Anna Karenina

"Anna Karenina" on vene kirjaniku Lev Tolstoi romaan, mis esmakordselt avaldati aastail 1875–1877 järjejutuna ajakirjas Russki Vestnik ("Русскій Вѣстникъ"), kuid ajakirja toimetaja Mihhail Katkovi tülide tõttu Tolstoiga ei avaldatud romaani täies mahus. Aastal 1878 töötas Tolstoi "Anna Karenina" põhjalikult ümber ning samal aastal ilmus see ka raamatu kujul.

Teost peetakse üheks realismi tippsaavutuseks, Tolstoi nimetas seda raamatut oma esimeseks "tõeliseks" romaaniks. Raamatu peategelase Anna Karenina prototüüp oli osaliselt Aleksandr Puškini vanem tütar Maria Hartung (1832–1919). Tolstoi oli Mariaga kohtunud lõunalauas ka isiklikult.

Enamik vene kriitikuid peab raamatut kõrgkihi elu ja armusuhete lahkamiseks. Fjodor Dostojevski nimetab oma "Kirjaniku päevikus" teost aga tõeliseks kunstiteoseks.

Ajakirja Time 2007. aasta jaanuarinumber nimetab "Anna Kareninat" kõigi aegade parimaks raamatuks.

"Anna Karenina" põhjal on tehtud hulgaliselt filme. Ühed kuulsaimad on 1927. aastal linastunud film "Armastus" ("Love") ja 1935. aasta ekraniseering, mille mõlemas mängib peaosalist Anna Kareninat Greta Garbo.

Sisukokkuvõte
Romaan on jaotatud kaheksaks osaks.

Tegelasi
Anna Arkadjevna Karenina, sündinud Oblonskaja
Aleksei Aleksandrovitš Karenin
Aleksei Kirillovitš Vronski
Konstantin Dmitrijevitš Ljovin
Jekaterina Aleksandrovna Štšerbatskaja, Kitty
Stepan Arkadjevitš Oblonski, Stiva
Darja Aleksandrovna Oblonskaja, Dolly
Sergei Aleksejevitš Karenin, Serjoža
Nikolai Dmitrijevitš Ljovin
Sergei Ivanovitš Koznõšev
Jelizaveta Feodorovna Tverskaja, Betsy
Madame Stahl
Varvara Andrejevna, Varenka
Vassili Veslovski, Vassenka

Anna Karenina
Anna Karenina on romaani peategelane.

Anna oli aus inimene, teda ei rahuldanud abielu, mis ei rajanenud tunnetel. Selles suhtes erines Anna ühiskonna koorekihist. Oma langemisest ei tundnud Anna rõõmu, vastupidi, ta tundis end pahelise ja süüdlasena. Ta teadis, et ei saa kunagi vabalt armastada, et jääb igavesti häbistatud naiseks. Ometi pidas ta niisugust tulevikku paremaks abielust Kareniniga. Anna asus võitlema ühiskonna kõlblusvormide vastu, kuigi targa inimesena mõistis, et see võitlus lõppeb tema kaotusega. Jäänud ilma oma elumõttest, armastusest, küsis ta endalt: "Mis oleks olnud see, mis ei oleks olnud küll õnn, aga mitte ka piin." Seda polnud, ning Anna otsustas surra kättesaadamatute ideaalide nimel.

Filmid
Anna Karenina (film 1910)
Anna Karenina (film 1911), nimiosas M. Sorotšina
Anna Karenina (film 1914), nimiosas Maria Germanova
Anna Karenina (film 1915), nimiosas Betty Nansen
Anna Karenina (film 1918), nimiosas Irén Varsányi
Anna Karenina (film 1919), nimiosas Lya Mara
Armastus (film 1927) (originaalpealkirjaga "Love"), Anna Karenina osas Greta Garbo
Anna Karenina (film 1935), nimiosas Greta Garbo
Anna Karenina (film 1948), nimiosas Vivien Leigh
Anna Karenina (film 1953), Nimiosas Alla Tarassova
Anna Karenina (film 1961), nimiosas Claire Bloom
Anna Karenina (film 1967), nimiosas Tatjana Samoilova
Anna Karenina (seriaal 1974), nimiosas Lea Massari, 6-osaline miniseriaal
Anna Karenina (film 1976), nimiosas Maija Plissetskaja
Anna Karenina (seriaal 1977), nimiosas Nicola Pagett, 10-osaline miniseriaal
Anna Karenina (film 1985), nimiosas Jacqueline Bisset
Anna Karenina (seriaal 1996), nimiosas Antoinette Taus
Anna Karenina (film 1997), nimiosas Sophie Marceau
Anna Karenina (film 2000), nimiosas Helen McCrory
Anna Karenina (film 2009), nimiosas Tatjana Drubitš
Anna Karenina (film 2012), nimiosas Keira Knightley

Viited

Välislingid

Peeter Olesk. "Romaaniülikool: Lev Tolstoi “Anna Karenina”". Eesti Päevaleht, 11. jaanuar 2008

Vene romaanid
1878