joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Nurmsi lennuväli

Nurmsi lennuväli ehk Koigi lennuväli (ICAO: EENI) on Nõukogude Liidu endine sõjaväe lennuväli Järva maakonnas Nurmsi küla lähedal. Koigi mõisa läheduse tõttu tuntud ka Koigi lennuväljana. 

Lennuväli paikneb 10 km Paide linnast idas. 1998. aastani tegutses lennuväljal Nurmsi Lennuklubi. Praegu on lennuväli, kus tegutseb Sõjaväe Langevarjuklubi (SLK), riigikaitse maa-alana Kaitseliidu Järva Maleva hallata.

Kesk-Eesti asukoha ja vaikse hüljatud olustiku tõttu on Nurmsi murulennuväli praegu langevarjurite meelispaik. Maandumisruumi ja varumaandumisplatse on seal palju. Ühte välja äärde jääb mets, kus on veel säilinud vanade Nurmsi lennuväljarajatiste varemed.

Ajalugu 
Nurmsi lennuväli oli Nõukogude Liidu sõjaväe lennuväebaas, kus hakati toimetama Teise maailmasõja lõpuaastal. Sõdurid alustasid lennuvälja rajamist riigile kuulunud Huuksi metskonna metsas. 1945. aastal maandus lennuväljale ja tõusis sealt õhku raskes lastis lennukeid. Aastaid hiljem muutus sõjaväelaste tegevus vaiksemaks. Lennuväli oli Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi 1974. aastast pärineval globaalsel navigatsioonikaardil nr 3 (Global Navigation Chart No. 3) märgitud kui lennuväli, millel olid reaktiivlennukite jaoks vajalikud rajatised. Nurmsi varulennuvälja komandantuur kuulus Läti NSV-s Riia külje all Skulte lennuväljal paiknenud 3064. lennuväetehnilisele baasile.

Külma sõja järel, pärast Eesti taasiseseisvumist, tagastati omanikele osa lennuväljaalust põllumaad. Lennuvälja rajatistest ja sealsetest sõduribarakkidest on tänapäeval vähe järele jäänud.

Vaata ka
 Eesti lennujaamade ja lennuväljade loend

Viited

 Eesti lennuväljad
 Järva maakond
Nõukogude Liidu merevägi Eestis
Macropisthodon

Macropisthodon on maoperekond.

Klassifikatsioon
Perekonda Macropisthodon klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
 Macropisthodon flaviceps (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
 Macropisthodon plumbicolor (Cantor, 1839)
 Macropisthodon rhodomelas (Boie, 1827)
 Macropisthodon rudis Boulenger, 1906.

Levila
Neid võib kohata Kagu-Aasias.

Viited

Välislingid 
    Sissekanne ADW-s
Sissekanne Catalogue of Life-s
Sissekanne IUCN-is
Sissekanne NCBI-s
Sissekanne roomajate andmebaasis
Sissekanne SITI-s
Sissekanne saidil Wikispecies

Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Macropisthodon seisuga 15.02.2014.

Natricidae
Richard Joonas

Richard Joonas (15. november 1927 Narva – 11. aprill 2002 Kohtla-Järve) oli eesti põlevkivikeemik.

Ta lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi.

Aastast 1948 töötas ta Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Kombinaadis laborandina ning seejärel keemiainsenerina. Aastatel 1959–1967 oli ta Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Kombinaadi kesklabori juhataja. Aastatel 1968–1982 oli ta Kohtla-Järve Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudi teadusvaldkonna asedirektor, aastatel 1982–1999 instituudi direktor.

Ta oli ainulaadse kõrgtõhusa bensoehappe saamise tootmisviisi autor. Tema leiutise alusel ehitati Kohtla-Järvele bensoehappe tehas.

1977. aastal valiti ta Eesti NSV nafta- ja gaasitööstuse teaduslik-tehnilise ühenduse esimeheks. Ta oli Eesti Leiutajate Liidu ning Üleliidulise Leiutajate ja Ratsionalisaatorite Ühenduse liige, Kohtla-Järve linna teaduslik-tehnilise progressi ja majandusliku arendamise komisjoni esimees. Ta oli üle 60 leiutise autor. 
Tal on erinevates teadusväljaannete ilmunud 58 artiklit.

Tunnustused 
 1980 Eesti NSV teeneline leiutaja
 1986 Rahvaste Sõpruse orden
 1991 Akadeemik Paul Kogermani mälestusmedal .

Viited

Kirjandus 
 Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudi arhiiv.
 Ajakiri Oil Shale. Vol.14, No.4, p. 631-632, 1997 (ISSN 0208-198X).

Eesti keemikud
Eesti põlevkivikeemikud
Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased
Eesti NSV teenelised leiutajad
Sündinud 1927
Surnud 2002
Toxicocalamus

Toxicocalamus on maoperekond.

Klassifikatsioon
Perekonda Toxicocalamus klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
 Toxicocalamus buergersi (Sternfeld, 1913)
 Toxicocalamus grandis (Boulenger, 1914)
 Toxicocalamus holopelturus McDowell, 1969
 Toxicocalamus longissimus Boulenger, 1896
 Toxicocalamus loriae (Boulenger, 1898)
 Toxicocalamus mintoni Kraus, 2009
 Toxicocalamus misimae McDowell, 1969
 Toxicocalamus pachysomus Kraus, 2009
 Toxicocalamus preussi (Sternfeld, 1913)
 Toxicocalamus spilolepidotus McDowell, 1969
 Toxicocalamus stanleyanus Boulenger, 1903.

Levila
Neid võib kohata Paapua Uus-Guineas.

Toksilisus
Perekonda Toxicocalamus liigitatud maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib kerge kuni keskmise astmega mürgistusseisundeid esile kutsuda.

Viited

Välislingid 
Sissekanne AWD-s
Sissekanne IUCN-is
Sissekanne NCBI-s
Sissekanne roomajate andmebaasis
Sissekanne SITI-s
Sissekanne saidil Wikispecies
Sissekanne WoRMS-is
 
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Toxicocalamus seisuga 15.02.2014.

Mürknastiklased
Ebaaspiid

Ebaaspiid (Aspidomorphus) on maoperekond.

Klassifikatsioon
Ebaspiidide perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
 Aspidomorphus lineaticollis (Werner, 1903)
 Aspidomorphus muelleri (Schlegel, 1837)
 Aspidomorphus schlegeli (Günther, 1872).

Levila
Neid võib kohata Uus-Guineas.

Viited

Välislingid 
Sissekanne AWD-s
Sissekanne Catalogue of Life-s
Sissekanne NCBI-s
Sissekanne Roomajate andmebaasis
Sissekanne SITI-s
Sissekanne saidil Wikispecies
 
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Aspidomorphus seisuga 15.02.2014.

Mürknastiklased
Austrelaps

Austrelaps on maoperekond.

Klassifikatsioon
Perekonda Austrelaps klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
 Austrelaps labialis (Jan, 1859)
 Austrelaps ramsayi (Krefft, 1864)
 Austrelaps superbus (Günther, 1858).

Levila
Neid võib kohata Austraalias.

Toksilisus
Perekonda Austrelaps liigitatud maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib raske astmega mürgistusseisundeid esile kutsuda.

Viited

Välislingid 
Sissekanne AWD-s
Sissekanne Catalogue of Life-s
Sissekanne NCBI-s
Sissekanne Roomajate andmebaasis
Sissekanne SITI-s
Sissekanne saidil Wikispecies
 
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Austrelaps seisuga 15.02.2014.

Mürknastiklased
Krait

Krait (Bungarus) on maoperekond.

