti Risti ala uuesti kiriklikult Harju-Madise kihelkonnaga.

1718. aastal rajas Venemaa kihelkonda laevastiku tugipunkti Rogerwiek, mille juurde hiljem tekkis Paldiski linn. Asehalduskorra ajal kuulus kihelkond, Tallinna asehaldurkonna Paldiski kreisi.

Harju ja Risti kihelkonda kuulusid ka Väike-Pakri ja Suur-Pakri saared.

Risti kihelkond eraldati 1870. aastal Harju-Madise kirikukihelkonnast lõplikult iseseisvaks kihelkonnaks.

Harju-Madise kihelkonnakirik on Harju-Madise kirik Madisel, mis ehitati 1764. aastal keskaegse kiriku varemetele.

Harju-Madise kihelkonna mõisad 

Kihelkonda kuulusid kuni 1870. aastani ka hilisemad Risti kihelkonna mõisad.

 Annemõisa mõis (Annenhof) – Padise Kloostri mõisa karjamõis
 Ämari mõis (Habbinem) – rüütlimõis – rajati 16. sajandi lõpul
 Jõberna mõis (Jöbberna) – Padise Kloostri mõisa karjamõis
 Leetse mõis (Leetz) – rüütlimõis – rajati 17. sajandil
 Harju-Madise kirikumõis (St. Matthias) – kirikumõis
 Oti mõis (Otti) – Padise Kloostri mõisa karjamõis
 Padise kloostrimõis (Padis-Kloster) – rüütlimõis –kloostrimõis – teateid 1319
 Pallaste mõis (Pallas) – kõrvalmõis – eraldati Keilast 1802 Leetse mõisa kõrvalmõis
 Põllküla mõis (Pöllküll) – rüütlimõis – rajati 17. sajandil
 Männiku mõis (Tannenthal) – karjamõis – kuulus kloostrile
 Vasalemma mõis (Wassalem) – rüütlimõis – eraldati kloostrimõisast 1825

Hilisemad Risti kihelkonna mõisad
 Tuusari mõis (Friedenhof) – karjamõis – kuulus Nõva mõisale
 Hatu mõis (Hattoküll) – rüütlimõis eraldati kloostrist 1609
 Kurkse mõis (Kurks) – poolmõis
 Kõmmaste mõis (Kemnast) – rüütlimõis – eraldati Risti mõisast 1640
 Nõva mõis (Newe) – rüütlimõis – esmateated 1559
 Pae mõis (Risti) (Paeküll) – karjamõis – Hatu mõisa karjamõis
 Risti mõis (Kreuzhof) – rüütlimõis – rajati 17. sajandi I. poolel
 Sealepa mõis (Sealep) – Karjamõis – Nõva mõisa karjamõis
 Tamse mõis (Tams) – karjamõis – Vihterpalu mõisa karjamõis
 Valgmaa mõis (Walgma) – karjamõis – Risti mõisa karjamõis
 Vihterpalu mõis (Wichterpal) – rüütlimõis

Harju-Madise kihelkonna mõisavallad 
Harju-Madise kihelkonnas 19. sajandi algul moodustatud mõisavallad
Sellesse ajalooperioodi jääb ka perenimede panemine inimestele.
 Padise kloostri mõisavald (Gemeinde Padis-Kloster) – valda kuulus Padise kloostrimõis, Harju-Madise ja Risti kirikumõis – vallas said 355 peret perenime
 Suur-Pakri mõisavald (Gemeinde Gross-Rogoe) – saare maad kuulusid Padise kloostrimõisale – vallas said 45 peret perenime
 Väike-Pakri mõisavald (Gemeinde Klein-Rogoe) – saare maad kuulusid Padise kloostrimõisale – vallas said 40 peret perenime
 Vasalemma mõisavald (Gemeinde Wassalem) – vallas said 86 peret perenime
 Ämari mõisavald (Gemeinde Habbinem) – vallas said 71 peret perenime
 Pallaste mõisavald (Gemeinde Pallas) – vallas said 46 peret perenime
 Põllküla mõisavald (Gemeinde Pöllküll) – vallas said 36 peret perenime
 Leetse mõisavald (Gemeinde Leetz) – vallas said 25 peret perenime
 Harju-Madise pastoraadivald (Gemeinde St. Matthias) – vallas said 14 peret perenime

Harju-Madise kihelkonnas moodustatud mõisavallad hilisema Risti kihelkonna alal:
 Hatu mõisavald (Gemeinde Hattoküll) – vallas said 42 peret perenime
 Kõmmaste mõisavald (Gemeinde Kemnast) – vallas said 25 peret perenime, liideti 1866 Risti vallaga
 Nõva mõisavald (Gemeinde Newe) – vallas said 48 peret perenime
 Risti mõisavald (Gemeinde Kreuzhof) – vallas said 87 peret perenime
 Vihterpalu mõisavald (Gemeinde Wichterpal) – vallas said 279 peret perenime

Harju-Madise kihelkonna vallad 
Harju-Madise kihelkonna vallad alates 1866:
 Padise (kloostri) vald (Padis-Kloster) – valda kuulusid Padise kloostrimõis, Harju-Madise ja Risti kirikumõis
 Leetse-Pallaste vald (Leetz und Pallas) – valda kuulusid Leetse ja Pallaste mõis – liideti 1891 Padise vallaga
 Põllküla vald (Pöllküll) – liideti 1891 Padise vallaga
 Suur-Pakri vald (Gross-Rogoe) – 1891 liideti Väike-Pakri vallaga Pakri vallaks
 Väike-Pakri vald (Klein-Rogoe) – 1891 liideti Suur-Pakri vallaga Pakri vallaks
 Vasalemma vald ( Wassalem) – liideti 1891 Padise vallaga
 Ämari vald (Habbinem)– liideti 1891 Padise vallaga

Harju-Madise kihelkonnas moodustatud vallad hilisema Risti kihelkonna alal.
 Hatu vald (Hattoküll) – liideti 1891 Nõva vallaga
 Nõva vald (Newe) – 1893 eraldusid Risti ja Hatu mõis, mis liideti Padise vallaga.
 Risti vald (Kreuzhof) – valda kuulus algselt Risti, Kurkse ja Kõmmaste mõis. 1891 liideti vald Nõva vallaga
 Vihterpalu vald (Wichterpal) – liideti 1891 Nõva vallaga

1891 moodustati
 Pakri vald (Rogoe) – liideti Suur- ja Väike-Pakri vald

Harju-Madise kihelkonna kalmistud 
 Harju-Madise kirikuaed
 Harju-Madise uus kalmistu
 Harju-Madise vana kalmistu
 Leetse-Lepiku talu kalmistu
 Paldiski luteri kalmistu
 Paldiski õigeusu kalmistu
 Valgma talu kalmistu
 Väike-Pakri kalmistu
 Ämari mõisa kalmistu

Kihelkonna alad tänapäeval 
Kaasajal jäävad kihelkonna maad Harju maakonda.

Viited

Kirjandus

Välislingid 
 Harju-Madise kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
 Eesti kihelkondade kaart EKI veebis

Harjumaa kihelkonnad