Venezuela

Venezuela (mööndav Venetsueela) on riik Lõuna-Ameerikas. See piirneb põhjas Kariibi merega, kirdes Atlandi ookeaniga, läänes Colombiaga, lõunas Brasiiliaga ja idas Guyanaga.

Lipp 
Venezuela lipp on kollasest, sinisest ja punasest väljast koosnev horisontaalne trikoloor. Lipu sinisele värviväljale on lisatud kaheksa valget viisnurkset tähte.

Lipu kollane sümboliseerib riigi rikkust ja uusi võimalusi. Sinine sümboliseerib vaprust ja Atlandi ookeani. Punane sümboliseerib iseseisvusvõitluse verevalamist Hispaania koloniaalaja vastu. Kaheksa tähte tähistavad Venezuela kaheksat provintsi.

Vapp 
Kollase, sinise ja punase värvi horisontaalne kolmikvärv koos riigivapi kollase lindiga ülemisel serval ja kaheksa valge viisnurkse tähega poolkaar, mille keskel on sinine riba.

Rahvastik 
Venezuelas elab 2020. aasta andmetel 33 172 327 inimest. 

Tunnis sünnib Venezuelas 68 ja sureb 16 inimest. 

Rahvastiku aastane juurdekasv on +1,7% ehk Venezuela rahvaarv on kasvav.

Suurima osa Venezuela elanikkonnast moodustavad 16–64-aastased naised. Kõige vähem elab Venezuelas üle 65-aastasi mehi.

Venezuela on suure vanemaealiste osatähtsusega riik, sest vanemad mehed ja naised moodustavad suurima osa rahvaarvust.

Venezuela on jõudnud demograafilise arengu 5. etappi, sest keskmine oodatav eluiga on kõrge.

Majandus 

Riigi suurim majandusharu on naftatööstus. Naftamaardlad paiknevad Maracaibo järve ja Venezuela lahe all. Nafta ja naftatooted moodustavad 80% riigi ekspordituludest. Eksporditakse ka boksiiti, alumiiniumi, terast ja põllumajandussaadusi.

Tööealise elanikkonna rakendatus Venezuela põllumajanduses on 10%, tööstuses 59% ja teeninduses 49%.

Töötute osakaal Venezuelas on 14,6%.

Venezuelas on peamine sissetulekuallikas nafta (ligi 95% ekspordist on nafta). 

Osa Venezuela majandusest sõltub rahaülekannetest.

Turism 
Venezuela ei ole tuntud turismiriik, sest turismi osakaal moodustab tervest majanduslikust sissetulekust vaid 9,4%. Kui 2017. aastal külastas Venezuelat 429 tuhat turisti, siis sellele eelnenud aastal 681 tuhat. 

Turismi arengu eeldused Venezuelas on aastaringne soe ja kuiv kliima, ookean ja loodus.

Populaarsemad külastuskohad Venezuelas on Angel Falls, Los Llanos, Los Roques, Choroni, Merida Cable Car, Mount Moraima ja Isla Margarita.

Venezuelas on umbes 105 kaitseala, mis katavad umbes 26% riigi mandri-, mere- ja saarepinnast.

Haldusjaotus 

Venezuela jaguneb 23 osariigiks, 1 liiduringkonnaks ja liidusõltkondadeks.

Ajalugu

Iseseisvumine
Seni Hispaania kolooniaks olnud Venetsueela kuulutas end esmakordselt iseseisvaks 1811. aastal. Algas Venezuela iseseisvussõda. Suveräänsus saavutati pärast võidukat Carabobo lahingut 1821. aastal ning kindlustati võiduga Maracaibo lahingus 1823. aastal.

Kuni 1830. aastani oli Venezuela Gran Colombia riigi osa.

Tänapäev

Venezuelas on aastaid kestnud poliitiline ja majanduskriis presidentide Chaveze ja Maduro sotsialistlike eksperimentide tõttu. 90% rahvast elab vaesuses, alatoitumus on üldlevinud, kaubandust iseloomustab tänapäeval defitsiit kõigest esmavajalikkust.

Vaata ka

 Venezuela jalgpallikoondis
 Hiina Vabariigi ja Venezuela suhted
 Santa Rosa de la Eminencia

Viited 

Riigid
Ameerika maad