Klassifikatsioon
Kraitide perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
 Bungarus andamanensis Biswas & Sanyal, 1978
 Bungarus bungaroides (Cantor, 1839)
 Bungarus caeruleus (Schneider, 1801) - india krait
 Bungarus candidus (Linnaeus, 1758)
 Bungarus ceylonicus Günther, 1864 - tseiloni krait ehk  karavala
 Bungarus fasciatus (Schneider, 1801) - paama ehk  lintkrait
 Bungarus flaviceps Reinhardt, 1843 - kollapea-krait
 Bungarus lividus Cantor, 1839
 Bungarus magnimaculatus Wall & Evans, 1900
 Bungarus multicinctus Blyth, 1861
 Bungarus niger Wall, 1908 - must krait
 Bungarus sindanus Boulenger, 1897
 Bungarus slowinskii Kuch, Kizirian, Nguyen, Lawson, Donnelly & Mebs, 2005.

Levila
Neid võib kohata Lõuna-Aasias ja Kagu-Aasias.

Toksilisus
Kraitide perekonda liigitatud maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib mürgistusseisundeid esile kutsuda (α-bungarotoxin).

Viited

Välislingid 
Sissekanne AWD-s
Sissekanne NCBI-s
Sissekanne Roomajate andmebaasis
Sissekanne SITI-s
Sissekanne saidil Wikispecies
 
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Bungarus seisuga 15.02.2014.

Mürknastiklased
Maximilian Schell

Maximilian Schell (8. detsember 1930 Viin – 1. veebruar 2014 Innsbruck) oli Austria filminäitleja, -produtsent ja -lavastaja.

Tema isa oli Šveitsi kirjanik Hermann Ferdinand Schell ja ema Austria näitlejanna Margarethe Noé von Nordberg. Peres oli peale Maximiliani veel kolm last, kes kõik tegelesid näitlemisega. Õde Maria Schell ja vend Karl Schell olid vanemad, õde Immy Schell oli pere noorim laps. Pärast anšlussi, aastal 1938 asus perekond elama Šveitsi Zürichisse.  

Aastal 1962 võitis ta parima meespeaosatäitja Oscari kaitseadvokaat Hans Rolfe rolli eest filmis "Nürnbergi protsess". Sama rolli eest sai ta ka Kuldgloobuse. Oscari nominentide hulgas oli ta veel kahel korral. Aastal 1976 rolli eest filmis "The Man in the Glass Booth" ja 1978. aastal meeskõrvalosatäitja kategoorias rolli eest filmis "Julia".

Ta oli aastani 2005 abielus vene filminäitleja Natalja Andreitšenkoga. Neil sündis tütar Nastassja Schell. Aastal 2013 abiellus ta 47-aastat noorema ooperilauljanna Iva Mihanoviciga.

Maximilian Schell oli Angelina Jolie ristiisa.

Välislingid 

 
 Jüri Laulik: "Rahvusvaheline mees Maximilian Schell", Sirp, 24. oktoober 2008

Austria filmilavastajad
Austria näitlejad
Šveitsi näitlejad
Sündinud 1930
Surnud 2014
Antifeminism

Antifeminism on vastuseis feminismile või mõnele selle vormile.

Definitsioon 
Igapäevases kõnes kasutatakse antifeminismi kui vastuseisu feminismi pooldavale organisatsioonidele või poliitilisele liikumisele.
Meesuuringute õpetlane Michael Kimmel määratleb antifeminismi kui "vastuseisu naiste võrdõiguslikkusele".
On väidetud, et on tehtud vähe uuringuid antifeminismist kui ühiskondliku liikumise kohta ning, et antifeminsm on tihti kui maskulinistlik väide, et mehed on kriisis, kuna ühiskond feminiseerub.

Hoiakud 
Mõned antifeministid on väitnud, et feminism on kaasa toonud muutusi ühiskonna varasemates seksuaalsusega seotud normides, mis nende arvates kahjustab traditsioonilisi väärtusi või usulisi tõekspidamisi. Näiteks abielude vähenemist on nimetatud feminismi negatiivseks tagajärjeks. Paljud neist antifeministidest on naiste tööturul või poliitilistel ametikohtadel olemise vastu. Samuti on nad naiste hääletamisõiguste ja peres mehe olulise vähenemise vastu. Näiteks Paul Gottfried on öelnud, et "Muutus naiste rollis on olnud sotsiaalne katastroof, mis jätkuvalt mõjutab pere". 
 
Enamik tänapäeva antifeministe on feminismi vastu pigem naturalistlikel kui religioossetel või traditsioonilistel põhjustel. Nende jaoks on feminism kui meeste ja naiste kaasasündinud erinevuste eitamine ja kui inimeste programmeerinime nende bioloogiliste tendentside vastu. Antifeministid ka tihti leiavad, et kuigi feminism võitleb võrdsuse eest, ignoreerib see meeste õigusi. Mõned antifeministid ka usuvad, et feminism on jõudnud oma eesmärgini ning püüdleb nüüd selleni, et naistel oleks kõrgem staatus kui meestel.

Antifeminism kui äärmuslus 
Kriitikud on väitnud, et antifeminism või antifeministlikud liikumised feminismi vastu on kui katsed õõnestada põhjendatud muret naiste õiguste ja diskrimineerimise kohta pealt.

Feminism
Otti talu kalmistu

Otti talu kalmistu on kalmistu Kursi kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Pikknurme külas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas.

Ajalugu
Kalmistu rajamiseks taotles Otti talu peremees Johannes Amor 28. aprillil 1931 luba, kuid talle öeldi loataotluse puuduste tõttu ära. Amor sai lõpuks loa 3. jaanuaril 1933 ning Otti talu maadele rajati kalmistu. 

Kalmistu oli algselt rööpkülikukujuline, pindalaga 0,042 ha. Säilinud on põllukividest ringmüüri varemed.

Kalmistule maetuid
Teadaolevad maetud on ka enamikus pärit sellest perekonnast. Kalmistule maetud inimeste üldarv ei ole teada, kuid praegu (august 2014) on kalmistul 20 hauatähist.
1936: Johannes Amor (31. august 1872 – 19. aprill 1936), taluperemees
1942, 1. mai: Karl Reits (1885–1941), usukuulutaja. Ümbermatmine 
1998: Voldemar Amor (1910–1998), metsavend

Vaata ka

Viited

Kirjandus
Harald Rebane. Väikekalmistutest Süda-Eestis. - Linnade haljastud ja nende kaitse. Tartu-Tallinn 2001. Lk 107
Taavi Pae. "Oti talu kalmistu". - Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
"Rännak prohveti hauale". // Eesti Kirik, 24. august 2011. Lk 1
Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 42

Välislingid
"Rännak prohveti hauale". // Eesti Kirik, 24. august 2011
Otti talu kalmistu väljamõõtmise plaan. Eesti Ajalooarhiiv (EAA) 3781-1-194, leht 3

Kursi kihelkonna kalmistud
Põltsamaa vald
Jõgeva maakonna kalmistud
Eesti talukalmistud
Tiksikulaadsed

Tiksikulaadsed (Helotiales) on seeneselts.

Eesti eElurikkuse klassifikatsioon

Tiksikulaadsete seeneseltsi klassifitseeritakse Eesti eElurikkuses järgmised seene sugukonnad:
Ascocorticiaceae
Dermateaceae – nahktiksikulised
Helotiaceae – tiksikulised
Hemiphacidiaceae
Hyaloscyphaceae – harjastiksikulised
Leotiaceae 
Loramycetaceae
Phacidiaceae – lumehallikulised
Rutstroemiaceae
Sclerotinaceae – mügarliudikulised
Vibrisseaceae 
Incertae sedis on perekonnad kelle paigutamine tiksikulaadsete seeneseltsi on kas vaidluse all või kindlaks määramata.

