Aegviidu

Aegviidu on alev Harju maakonnas Anija vallas.

1993–2017 oli Aegviidu alevvald ehk kohaliku omavalitsuse üksus. Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus 2017. aasta sügisel liitus Aegviidu Anija vallaga.

Aegviidu piirneb lõunas Lääne-Viru maakonna Tapa vallaga.

Valla staatuse sai alev 25. augustil 1993.

Aegviidu viimane vallavanem oli Riivo Noor.

Ajalugu
Aegviidut mainiti esimest korda aastal 1529 nimega Aykeuyte (tegemist oli Lehtse mõisale kuulunud metsaperega). 18. sajandi alguses asus Aegviidus kõrts. 1796. aastast pärineval Ludwig August Mellini "Liivimaa atlase" kaardil on Aegviidu kohta kasutusel nimekuju Aegwid.

Kohas, kus Piibe maantee ristub raudteega, asusid juba 1820. aastatel hobupostijaam ja Lehtse mõisnike jahiloss. Hiljem rajati piirkonda ka Ambla kihelkonna Lehtse mõisa karjamõis (saksa keeles Charlottenhof). Kunagise karjamõisa ala kutsutakse tänini nimega Poolemõisa.

Aegviidust palju varem on mainitud Kosenõmme küla, mis 1970. aastatel Aegviiduga kokku kasvas. 16. sajandi alguses üksiktaluna esinenud Kosenõmmet mainitakse koos veskiga juba aastal 1379 (Cosgenomne, Cosghenmomme).

Nimest
Rahvajutu järgi ei tulevat Aegviidu nimi sõnadest "aega veetma", kuigi tegemist on kauni suvituskohaga, vaid see pidavat pärinema 18. sajandist, kui läbi soode ja rabade rajati Piibe maanteed. Maantee ehitamine võttis väga kaua aega ja sellest tuligi nimi Aegviidu. Tegelikult on nimi vanem ja nime algusosa on ka nimetavas, mitte omastavas käändes.

Aegviidu nime on seostatud ka püha Aegidiuse nimega ja mehenimega Viidu. Ent kuna Aegidiuse kultuse Eesti aladele levimise kohta puudub ajalooline tõestusmaterjal ja nimi Viidu on pigem levinud Lõuna-Eestis, ei peeta neid võimalusi tõenäoliseks.

Aegviidu saksakeelne nimi on Charlottenhof (kui Aegviidu alad kuulusid Lehtse parun Hoyningen-Huenele, kes nimetas ta selle oma tütre järgi). Vahel kutsutakse Aegviidut ka Kõrvemaa pealinnaks.

1935. aasta 30. juunil avati Aegviidus supelbassein.

Seltsitegevus
1930. aastal tegutses Aegviidus kolm seltsi:
Aegviidu haridusselts, mis asutati 1917. aastal postijaoskonna ülema Eduard Piibemanni algatusel (selts korraldas koosolekuid ja õhtuid, oli oma pasunakoor ja 300-köiteline raamatukogu);
Aegviidu Suvituskoha Korraldamise ja Kaunistamise Selts, mis asutati 1926;
Aegviidu Tuletõrje Selts, mis asutati 1927. Mustjõe kaldapealse ja ojast täituva ujumisbasseini vahel avati 1933. aastal Aegviidu suvekohvik (arhitekt Tõnis Mihkelson, ehitaja  A. Kokk, rahastaja Aegviidu Kaunistamise ja  Korraldamise  Selts). Pärast sõja lõppu lammutati see mõne aastaga.

Rahvastik

1970 elas Aegviidus 1250 inimest, 1979. aastal 1311.

Aegviidu sõprusvald oli Ylihärmä vald Soomes.

Tänavad ja muud aadressikohad

Basseini  
Jaama   
Jalaka  
Jõe 
Jõhvika  
Järve  
Kalda  
Kase  
Kastani  
Kosenõmme  
Kuusiku tee
Lavassaare 

Maasika
Metsa  
Mustika  
Mäe  
Männi
Nelijärve 
Nõmme tee  
Papli 
Pargi 
Pihlaka 
Piibe maantee 
Pohla  
Poolemõisa
Pärna  
Raudtee
Rehessaare

Side
Sinika
Soo  
Tagajärve
Tamme  
Telliskivi 
Toominga  
Turu
Tööstuse
Urbukse  
Uueveski 
Vaarika 
Vahtra
Väike-Pargi

Vaata ka
Aegviidu Kool
Aegviidu raudteejaam
Aegviidu Siniallikad
Aegviidu telemast
Aegviidu valla lipp
Aegviidu valla vapp
Aegviidu vallaraamatukogu
Nelijärve
Penijõe–Aegviidu–Kauksi matkatee

Viited

Välislingid

Aegviidu valla lehekülg
RADAR.Suusõnaline traditsioon

 Aegviidu
Eesti alevid
Eesti endised vallad