Kuuepäevane sõda

Kuuepäevane sõda, kolmas Iisraeli ja araabia riikide vaheline sõda, peeti 5.–10. juunil 1967. Sõda alustas Iisrael, kes oma õhujõudude ja mehhaniseeritud sõjapidamise üleoleku tõttu vallutas nädalaga kogu Siinai poolsaare, Golani kõrgendiku ja Palestiina alad (Gaza piirkonna ja Jordani läänekalda). Hõivatud aladelt põgenes sadu tuhandeid palestiinlasi, Suessi kanal suleti.

Eelmäng
Iisraeli ja tema naabrite vahelised suhted ei olnud kunagi täielikult normaliseerunud pärast 1948. aasta Araabia-Iisraeli sõda. Aastal 1956 tungis Iisrael Siinai poolsaarele, mille üheks eesmärgiks oli Tirani väina taasavamine, mille Egiptus oli 1950. aastal Iisraeli laevadele sulgenud. Iisrael oli hiljem sunnitud taanduma, kuid võitis tagatise, et Tirani väin jääb avatuks. Kuigi ÜRO rahuvalve väed saadeti kahe maa piirile, puudus demilitariseerimiskokkulepe.

Sõda
1967. aasta juuniks olid pinged tõusnud ohtlikult kõrgeks. Iisrael kordas oma 1956. aasta järgset seisukohta, et Tirani väina sulgemine tema laevadele võrduks sõjakuulutusena. Mai lõpus teatas Egiptuse president Gamal Abdel Nasser, et Tirani väin suletakse Iisraeli laevadele. Egiptus mobiliseeris seejärel oma jõud piiril Iisraeliga.

5. juunil käivitas Iisrael massilise õhurünnakute seeria Egiptuse lennuväljade vastu. Rünnakus osalesid 188 Iisraeli lennukit. Egiptuse kaitseinfrastruktuur oli äärmiselt kehv ning lennuväljad ei olnud varustatud kindlustatud varjerajatistega, mis oleksid suutnud kaitsta Egiptuse lennukeid. Enamik Iisraeli sõjalennukeid lendasid madalalt üle Vahemere, et vältida tuvastamist radarite poolt. Ülejäänud lendasid üle Punase mere.

Üllatusrünnakus hävitati pea kogu Egiptuse õhujõud juba maa peal (kokku hävis üle 300 lennuki ja hukkus umbes 100 pilooti), andes Iisraeli lennukitele edaspidi õhus täieliku ülekaalu. Samal ajal käivitasid iisraellased maavägede operatsiooni Gaza sektorisse ja Siinai poolsaarele, mis jällegi tabas egiptlasi ootamatult. Pärast mõningast esimest vastupanu kuulutas Gamal Abdel Nasser välja evakuatsiooni Siinai poolsaarelt. Iisraeli väed jälitasid lääne poole pagevaid egiptlasi, põhjustades neile raskeid kaotusi ning vallutasid Siinai poolsaare.

Nasser kutsus seejärel Süüriat ja Jordaaniat üles alustama rünnakuid Iisraelile. Järgnenud lahingutes tõid Iisraeli vasturünnakud kaasa Ida-Jeruusalemma ja Jordani Läänekalda hõivamise Jordaanialt ning Golani kõrgendike vallutamise Süürialt.

Tulemus
11. juunil allkirjastati relvarahu. Araabia maade kaotused olid Iisraeliga võrreldes tunduvalt raskemad: Araabia riikide vägede hulgas oli hukkunuid ligi 20 000, Iisrael kaotas langenutena veidi vähem kui 1000 sõjaväelast. Iisraeli sõjaline edu oli tingitud üllatusrünnaku efektist, uuenduslikust ja hästi läbiviidud lahingukavast ning Araabia maade sõjajõudude kehvast kvaliteedist ja juhtimisoskusest.

Iisrael vallutas Egiptuselt Gaza sektori, Jordaanialt Jordani Läänekalda ja Ida-Jeruusalemma ning Süürialt Golani kõrgendikud. Iisraeli kontrolli all olevate maa-alade pindala kolmekordistus. Sõja järel põgenes Läänekaldalt umbes 300 000 palestiinlast ja Golani kõrgendikelt ligi 100 000 süürlast. Kogu Araabia maailmas saadeti välja juute, kes pagesid Euroopasse või Iisraeli.

Viited 

Iisraeli ajalugu
Sõjad
1967