Viited

Välislingid 

Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit :en:Helotiales seisuga 16.02.2014.
Pühavaimu tänav

Pühavaimu tänav on Tallinna tänav vanalinnas Kesklinna linnaosa Vanalinna asumis.

Tänav algab Pikal tänaval ja lõpeb umbes 164 meetri pärast Vene tänaval.

29. aprillil 1941 nimetati ümber Säde tänavaks ning kandis ka aastatel 1948–1987 Säde tänava nime.

Hoonestus tänaval
Pühavaimu 1 // Pikk tänav 16, Maiasmoka kohvik. Kultuurimälestis nr 8518.
Pühavaimu 2, Tallinna Püha Vaimu kirik
Pühavaimu 6, EELK Usuteaduse Instituudi hoone. Algselt Püha Vaimu seek (hospitalis sancti spiritus, zeeckhus)  ja hiljem Pühavaimu hospidal, tõbiste ja santide majutamiseks ja raviks mõeldud hoolekandeasutus, millelaadsed tekkisid alates 13. sajandist Tüüringi püha Elisabethi seekide reeglite järgi. Hiljem kujunes vanadekoduks, mille juures oli saun ja teised õuehooned, mis hävinesid 1944. aasta märtsipommitamisel. Seek oli seotud külgneva Püha Vaimu kirikuga, mis tegutses ka raekabelina. Seeki on viimati mainitud 1620. aastal, hiljem rajati sinna tütarlaste kool.
Pühavaimu 8 // Vene tänav 13 // 15 Vanalinna Hariduskolleegium.
Pühavaimu 13 // 15, Restoran "Stenhus" ja Schlössle Hotel. Pühavaimu tänav 13 hoone on kultuurimälestis nr 3058.

Endised hoonekasutused tänaval
Tallinna VI politseijaoskond asus 1918–1926 Pühavaimu tänav 11/Olevimägi 16, Pühavaimu 6  asus Püha Vaimu seek.

Viited

Välislingid 

Tallinna vanalinna tänavad
Aleksander Paikre

Aleksander Paikre (1936. aastani Aleksander Pormann; 30. detsember 1871 Lehtse vald, Järvamaa – 2. august 1955 Tapa) oli Eesti poliitik, ametilt lukksepp.

Elukäik 
Sündis 30 detsembril (vkj) 1871 Väo külas Paabo renditalus Jakob ja Mai Pormanni pere seitsmenda lapsena. Kokku oli tal 3 venda ja 4 õde. Isa Jakob ostis aasta hiljem Tapa külas Kangru talu, kuhu pere jäi elama viieks aastaks (kuni pereisa Jakobi surmani). Pärast isa surma müüs ema Kangru talu ja ostis väiksema maalapi, kuhu pere rajas väikese elumaja. Ema töötas külas, tehes ketrustöid ja osales talutöödel abilisena. Sarnaselt õdede-vendadega käis ka Aleksander lapsena külas karjaseks. 15-aastaselt läks ta aga varem pere juurest lahkunud venna juurde sepa õpipoisiks.

Haridusteed alustas Tapa küla algkoolis, kus käis kolm talve. 1889. aastal lahkus 18-aastaselt kodust, asudes elama Tallinna õde Miina juurde ning õppima Vladimiri (Jakobsoni) tänaval sepa juures.

Osales Dvigateli tehase tööliste ühe juhina 1905. aasta revolutsioonisündmustel Tallinnas.

Oli 26.–27. veebruaril 1921 valitud Tallinna linnavolikogu liige "Üürniku" seltsi nimekirja koosseisus.

Valiti 1922. aasta mais Üürnikkude Liidu juhatuse liikmeks ja 1923. aasta mais II Riigikogu liikmeks (31.05.1923–14.06.1926; sai 30-liikmelise nimekirja esinumbrina 6130 valija hääle), esindades seal ainsana Üürinikkude Liitu.

Sai hiljem kohtuvaidluse tulemusel endale Tapa külas venna talukoha Uuetoa B lähedal Ülevainu talukoha, kus elas ja töötas elu lõpuni. Poeg Evald Paikre oli Tallinnast Tapale läinud juba 1926. aastal külakooli õpetajaks.

Aleksander Paikre suri 2. augustil 1955 Tapal ja ta maeti 5. augustil 1955 Rahumäe kalmistule.

Isiklikku 
Tema poeg oli kirjanik ja õpetaja Evald Paikre ning pojapojad elektritehnika insener Toivo Paikre ja transporditehnika insener Enno Paikre.

Viited 

II Riigikogu liikmed
Eestistatud nimega inimesed
Rahumäe kalmistule maetud
Sündinud 1871
Surnud 1955
Wilhelm Heinrich Telling

Wilhelm Heinrich Telling (ka Villem Telling; 10. detsember 1898 Krimulda mõis, Riia maakond – 18. märts 1991 New York, USA) oli Elva alevivanem ja esimene linnavanem.

Ta õppis Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas 1919–21, õigusteaduskonna kaubandusosakonnas 1921–1924 (lõpetas) ja 1924 õigusteaduskonnas.

Ta osales Vabadussõjas. Villem Telling oli Elva Ühispanga juhataja. 1934. aastal valiti ta 11 poolt- ja 1 vastuhäälega Elva alevivanemaks ja sai 1. mail 1938 esimeseks Elva linnavanemaks. 1941. aastal oli ta Tartu maavalitsuse majandusala juhataja, nimetati alates 20. juulist 1943 Elva linnapeaks. 

Lahkus Saksamaale, hiljem USAsse. Viimati elas New Yorgis.

Viited

Välislingid 
 TÜ üliõpilased

Elva linnapead
Vabadussõja veteranid
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Sündinud 1898
Surnud 1991
Kuru mänd

Kuru mänd on pooleldi roomava tüvega looduskaitsealune mänd Alutaguse vallas Kuru külas. Kuru mänd asub Peipsi järvest ligi 200 meetri kaugusel.

Tüve ümbermõõt 3 m, kõrgus 8 m (1997).

Kuru männi vanuseks on mõõdetud juurdekasvupuuriga ligi 370 aastat.

Kuru mänd kanti looduskaitsealuse objektina põlispuude nimekirja 17. märtsil 1959, kui omapärase kujuga mänd ümbermõõduga 3,10 m ja kõrgusega 7 m. 

Keskkonnaameti kirjelduse kohaselt (2011) on Kuru mänd täielikult kuivanud, mistõttu ei oma enam looduskaitseväärtust.

Nüüd on Kuru mänd kaitstav looduse üksikobjekt.

Viited

Välislingid
Kuru mänd, veebiversioon (vaadatud 17.02.2014)
 

Eesti puud
Alutaguse vald
Kaitstavad looduse üksikobjektid
Nicolai Hartmann

Nicolai Hartmann (7. veebruar/19. veebruar 1882 Riia – 9. oktoober 1950 Göttingen) oli baltisaksa filosoof.

Aastail 1902–1903 õppis ta Tartu ülikoolis arstiteadust, 1903–1905 Peterburis klassikalist filoloogiat ja filosoofiat. Doktorikraadi omandas ta Marburgi Ülikoolis.

Teosed
1912 – Die philosophischen Grundlagen der Biologie.

Baltisaksa filosoofid
Sündinud 1882
Surnud 1950
Ranna Tuhandeaastane tamm

Ranna Tuhandeaastane tamm (ka Sooküla tamm, Kodavere tamm, Rannaküla tamm, Ranna ohvritamm, Rootsiaegne tamm) on pühapuu Tartu maakonnas Kodavere kihelkonna Ranna külas.

