Ants Laaneots

Ants Laaneots (sündinud 16. jaanuaril 1948 Kilingi-Nõmmes) on Eesti erukindral. Ta oli alates 5. detsembrist 2006 kuni 5. detsembrini 2011 kaitseväe juhataja. Oktoobrist 2014 on ta Reformierakonna liige. Ta kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel ja sai 10. valimisringkonnas 5920 häält ning osutus XIII Riigikokku valituks isikumandaadiga.

Alates 12. detsembrist 2011 oli ta peaminister Andrus Ansipi nõunik riigikaitselistes ja julgeolekuküsimustes.

Lapsepõlv ja noorus 
1949. aasta märtsiküüditamise käigus küüditati ta koos ema ja onuga Krasnojarski kraisse Šarõpovo rajooni Temra külla. Seal asus ta aastal 1954 kohalikus koolis õppima. Augustis 1958 sai ta koos onuga (ema suri aastal 1952 Siberis) tänu Nikita Hruštšovi amnestiale Eestisse tagasi minna. 

Ühe aasta elas ta tädi juures Orajõel, kuid asus 1959. aastal koos onuga tagasi sünnikodusse. Koolis hakkas ta käima Kilingi-Nõmmes, aastal 1965 lõpetas ta Kilingi-Nõmme Keskkooli.

Teenistus NSV Liidu relvajõududes
Aastatel 1966–1970 õppis ta kaardiväe kõrgemas tankivägede koolis Harkivis, 1970–1978 teenis 48. tankidiviisis Ukraina NSV-s, kus ta oli tankirühma ülem, õpperoodu ülem ja tankipataljoni ülem.

Aastatel 1978–1981 õppis ta Malinovski-nimelises soomustankivägede akadeemias Moskvas staabitöö ja vägede juhtimise erialal ja omandas kõrgema sõjaväelise hariduse.

Aastatel 1981–1982 oli ta 155. motolaskurdiviisis Kasahhi NSV idaosas tankipolgu staabiülem, 1982–1987 oli ta 78. tankidiviisi staabiülem Kasahhi NSV-s (tankipolgu ülem, tankidiviisi staabiülem).

Aastatel 1987–1989 teenis ta Nõukogude Liidu sõjalise nõustajana Etioopias (jalaväediviisi ülema nõunik, armeekorpuse ülema nõunik).

Aastatel 1989–1991 oli ta Tartu ühendsõjakomissar. Pärast Eesti Kaitseväe taastamist asus seal tööle.

Teenistus Eesti kaitseväes
Pärast Eesti iseseisvuse taastamist on Laaneots end täiendanud Roomas NATO Kaitsekolledžis ja Soome kõrgematel riigikaitsekursustel.

Laaneots on töötanud mitmel juhtival kohal Kaitseväes: 1991–1994 ja 1997–1999 oli ta Kaitsejõudude peastaabi ülem, 1997 Kaitseväe peainspektor ja 1999–2001 Balti Kaitseuuringute Keskuse ülem.

Aastatel 1994–1996 ei töötanud Laaneots kaitseväes, vaid ESS Lõuna direktorina, sest sel ajal juhatas kaitseväge väliseestlane Aleksander Einseln, kes ei usaldanud Nõukogude armees tähtsal kohal olnud Laaneotsa.

2001–2006 oli ta Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste (KVÜÕA) ülem ning 2002–2006 Eesti Vabariigi kaitseatašee Venemaal ja Ukrainas.

Novembris 2006 kaitseväe juhataja ametist vabastatud Tarmo Kõuts mainis Ants Laaneotsa oma võimaliku mantlipärijana. 16. novembril 2006 otsustas president Toomas Hendrik Ilves esitada Laaneotsa kandidatuuri kaitseväe juhataja ametikohale ja sama aasta 5. detsembril kinnitas Riigikogu Laaneotsa kaitseväe juhatajaks häältega 77:2. Vahepealsel ajal, 23. novembril võttis Riigikogu vastu otsuse, mille kohaselt ei pea kaitseväe juhataja ametist tagasi astuma, kui saab 60-aastaseks, vaid tohib selles ametis olla kuni oma 5 aasta pikkuse ametiaja lõpuni. Tema ametiaeg lõppes 5. detsembril 2011.

