Austria Sileesia

Mitte segi ajada Sileesia hertsogkonnaga.

Austria Sileesia (saksa Österreichisch Schlesien; tšehhi Rakouské Slezsko; poola Śląsk Austriacki), ametlikult Ülem- ja Alam-Sileesia hertsogkond (saksa Herzogtum Ober- und Niederschlesien; tšehhi Vévodství Horní a Dolní Slezsko) oli autonoomne piirkond Böömimaa kuningriigis ja Austria keisririigis, aastast 1867 Tsisleitaania kroonimaa Austria-Ungaris. See kattub suuresti tänapäeva Tšehhi Sileesia piirkonnaga ja oli ajalooliselt osa suuremast Sileesia piirkonnast.

Geograafia 

Austria Sileesia koosnes kahest territooriumist, mida eraldas Morava Ostrava maariba Ostravice ja Odra jõe vahel.

Piirkond Ostravicest idas Cieszyni ümbruses ulatus Lääne-Karpaatide kõrgustikult (Sileesia Beskiidid) lõunas, kus see piirnes Ungari kuningriigiga, piki Olza ja (ülemjooksul) Wisła jõge Preisi Sileesia piirini põhjas. Idas eraldas Biała jõgi Bielsko juures seda Rzeczpospolita Väike-Poola maadest, mis liidendati Austria Galiitsia ja Lodomeeria Kuningriiki pärast Poola esimest jagamist aastal 1772.

Territoorium Odra jõest läänes ulatus Opava linnast kuni Bílá Vodani, seda piiras lõunas Ida-Sudeetide Hrubý Jeseníki mäeahelik, eraldades selle Moravast, ning põhjas Opava jõgi. Läänes moodustasid Kullamäed piiri Kladsko krahvkonnaga.

Ajalugu 

Ala moodustas esialgu keskaegse Sileesia hertsogkonna kaguosa, mis oli Piastide Poola kuningriigi provints. 14. sajandil kuulutas enamus Sileesia hertsogeid end Böömimaa vasallideks.

Tšehhi krooni maade osana päris Sileesia Habsburgist Austria ertshertsog Ferdinand I aastal 1526, pärast viimase Jagelloonist Böömimaa kuninga Ludvik II surma Mohácsi lahingus. Kui Habsburgist keisrinna Maria Theresia aastal 1740 naisena trooni päris, esitas Preisi kuningas Friedrich Suur nõude Sileesia provintsile ja alustas 16. detsembril vastust ära ootamata Esimest Sileesia sõda, käivitades sellega suurema Austria pärilussõja. Tema kampaania lõppes aastal 1742 Preisi võiduga Chotusitzi lahingus, mis viis Breslau ja Berliini lepinguteni, millega Sileesia jagati.

Lepingu tingimuste kohaselt sai Preisi kuningriik enamuse territooriumist, sealhulgas Böömimaa Kladsko krahvkonna, samas vaid väike osa Kagu-Sileesiast jäi Habsburgide monarhiale, koosnedes:

 Ülem-Sileesia Tescheni (Cieszyni) hertsogkond,
 endise Määrimaa Opava hertsogkonna osad koos Krnovi hertsogkonnaga Opava jõest lõunas, sisaldades mitut Määrimaa enklaavi,
 Alam-Sileesia Nysa hertsogkonna lõunaosa ümber Jeseníki,

mis moodustasid Ülem- ja Alam-Sileesia hertsogkonna, mis jäi Böömimaa kroonimaaks pealinnaga Opavas. Aastal 1766 anti Tescheni hertsogi tiitel Saksimaa printsile Albertile, kes oli Maria Theresia väimees, samas Troppau ja Jägerndorfi hertsogi tiitel jäi Liechtensteinidele. Nysa territooriumi haldasid Wrocławi piiskopid residentsiga Jánský vrch (Johannisberg) lossis.

Kui Habsurgist keiser Franz II rajas aastal 1804 Austria keisririigi, sisaldas tema tiitel "Ülem- ja Alam-Sileesia hertsog". Austria Sileesia ühendati raudtee abil Austria pealinna Viiniga, kui Keiser Ferdinandi põhjaraudtee liini pikendati aastal 1847 Bohumíni jaamani. Austria-Ungari kompromissi tulemusena muutus Ülem- ja Alam-Sileesia hertsogkond Austria Tsisleitaania kroonimaaks.

Aastal 1918 saadeti Austria monarhia laiali ja lõviosa Austria Sileesiast loovutati 1919. aasta Saint-Germaini rahuga äsjaloodud Tšehhoslovakkia riigile, väljaarvatud Cieszyni Sileesia (endine Tescheni hertsogkond), mis pärast Poola–Tšehhoslovakkia sõda jaotati aastal 1920 piki Olza jõge, kusjuures idaosa läks Poola Sileesia vojevoodkonnale. Väiksemad hertsogkonna osad said samuti Poola osaks, samas külgnev Preisi Sileesia Hlučíni piirkond läks Tšehhoslovakkiale.

Rahvastik 

Vastavalt Austria rahvaloendusele oli Austria Sileesia aastal 1910 koduks 756 949 inimesele, kes rääkisid järgmisi keeli:

 43% – saksa
 31% – poola
 26% – tšehhi

Suured linnad 

Rohkem kui 5000 elanikuga linnad aastal 1880:

Haldus 

Ülem- ja Alam-Sileesia hertsogkond oli esialgu jagatud kaheks ringkonnaks (Bezirke): Teschen (Těšínský kraj) ja Troppau (Opavský kraj) keskusega Krnovis. Ida-Teschenis loodi aastal 1754 autonoomne Bielsko hertsogkond. Pärast 1848. aasta revolutsioone reorganiseeriti Austria Sileesia ringkondadeks:

 Freistadt Fryštát
 Freiwaldau Jesenik
 Freudenthal Bruntál
 Frydek Frýdek-Místek
 Hultschin Hlučín
 Jägerndorf Krnov
 Teschen Těšín
 Troppau Opava
 Wagstadt Bilovec

Austria ajaloolised riigid
Tšehhi kuningriik