Puu kasvab Aovere-Kallaste-Omedu maantee ääres Sookülast loode pool ning on avatud maastikus ja on Jõhvi poolt lähenedes eemalt silmatorkav. Puu ümber on istutatud nooremaid tammesid.

Põlisest ohvritammest on praeguseks säilinud ainult üks haru. Puuõõnsusi on täidetud, saetud üksikuid kuivanud oksi ning toestatud metallteivastega. Puu ümbermõõt on 4,7 meetrit ja kõrgus 15 meetrit. Kuigi rahvasuus on tamme peetud tuhandeaastaseks, on puu vanus tõenäolisemalt 400 aastat.
 
Ranna Tuhandeaastane tamm on looduskaitse all ja on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Kohapärimus
Sääritsa külast 1966. aastal kogutud pärimuse järgi on varem, kui puust oli alles rohkem kui praegune üksik haru, tamme õõnsusse mahtunud magama kümme meest. Rootsi sõja ajal olla tamme alla  kivihunnikusse maetud paaditäis või kastitäis kulda. Tamm on olnud seotud põliste kohalike usutavadega: "Eestlased on käind oma usku seal tamme all nõidmas, sõjaõnnesid ja." Pärimuse järgi on tamme toonud Venemaalt praegusse kasvukohta vesi, Peipsi järv. Arvatakse, et puu on ainus, mis on jäänud alles varasemast hiiemetsast: 
"see oli vana hiiemets ja üks puu alles jäänud".

Viited

Välislingid
 
 Ranna Tuhandeaastane tamm Hiite Maja SA andmekogus. 
 

Eesti pühapuud
Kodavere kihelkonna looduslikud pühapaigad
Peipsiääre vald
Kaitstavad looduse üksikobjektid
Jõgeva maakonna kultuurimälestised
Rõstla Pöndi hiiepärn

Rõstla Pöndi hiiepärn on pühapuu Viljandimaal Pilistvere kihelkonna Rõstla külas.

Välislingid
 Rõstla Pöndi hiiepärn Hiite Maja SA andmekogus. 
 

Eesti pühapuud
Pilistvere kihelkonna looduslikud pühapaigad
Sulustvere ohvrikivi

Sulustvere ohvrikivi on ohvrikivi Viljandimaal Põltsamaa kihelkonna Sulustvere külas.

Välislingid 

 Sulustvere ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
 

Ohvrikivid 
Põltsamaa kihelkonna looduslikud pühapaigad
Pioneer 1507

Geneetiliselt muundatud mais Pioneer 1507 ehk maisisort Pioneer 1507 ehk GM Bt mais 1507 ehk Pioneer 1507 ehk mais 1507 ehk TC1507 on geneetiliselt muundatud maisisort. 
 
'Pioneer 1507' on Roundup-resistente taim.

Geenimuundus
GM maisi 'Pioneer 1507' embrüote DNA-fragmente (pärilikkustegureid) on, kirjelduste kohaselt, ettevõttes DuPont Pioneer (varasem nimetus Pioneer Hi-Bred International/Mycogen Seeds) transgeenseid geenitehnoloogiaid kasutades muudetud järgmiselt:
taimedesse viidi bakterite Bt-toksiini geenid - selle tulemusel komplekteerivad taimerakud oma kudedes Bt-toksiini Cry1F
taimed on resistentsed glüfosaadile eh glüfosaadiresistentsed.

Riskid

Euroopa Toiduohutusameti riskianalüüsi alusel võivad 'Pioneer 1507'-e õietolmu tõttu ohtu sattuda väga tundlikud liblikad ja ööliblikad.

Viited

Välislingid
The EFSA Journal (2005) 181, 1-33,Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on a request from the Commission related to the notification (Reference C/ES/01/01) for the placing on the market of insect-tolerant genetically modified maize 1507 for import, feed and industrial processing and cultivation, under Part C of Directive 2001/18/EC from Pioneer Hi-Bred International/Mycogen Seeds (Question No EFSA-Q-2004-072), Veebiversioon (vaadatud 17.02.2014) (inglise keeles)  
Euroopa Parlament,EP on vastu geneetiliselt muundatud maisile Pioneer 1507, TÄISKOGU ISTUNG, 16-01-2014, Veebiversioon (vaadatud 17.02.2014) 
Sissekanne GMO Compass-is
 GM-mais Pioneer 1507 sai kasvatamisloa, Põllumajandus, 17. veebruar 2014

Geenmuundatud organismid
Teraviljad
Cacophis

Cacophis on maoperekond.

Klassifikatsioon
Perekonda Cacophis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
 Cacophis churchilli Wells & Wellington, 1985
 Cacophis harriettae Krefft, 1869
 Cacophis krefftii Günther, 1863
 Cacophis squamulosus (Duméril, Bibron & Duméril, 1854).

Levila
Neid võib kohata Austraalias.

Viited

Välislingid 
Sissekanne AWD-s
Sissekanne Catalogue of Life-s
Sissekanne NCBI-s
Sissekanne Roomajate andmebaasis
Sissekanne SITI-s
Sissekanne saidil Wikispecies
 
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Cacophis seisuga 17.02.2014.

Mürknastiklased
Kaunismadu

Kaunismadu (Calliophis) on maoperekond.

Klassifikatsioon
Kaunismadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
 Calliophis beddomei Smith, 1943
 Calliophis bibroni (Jan, 1858)
 Calliophis bivirgata (Boie, 1827)
 Calliophis castoe Smith, Ogale, Deepak & Giri, 2012
 Calliophis gracilis Gray, 1835
 Calliophis haematoetron Smith, Manamendra-Arachchi & Somaweera, 2008
 Calliophis intestinalis (Laurenti, 1768)
 Calliophis maculiceps (Günther, 1858)
 Calliophis melanurus (Shaw, 1802)
 Calliophis nigrescens (Günther, 1862).

Levila
Neid võib kohata Kagu-Aasias ja Lõuna-Aasias.

Kokkupuude inimestega
Kaunismadude perekonda liigitatud maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib kergeid mürgistusseisundeid esile kutsuda.

Viited

Välislingid 
Sissekanne AWD-s
Sissekanne Catalogue of Life-s
Sissekanne IUCN-is
Sissekanne NCBI-s
Sissekanne roomajate andmebaasis
Sissekanne SITI-s
Sissekanne saidil Wikispecies
 
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Calliophis seisuga 17.02.2014.

Mürknastiklased
Novõi Dorogõn

Novõi Dorogõn (ukraina keeles Новий Дорогинь) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Narodõtši rajoonis. Elanike arv on 296. Pindala on 1,276 km².

Žõtomõri oblasti külad
Hugh Johnson

Hugh Johnson (sündinud 10. märtsil 1939) on Suurbritanniast pärit veiniekspert. 

Teda peetakse maailma tunnustatumaks veiniraamatute autoriks, tema veiniraamatutel on ka kõige suurem läbimüük.

Teosed
 The World Atlas of Wine (7. väljaanne, 2013; kaasautor Jancis Robinson)
 Hugh Johnson's Pocket Wine Book (alates 1977. aastast avaldatakse igal aastal)

Sündinud 1939
Karl Treffner

Karl Treffner (sündinud 1926 Viljandimaal Orikal) on Austraalias elav eesti ettevõtja. 