Juba järgmisel päeval nimetas Laaneots suurimaks ohuks Eesti julgeolekule endiselt Venemaad. Intervjuus Eesti Päevalehele teatas ta: "Tagasihoidlikult öeldes on meie naabriks ebasõbralik riik. Ja vahekord Venemaaga on tõesti Eesti suurim julgeolekuprobleem." See avaldus tekitas Venemaal pahameeletormi.

9. detsembril 2006 alustas Laaneots Afganistanis koos peaminister Andrus Ansipiga oma esimest välisvisiiti.

Laaneots kritiseeris 2002 tehtud otsust, millega jalaväepataljonid muudeti väljaõppekeskusteks. Tema arvates likvideeriti sellega sisuliselt kaitseväe valmidussüsteem. Kriisiolukorras, sõjaohu korral sai Eesti tema hinnangul kohe kasutada vaid paarisadat Scoutspataljoni võitlejat. Väljaõppekeskuste loomine jättis nende staapidele vaid väljaõppega seotud küsimused ja ohuolukorras ei saaks nad teostada väeosade operatiivjuhtimist. Ühtlasi mõjus väljaõppekeskuste loomine Laaneotsa sõnul halvasti ohvitserkonna moraalile, sest osa ohvitsere olevat muutunud "mundrit kandvateks tsivilistideks". Laaneots soovis väljaõppekeskused muuta taas normaalseteks pataljonideks ja välja arendada kaitseringkonnad.

Laaneots on olnud reservõppekogunemiste korraldamise tugev pooldaja.

Kirjutisi
Laaneots: demokraatia on hädavajalik. www.DELFI.ee, 23. veebruar 2008

Tunnustus

Auastmed

Nõukogude armee

Eesti kaitsevägi

Viited

Välislingid

Elulugu
Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
"Ants Laaneots ajas nurja augustiputši Tartus". Postimees, 16. detsember 1999
Ants Laaneots saates "Kukul külas". 1. osa, 2. osa, 24. august 2003
Peeter Kuimet: "Kõuts näeb mantlipärijana Lanemani ja Laaneotsa". Postimees, 24. august 2006
"VIDEO: Kaitseväe juhataja Ants Laaneotsa kõne Pärnu paraadil". ERR, 23. veebruar 2008 (pikkus 14:06 minutit)
 "Laaneots: uued relvasüsteemid tuleb ruttu kasutusele võtta". EPL, 27. detsember 2008
"Laaneots: NATO-l on Eesti kaitsmiseks plaan olemas". Postimees, 24. veebruar 2009
"VIDEO: Laaneots: NATO-l on Eesti kaitsmiseks plaan olemas". ERR, 24. veebruar 2009
Kahekõne. ETV saade, 8. oktoober 2009, kell 20:05
"VIDEO: Laaneots: kasvav kaitsetahe näitab kodanikkonna küpsust". ERR, 24. veebruar 2010
"Minu äri kümme käsku". director.ee, mai 2010
"Rahvusvaheline julgeolekuolukord ei luba meile lõtvust". DELFI, 24. veebruar 2011
 Evelyn Kaldoja: "Ants Laaneots: tahtejõudu peab olema". Postimees, 3. detsember 2011
"Laaneots: ilma USAta on Lääne-Euroopa kaitsevõimekus küsitav". ERR, 4. detsember 2011
 Ants Laaneots: Venemaa kasvatab muskleid. Postimees, 7. aprill 2012
Heidit Kaio. Ants Laaneots: ma olen eluaeg õppinud ründama. epl.delfi.ee, 6. juuli 2013
Ants Laaneots: Teise maailmasõja kaks ajalugu. err.ee, 9. mai 2020, kell 09:05

Eesti kindralid
Eesti kaitseväe juhatajad
Kaitseväe peastaabi ülemad
Nõukogude Liidu sõjaväelased
XIII Riigikogu liikmed
XIV Riigikogu liikmed
Eesti represseeritud isikud
Eestlased Ukrainas
Eestlased Venemaal
Kotkaristi I klassi teenetemärgi kavalerid
Kotkaristi II klassi teenetemärgi kavalerid
Legion of Meriti kavalerid
Sündinud 1948