1944. aastal lahkus Karl Treffner Teise maailmasõja survel Eestist ning on hiljem tegutsenud Austraalias ärimehena. Ta on Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlaskogu liige. Koos abikaasa Leenaga on ta märkimisväärsete annetustega toetanud Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja kahte Tartu erivajadustega laste kooli - Tartu Herbert Masingu Kooli ja Johannes Voldemar Veski nimelist Maarja Põhikooli. Muu hulgas on nad võimaldanud aastatel 2002-2012 kümnel Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpilasel õppida ühe aasta Immanueli kolledžis Austraalias Adelaide'is. Ta on toetanud ka Hugo Treffneri koolilõunaid. 

Karl Treffneri toel anti välja „Matemaatika õhtuõpik“.

Tunnustus 

 2014 Tartu Tähe kavaler
Hugo Treffneri Gümnaasiumi 135. sünnipäeva puhul paigaldati 2018. aastal Tartusse Kaarsilla lähedale parki Hugo Treffneri ausamba juurde Leena ja Karl Treffneri tänupink.

Isiklikku 
Karl Treffner on Eesti haridustegelase Hugo Treffneri sugulane. Karl Treffneri vanaisa ja Hugo Treffneri Gümnaasiumi endise direktori Konstantin Treffneri vanaisa olid vennad. Vennad olid ka Hugo Treffneri isa Ludwig ja Karl Treffneri vanavanaisa Paul.

Viited

Austraalia ettevõtjad
Eesti ettevõtjad
Eestlased Austraalias
Sündinud 1926
Denisoonia

Denisoonia (Denisonia) on maoperekond.

Klassifikatsioon
Denisooniate perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
 Denisonia devisi Wait & Longman, 1920
 Denisonia maculata (Steindachner, 1867).

Levila
Neid võib kohata Austraalias.

Viited

Välislingid 
Sissekanne AWD-s
Sissekanne IUCN-is
Sissekanne NCBI-s
Sissekanne roomajate andmebaasis
Sissekanne SITI-s
Sissekanne saidil Wikispecies

Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Denisonia seisuga 18.02.2014.

Mürknastiklased
Koba Jass

Koba Jass (sündinud 4. mail 1990 Riias) on läti jäähokimängija (ründaja).

Ta esindas Lätit 2014. aasta taliolümpiamängude jäähokis.

Läti jäähokimängijad
Sündinud 1990
Kapitulatsioon

Kapitulatsioon (ka akordpunktid) tähendab tingimusi, millele vastavalt antakse kindlus või maa-ala üle piirajatele või millega see soovib end üle anda.

Kapitulatsiooni põhimõte on säilitada senised õiguslikud vahekorrad pärast võimuvahetust võimalikult muutmatult. Ideaalis säilivad endised kohtud, seadused, tavad, privileegid, muutub ainult maal asuv sõjavägi ja valitseja nimi. Lepingu osapooleks on peale sõdivate osapoolte ka kohalik tsiviilelanikkond.

Kapitulatsiooni tingimused muutuvad lõplikuks senise valitseja loobumisega oma valdusest rahulepingu jõustumisel.

Kirjandus
Jürgen von Ungern-Sternberg. Kuidas kapituleeruda vormikohaselt? Tuna, 2007, nr 1, lk 65–74.
Marju Luts. 1710. aasta kapitulatsioonid ikka veel päevakorral? Tuna, 2007, nr 1, lk 75–77.

Rahvusvaheline õigus
Sõjandus
Mall Jürma

Mall Jürma (kuni 1929 Alma Elisabeth Kuusik; 1929–1935 Jürmann; 17. september 1901 Tallinn – 21. oktoober 1984 Ridgefield, Bergeni maakond, New Jersey) oli eesti raamatukogundustegelane, bibliograaf, kirjandusloolane ja ajakirjanik.

Hariduskäik
1907–1913 Tallinna Jaani kiriku algkool
1913–1920 Elfriede Lenderi Eragümnaasium
1921–1927 Tartu Ülikool (inglise ja saksa keel, eesti ja üldine kirjanduslugu); magistrikraad 1927

Töökäik
1921–1923 Tartu Ülikooli Raamatukogu (raamatukoguhoidja)
1922–1926 Eesti Bibliograafia Asutis (Tartus) (bibliograaf)
1926–1942 Tallinna Keskraamatukogu (vanemraamatukoguhoidja, vanemassistent)
1926–1942 Haridusdirektoorium (avalike raamatukogude inspektor, vanemreferent)
1951–1972 Raadio Ameerika Hääl Eesti osakonna toimetus Washingtonis (ajakirjanik)

Teosed
"Ants Laikmaa". Koostaja Mall Jürma. 1936;
"Eesti kirjanduselu rasketel aastatel". Stockholm, 1946; 
"Korporatsioon Filiae Patriae 1920–1960". Toimetajad Mall Jürma, Eti Sirg. New York, 1960; 
"Pedro Krusten". Lühimonograafia. Lund, 1964;
"Korp! Filiae Patriae 1920–1980". Toronto, 1980; 
"Mälestuspudemeid Tammsaarest". – Tallinna Keskraamatukogu 1907–2007. Tallinn 2007. Lk 76–77.

Tunnustus
1939 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk
1976 Eesti Kultuurifondi USA-s auhind

Kirjandus
Anne Valmas. "Mall Jürma – särav isiksus raamatukogunduse taevas". – Tallinna Keskraamatukogu 1907–2007. Tallinn 2007. Lk 71–75

Muud
Korporatsioon Filiae Patriae liige

Välislingid

Mall Jürma Tartu Ülikooli üliõpilaste nimekirjas 1918–1944
Mall Jürma Eesti raamatukogunduse biograafilises andmebaasis
Mall Jürma teenetemärkide kavaleride loetelus

Eesti raamatukogundustegelased
Eesti bibliograafid
Eesti kirjandusloolased
Eesti kirjandusteadlased
Ameerika Ühendriikide kirjandusteadlased
Eesti kirjanduskriitikud
Tallinna Keskraamatukogu töötajad
Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna vilistlased
Korporatsioon Filiae Patriae liikmed
Eesti Punase Risti V klassi teenetemärgi kavalerid
Eestistatud nimega inimesed
Eestlased Ameerika Ühendriikides
Sündinud 1901
Surnud 1984
Drysdalia

Drysdalia on maoperekond.

Klassifikatsioon
Perekonda Drysdalia klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
 Drysdalia coronoides (Günther, 1858)
 Drysdalia mastersii (Krefft, 1866)
 Drysdalia rhodogaster (Jan, 1873).

Levila
Neid võib kohata Austraalias.

Viited

Välislingid 
 Sissekanne AWD-s
Sissekanne Catalogue of Life-s
Sissekanne IUCN-is
Sissekanne NCBI-s
Sissekanne roomajate andmebaasis
Sissekanne SITI-s
Sissekanne saidil Wikispecies

Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Drysdalia seisuga 18.02.2014.

Mürknastiklased
Karl Volbrück

Karl Volbrück (2. veebruar 1877 Kuimetsa – 3. september 1919 Irboska) oli Tallinna tselluloosivabriku töölisaktivist ja ametiühingutegelane.

Karl Volbrück hukati 3. septembril 1919 Irboska veretöö käigus.

Isiklikku
Tema tütar oli töölisliikumise tegelane Helene Veltson (1902–1977).

Viited

Kirjandus
 Paberiveskist kombinaadiks Tallinn 1966

Välislingid
 http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=8&iid=200250769594&img=eaa1211_001_0000134_00165_m.png&tbn=1&pgn=9&prc=100&ctr=0&dgr=0&lst=2&hlx=&hly=&hlw=&hlh=&hash=e4658284876d441e65728980ea983bd3
 http://www.ra.ee/fotis/index.php?type=2&id=93374

Eesti inimesed
Sündinud 1877
Surnud 1919
Echiopsis

Echiopsis on maoperekond.

Klassifikatsioon
Perekonda Echiopsis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
 Echiopsis curta (Schlegel, 1837).

Levila
Neid võib kohata Austraalias - Uus-Lõuna-Walesi, Victoria, Lõuna-Austraalia ja Lääne-Austraalia osariigis.

Viited

Välislingid 
 Sissekanne AWD-s
 Sissekanne Catalogue of Life-s
Sissekanne IUCN-is
Sissekanne NCBI-s
Sissekanne roomajate andmebaasis
Sissekanne saidil Wikispecies

Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Echiopsis curta seisuga 19.02.2014.

Mürknastiklased
Elapognathus

Elapognathus on maoperekond.

Klassifikatsioon
Perekonda Elapognathus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised  maoliigid:
 Elapognathus coronata (Schlegel, 1837)
 Elapognathus minor (Günther, 1863).

Levila
Neid võib kohata Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.

Viited

Välislingid 
  Sissekanne AWD-s
  Sissekanne Catalogue of Life-s
Sissekanne IUCN-is
Sissekanne NCBI-s
Sissekanne roomajate andmebaasis
Sissekanne SITI-s
Sissekanne saidil Wikispecies

Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Elapognathus seisuga 19.02.2014.

Mürknastiklased
Hüperitsism

Hüperitsismiks ehk Hypericum-mürgistuseks nimetatakse ülitundlikkust, mis võib avalduda paljude naistepuna (Hypericum) perekonna liikide (sh liht-naistepuna) ja loodusliku või kunstliku ultraviolettkiirguse koostoimel ning avaldub nahal fotodermatiidina (nahapõletikuna).

Hüperitsismi esineb naistepuna tarvitamise ja UV-kiirguse saamise järgselt nii inimestel kui loomadel.

Loomad tavaliselt naistepuna ei söö, kuid võivad seda siiski teha toidupuudusel või kevadel esmakordselt karjamaale saabudes. Valge karvkattega lehmadel ja lammastel tekib mürgistus, pruuni ja musta karvkattega loomadel mitte, sest ultraviolettkiirgus ei pääse pigmendiga karvkattest läbi.

Sümptomid
Nahapõletik avaldub esmalt näo ja peapiirkonna naha paistetuse, punetuse ning sügelusena. Kui sügelust püüda kratsimisega leevendada, siis võivad tekkida raskesti paranevad haavad.

Ravi
Püüda hoiduda otsese päikesevalguse käest – loomad võiks viia varjulisse kohta.

Mehhanism
Fotosensibiliseeriv toime omistatakse naistepunas sisalduvale hüperitsiinile. Nahapõletiku täpne tekkemehhanism pole selge. Arvatakse, et lipofiilne hüperitsiin koguneb rakumembraanidesse ja valguskiirguse toimel komplekteeritakse nende abil organismis reaktiivseid hapnikuühendeid, mis võivad ümbritsevaid kudesid kahjustada.

Sissevõetuna võivad nahapõletikku põhjustada nii liht-naistepuna ürt kui ka naistepunapreparaadid ja hüperitsiini sisaldavad kapslid.

Naistepuna kasutamisel tuleb vältida päikese käes viibimist ja solaariumis käimist.

Viited

Naha- ja nahaaluskoe haigused
Viimsi Püha Jaakobi kirik

Viimsi Püha Jaakobi kirik on kirik Viimsi vallas Pringi külas. Kirikut kasutab Viimsi Püha Jaakobi kogudus.

Kirik on ainus pärast Teist maailmasõda ehitatud luterlik kirik Eestis. Arhitektid Martin Aunin ja Erkki Ristoja projekteerisid kiriku rannaolustikku sobivana. Kiriku ehitustööd algasid aastal 2003 ja kirik pühitseti 25. juulil 2007.

Välislingid 
 http://viimsijaakobi.edicypages.com/kirik

Harju maakonna kirikud
Viimsi vald
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kirikud‎
Schumani paraad

Schumani paraad on igal aastal Poola pealinna Varssavi tänavatel toimuv rongkäik, millega tähistatakse Euroopa päeva. See on mai alguses toimuvate Poola Euroopa Kohtumiste viimane üritus. 

Schumani paraad toimub 1999. aastast alates reeglina 9. mail tähistatavale Euroopa päevale järgneval laupäeval. Paraadi korraldab Euroopa Liidu toetajate ja entusiastide valitsusväline ja mittepoliitiline organisatsioon Poola Robert Schumani fond koos partneritega.

Rongkäik liigub Lossiväljakul, Krakowskie Przedmieście tänaval ja Nowy Świati tänaval. Pärast rongkäigu lõppu on võimalik külastada Lossiväljakult Hooveri väljakuni ulatuvat "Euroopa küla", kus  Robert Schumani fond ja teised institutsioonid teavitavad külastajaid Euroopaga seotud teemadel. On võimalik vestelda asjatundjatega ning osaleda Euroopa Liidu teemalistel võistlustel ja viktoriinidel.

Paraad propageerib Euroopa Liidu integreerimist, tutvustab sellega seotud teemaderingi ning esitleb atraktiivsel kujul eelkõige seda, mis on ühine kõigile Euroopa Liidu liikmesriikidele ja rahvastele. Paraad on populaarne Varssavi ja kogu Poola elanike ning teistest Euroopa Liidu riikidest pärit turistide hulgas. 2013. aasta paraadist võtsid osa poolakast Euroopa Komisjoni eelarvevolinik Janusz Lewandowski ning endine Poola peaminister Tadeusz Mazowiecki.

2013. aasta paraadi keskne teema oli eurole üleminek Poolas, mida küsitluste järgi enamik  Poola elanikke ei poolda.

Viited

Välislingid
 Poola Robert Schumani fond

 Euroopa Liit
MTÜ Praktikum

MTÜ Praktikum Eesti on Eesti Energia koolinoorte ettevõtlikkusideede konkursi ja arenguprogrammi ENTRUM raames käivitatud mittetulundusühing. MTÜ Praktikum vahendab juhtivatelt ettevõtetelt keskkooliõpilastele lühiajalisi praktikakohti. MTÜ registreeriti 19. detsembril aastal 2013.

Meeskond 

Meeskonda kuulub 5 inimest: Rainer Lusmägi, Ragnar Lusmägi, Timothy Henry Charles Tamm, Ander Hindremäe ja Liisa Aavik.

Meediakajastus 
11.veebruar, Uuno raadio, 35:18
11. veebruar, Õpetajate Leht, "Praktikumi pilootprojekt pakub õpilastele praktikavõimalusi"
25. veebruar, Ruupor, "Keskkoolis praktikale?"
16. märts, Vaba Meedia, "Gümnasistid tippettevõtetesse praktikale"
16. märts, Maaleht, "Gümnasistid lähevad tippettevõtetesse praktikale"
16. märts, Külauudised, "Gümnasistid lähevad vaheajal tippettevõtetesse praktikale"
17.märts, Eesti Rahvusringhääling, "Gümnaasiumiõpilased saadetakse koolivaheajal ettevõtetesse praktikale"
17. märts, koolielu.ee, "Gümnasistid tippettevõtetesse praktikale"
17. märts, veebikiri.ee, "Gümnasistid tippettevõtetesse praktikale"
18. märts, Delfi Noorte hääl, "Gümnasistid lähevad koolivaheajal tippettevõtetesse praktikale"
18. märts, Järva Teataja, "Paide kooli abituriendid avavad noortele tippettevõtete uksi"
19. märts, Unistused Ellu, "Praktikum viib gümnasistid ettevõtetesse praktikale"
19. märts, Lääne Elu, "ENTRUMi finaali pääses 12 Läänemaa noorteprojekti"
19. märts, Delfi Noorte Hääl, "ENTRUMi patroon Nikolai Novosjolov: Diivanite ja tagumike vahel ei lenda ükski dollar"
19. märts, tallinncity.postimees.ee, "Galerii: Solarises avati noorte ettevõtlikkusideede näitus"
19. märts, Järva Teataja, http://www.jt.ee/2732914/noorte-lennukad-ariideed-gurmeenatsust-sotsiaalvorgustikuni/
21. märts, Järva Teataja, "Noored annavad nõu: 5 soovitust gümnasistidele, kuidas leida head praktikakohta
21. märts, Terevisioon, MTÜ Praktikum pakub noortele võimalust kevadvaheajal tööd teha
21. märts, ERR uudised, MTÜ Praktikum pakub noortele võimalust kevadvaheajal töötada
24. märts, Kuma Raadio, Intervjuu Ragnar Lusmägiga
25. märts, TUDENG TV, uudised
Aprill 2014, Tallinna 21. Kooli leht Lennuk, "MTÜ Praktikum viib kokku juhtivad ettevõtted ja andekad gümnasistid"

Välislingid 

Ametlik kodulehekülg
Facebooki lehekülg

Eesti mittetulundusühingud
Eesti noorteorganisatsioonid
Enn Väljak

Enn Väljak (kuni 1936. aastani Johannes Mikkelsen; 26. jaanuar 1905 Rae vald, Harjumaa – 17. juuli 1944) oli Eesti (leitnant) ja Saksa (kapten) sõjaväelane.

Ta lõpetas 1933. aastal Sõjakooli seejärel Politseikooli kõrgema klassi. 

Enn Väljak teenis konstaablina Virumaal ja Viljandimaal, kuulus Kaitseliidu Sakala malevasse. 1941. aastal oli ta metsavend, seejärel astus Saksa sõjaväkke, kus teenis kompaniiülemana.

Allikas
 Kapten Enn Väljak langenud. Eesti Sõna, 20. august 1944, nr. 193, lk. 5.

Välislingid 
 Ohvitseride andmekogu

Kaitseliidu Sakala maleva liikmed
Eesti politseinikud
Eesti metsavennad
Politseikooli vilistlased
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1905
Surnud 1944
Mycosphaerella dearnessii

{{Taksonitabel
| nimi = Mycosphaerella dearnessii
| pilt = 
| pildi_seletus = 
| pildi_laius = 250px
| värv = #
| riik = Seened Fungi 
| hõimkond = Kottseened Ascomycota
| klass = Dothideomycetes 
| selts =  Tahmkirmeliselaadsed Capnodiales  
| sugukond = Laikseenelised Mycosphaerellaceae 
| perekond = Mycosphaerella
| liik = M. dearnessii
| binaarne = Mycosphaerella dearnessii
| binaarse_autor = M. E. Barr, 1972
| sünonüümid = *Lecanosticta acicola (Thuem.) Syd. [Anamorph]Dothidea acicola (Dearn.) Morelet Oligostroma acicola Dearn. Scirrhia acicola (Dearn.) Sigg. Systremma acicola (Dearn.) F.A. Wolf & Barbour 
}}Mycosphaerella dearnessii on seeneliik.

PeremeestaimedMycosphaerella dearnessii peremeestaimedeks on männid, sh harilik mänd.

PatogeensusMycosphaerella dearnessii'' võib põhjustada pruunvöötaudi, mis on mändidele ohtlik seenhaigus.

Viited

Välislingid  
 

Sissekanne Invasive.org-is

Kottseened
Tripiaspiid

Tripiaspiid (Elapsoidea) on maoperekond.

Klassifikatsioon

Tripiaspiidide perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
 Elapsoidea boulengeri Boettger, 1895
 Elapsoidea broadleyi Jakobsen, 1997
 Elapsoidea chelazziorum Lanza, 1979
 Elapsoidea guentherii Bocage, 1866
 Elapsoidea laticincta (Werner, 1919)
 Elapsoidea loveridgei Parker, 1949
 Elapsoidea nigra Günther, 1888
 Elapsoidea semiannulata Bocage, 1882
 Elapsoidea sundevallii (Smith, 1848)
 Elapsoidea trapei Mane, 1999.

Levila

Neid võib kohata Sahara-taguses Aafrikas.

Kokkupuuted inimestega

Tripiaspiidide perekonda liigitatud maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib kerge astmega mürgistusseisundeid esile kutsuda.

Viited

Välislingid 
 Sissekanne AWD-s
Sissekanne Catalogue of Life-s 
Sissekanne IUCN-is
Sissekanne NCBI-s
Sissekanne roomajate andmebaasis
Sissekanne SITI-s
Sissekanne saidil Wikispecies

Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Elapsoidea seisuga 23.02.2014.

Mürknastiklased
Furina

Furina on maoperekond.

Klassifikatsioon

Perekonda Furina klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised  maoliigid:
 Furina barnardi (Kinghorn, 1939)
 Furina diadema (Schlegel, 1837)
 Furina dunmalli (Worrell, 1955)
 Furina ornata (Gray, 1842)
 Furina tristis (Günther, 1858).

Levila
Neid võib kohata Austraalias ja Uus-Guinea saarel.

Viited

Välislingid 
   Sissekanne AWD-s
Sissekanne IUCN-is
Sissekanne NCBI-s
Sissekanne roomajate andmebaasis
Sissekanne SITI-s
Sissekanne saidil Wikispecies

Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Furina seisuga 23.02.2014.

Mürknastiklased
Dove Cameron

Dove Olivia Cameron (sünninimega Chloe Celeste Hosterman; sündinud 15. jaanuaril 1996 Seattle'is) on Ameerika Ühendriikide laulja ja näitleja.

Välislingid
 

Ameerika Ühendriikide lauljad
Ameerika Ühendriikide näitlejad
Sündinud 1996
Siegfried Talmre

Siegfried Talmre (Siegfried Dahlmann; 8. juuli 1883 Kurski kubermang – juuli 1944 Rakvere) oli eesti õpetaja.

Pärast keskkooli lõpetamist asus õppima Riia polütehnikumi inseneri-osakonda. Ta lõpetas 1912. aastal Peterburi polütehnikumi majandusteaduskonna.

Oli aastail 1910–1918 tsaaririigi teenistuses töötades algul Kaalude ja Mõõtude Peaproovikojas ning hiljem Hoiukassade Valitsuses.

Ta oli alates 1918. aastast Rakvere poeglaste gümnaasiumi, alates 1922. aastast kuni surmani Zeeh' Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi ja 1927–1931 Rakvere linna ühisgümnaasiumi õpetaja.

Siegfried Talmre oli ka Rakvere linnavolinik (valiti 1927 ja 1934).

Viited 

Eesti õpetajad
Rakvere linnavolikogu liikmed
Eestistatud nimega inimesed
Sündinud 1883
Surnud 1944
Oleksandr Turtšõnov

Oleksandr Turtšõnov (ukraina keeles Олександр Валентинович Турчинов; sündinud 31. märtsil 1964 Dnipropetrovskis) on Ukraina poliitik, stsenarist, majandusteadlane ja riigiametnik.

Ukraina poliitikas 
Juba Nõukogude aja lõpul oli Turtšõnov lähedalt seotud Ukraina tulevase presidendi Leonid Kutšmaga, kelle lähikonda ta kuulus ka pärast Kutšma määramist peaministriks 1992. aastal. Samuti on tal tihedad sidemed kaaslinlase Julija Tõmošenkoga, kelle erakonnas kandideeris Turtšõnov 2008. aastal Kiievi linnapeaks. 1994. aastal asutas ta koos Pavlo Lazarenkoga partei Hromada, mille nimekirjas ta 1998. aastal esmakordselt parlamenti valiti.

Oleksandr Turtšõnov oli erakonna Batkivštšõna esimene aseesimees. Kui Julija Tõmošenko teine valitsus 3. märtsil 2010 lagunes, oli Turtšõnov kui esimene asepeaminister ex officio peaministri kohusetäitja, kuni Ülemraada määras 11. märtsil 2010 peaministriks Mõkola Azarovi.

2014. aasta veebruarist kuni 7. juunini Ukraina presidendi kohusetäitja, alates 16. detsembrist 2014 Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu sekretär.

2014. aasta sündmused 
Turtšõnov oli 22. veebruarist 2014 kuni 27. novembrini 2014 Ukraina Ülemraada esimees ning oli presidendi kohusetäitja pärast Viktor Janukovõtši tagandamist ametist 21. veebruaril 2014. Ta määrati ka Ukraina valitsuse koordinaatoriks, ehkki Sergi Arbuzov jätkab peaministrina (teda pole tagandatud). Turtšõnovi tunnistasid legitiimseks presidendiks Euroopa Liit ja USA. Venemaa on avaldanud kahtlust Ukraina parlamendi ja uue võimu otsuste seaduspärasuses. 2014. aasta septembris asutas ta koos Arseni Jatsenjukiga uue poliitilise partei Rahvarinne, mis osales edukalt 2014. aasta Ukraina parlamendivalimistel ja sai 82 kohta.

Teosed 
2004. aastal avaldas raamatu "Hirmu illusioon", mille ainetel tehtud samanimeline Ukraina film esilinastus 2008. aastal; ta kirjutas ka filmi stsenaariumi.

Isiklikku 
Ta on majandusteaduse doktor. Ta on abielus Ganna Turtšõnovaga ja tal on üks poeg. Usutunnistuselt on ta baptist.

Viited

Välislingid
 16. detsember 2014. Liga Novosti. Ikonograafika: Sekretär rindelt. Oleksandr Turtšõnovi toimik (vene keeles)
 14. detsember 2014. Liga Novosti. Александр Турчинов станет новым секретарем СНБО [Oleksandr Turtšõnovist saab URJKN uus sekretär] (vene keeles)

Ukraina presidendid
Sündinud 1964
TVEL Corporation

TVEL Corporation on Venemaal asuv tuumakütuse firma. Nende peakorter paikneb Moskvas ning firma kuulub kompanii Atomenergoprom alla. TVEL-i direktorite nõukogu esimees on Alexander Lokshin. Kohuseid täitev president on Yuri Olenin.

Firma varustab tuumakütusega nii Venemaad kui ka Ukrainat.

Eksport Ukrainasse 

 2013. aastal ostis Ukraina TVEL Corporationilt tuumakütust 600,596 miljoni dollari eest. 
 2012. aastal ostis Ukraina TVEL Corporationilt tuumakütust 555,355 miljoni dollari eest.

Venemaa ettevõtted
G6

G6 on kuue Euroopa Liidu liikmesriigi siseministrite mitteametlik grupp. Sinna kuuluvad suurima rahvaarvu ning suurima Euroopa Liidu Nõukogu häälte arvuga riikide – Saksamaa, Prantsusmaa, Suurbritannia, Itaalia, Hispaania ja Poola – ministrid. G6 loodi 2003. aastal kui G5, tegelemaks immigratsiooni, terrorismi ja õiguskorraga. Aastal 2006 liitus grupiga Poola ning G5 asemel moodustus G6.

Euroopa Liidu kolmandasse sambasse, politsei- ja õigusalasesse koostöösse kriminaalasjades, puutuv on suuresti valitsustevaheline teema. Tegemist on Euroopa Liidu poliitikate ühe liiniga, kus seaduste esitamisel puudub Euroopa Komisjoni monopol. Teistel aladel saab komisjon reeglina luua riikide vahel tasakaalu, kuid sellel juhul on G6 grupil olnud komisjoni üle suur mõju.

Nicolas Sarkozy kutsus pärast 2004. aastal toimunud Euroopa Liidu laienemist aset leidnud Prantsuse-Saksa koostöö lahjenemist G6 gruppi üles liitu juhtima. Kritiseeritud on läbipaistvuse ja vastutuse puudumist G6 tegevuses, näiteks tegi seda oma raportis Suurbritannia lordide koda.

Vaata ka
 Euroopa Liidu Nõukogu
 Euroopa Komisjon
 Euroopa Liidu kolmik
 Valitsustevahelisus

Viited

 Euroopa Liit
Leukotsütoos

Leukotsütoosiks ehk valgeliblerohkuseks ehk rohkevalgeliblesuseks (ladina leucocytosis) nimetatakse ebanormaalselt kõrget leukotsüütide taset veres. Leukotsütoosi esineb loomadel ja inimestel.

Leukostsütoos kui haiguslikku seisundit tuvastatakse vereanalüüsi tulemuste võrdlemisel kinnitatud normaalsete ja eale vastavate leukotsüütide määradega. Leukotsütoosi võidakse tuvastada ka morfoloogiliste ebanormaalsuste põhjal.

Leukotsütoosi võivad esile kutsuda epilepsia, tugev treening, emotsionaalne stress, hapnikupuudus, mitmed põletikuga kulgevad haiguslikud seisundid, epinefriini manustamine, osad ravimid (näit glükokortikoidide manustamine), kroonilised haigused (näit leukeemia) ja allergilised reaktsioonid.

Eristatakse eosinofiilset leukotsütoosi, basinofiilset leukotsütoosi ja lümfotsütoosi.

Leukotsütoosi esineb ka osade, inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatud, madude hammustuse järgselt. Leukotsüütide tase > 20 000/μl kohta võib näidata raske astmega mürgistusseisundit, mille korral võidakse vajalikuks pidada vastumürgi manustamist (olemasolul).

Imetajatel

Inimestel

Füsioloogiline leukotsütoos
Esineb näiteks tugeva füüsilise pingutuse korral, enne sünnitust, vastsündinutel, erutuse korral, pärast söömist jne.

Patoloogiline leukotsütoos
Esineb põletikuliste haiguste, kudede nekroosi ja kasvajate korral. Leukotsütoos võib esineda pärast mõningate ravimite manustamist. Suhtelise leukotsütoosi korral on muutunud üksikute valgeliblede vahekord. Absoluutse leukotsütoosi korral on suurenenud valgeliblede
üldhulk, erinevate leukotsüütide vahekord on jäänud samaks. Leukeemia on mõne leukotsüütide alaliigi pahaloomuline paljunemine.

Veiste leukoosiga kaasneb tavaliselt lümfotsüütide vohamine.

Vaata ka
Kawasaki haigus

Viited

Välislingid 
Sissekanne Encyclopaedia Britannica-s
Leukocytosis, Veebiversioon (vaadatud 26.02.2014)] 
Tracy I. George,Malignant or benign leukocytosis, doi: 10.1182/asheducation-2012.1.475ASH Education Book December 8, 2012 vol. 2012 no. 1 475-484, Veebiversioon (vaadatud 26.02.2014)
NEIL ABRAMSON, BECKY MELTON,Leukocytosis: Basics of Clinical Assessment, Baptist Regional Cancer Institute, Jacksonville, Florida, Am Fam Physician. 2000 Nov 1;62(9):2053-2060.

Füsioloogia
Vere- ja vereloomeelundite haigused