joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Anthony Perkins

Anthony Perkins (4. aprill 1932 – 12. september 1992) oli USA näitleja. Teda tuntakse eelkõige Norman Batesi rolli järgi Alfred Hitchcocki filmis "Psühho".

Lapsepõlv
Perkins sündis New Yorgis. Tema ema oli Janet Esselstyn ja isa teatri- ja filminäitleja James Ripley Osgood Perkins. 1937. aastal James suri. Anthony kolis 1942. aastal Bostonisse.

Eraelu
9. augustil 1973 abiellus Anthony Perkins fotograafi Berry Berensoniga. Neil sündis kaks poega: näitleja Oz Perkins (sündinud 2.02.1974) ja muusik Elvis Perkins (sündinud 9.02.1976). Berenson hukkus 11. septembril 2001 terrorirünnakus, olles American Airlinesi lend 11 pardal.

Perkins suri 60-aastasena AIDSi tüsistustesse. Ta tuhastati ja ta tuhk anti tema perekonnale.

Filmograafia
The Actress (1953) 
Friendly Persuasion (1956) 
Fear Strikes Out (1957) 
The Lonely Man (1957) 
The Tin Star (1957) 
Desire Under the Elms (1958) 
This Angry Age (1958) 
The Matchmaker (1958) 
Green Mansions (1959) 
On the Beach (1959) 
Tall Story (1960) 
Psycho (1960) 
Goodbye Again (1961) 
Phaedra (1962) 
Five Miles to Midnight (1962) 
The Trial (1962)
The Sword and the Balance (1963) 
Agent 38-24-36 (1964)
The Fool Killer (1965) 
Is Paris Burning? (1966) 
Evening Primrose (1966) 
The Champagne Murders (1967) 
Pretty Poison (1968) 
Catch-22 (1970) 
WUSA (1970) 
How Awful About Allan (1970) 
Ten Days' Wonder (1971) 
Someone Behind the Door (1971) 
Play It as It Lays (1972) 
The Life and Times of Judge Roy Bean (1972) 
Lovin' Molly (1974) 
Murder on the Orient Express (1974) 
Mahogany (1975) 
Remember My Name (1978) 
First, You Cry (1978) 
Les Misérables (1978) 
Winter Kills (1979) 
Twice a Woman (1979) 
The Black Hole (1979)
Double Negative (1980) 
North Sea Hijack (1980) 
For the Term of His Natural Life (1982) 
The Sins of Dorian Gray (1983) 
Psycho II (1983) 
The Glory Boys (1984) 
Crimes of Passion (1984) 
Terror in the Aisles (1984) 
Psycho III (1986)
Napoleon and Josephine: A Love Story (1987) 
Destroyer (1988) 
Edge of Sanity (1989) 
Chillers (1990) 
Daughter of Darkness (1990) 
I'm Dangerous Tonight (1990) 
Ghost Writer (1990) 
Psycho IV: The Beginning (1990) 
The Man Next Door (1991) 
The Naked Target (1992) 
In the Deep Woods (1992)

Ameerika Ühendriikide filminäitlejad
Sündinud 1932
Surnud 1992
Patoloogia

Patoloogia (ladina pathologia) on üldisemas mõttes kõrvalekalle määratud normist.

Meditsiinis

Meditsiinis on patoloogia haigusõpetus – haiguste põhjuste, tekke, seotud nähtuste ja organismis aset leidvate muutuste õpetus. 

Patoloogia on tänapäevase tõenduspõhise meditsiini tähtsaim baaseriala. 

Patoloogid tegelevad haiguste diagnoosimisega makroskoopilisel, mikroskoopilisel ja ultrastruktuuri tasandil rakkude ja kudede haiguslike muutuste kirjeldamisega elupuhuselt (biopsia) või surmajärgselt (patoanatoomiline lahang) organismist eemaldatud rakkudes ja/või kudedes.

Patoloogia erialaga on tihedalt seotud ka järgmised allerialad: kliiniline patoloogia, anatoomiline patoloogia, keemiline patoloogia, kohtumeditsiiniline patoloogia, üldpatoloogia, geneetiline patoloogia, hematoloogiline patoloogia, immunopatoloogia, neuropatoloogia, nefropatoloogia, transplantatsiooni patoloogia, dermatopatoloogia, luupatoloogia jpt. 

Patolooge koolitatakse vastava eriala residentuuris Tartu Ülikoolis. Eestis tegutseb patoloogide erialaseltsina Eesti Patoloogide Selts.

Vaata ka
fütopatoloogia
ihtüopatoloogia

Välislingid
Patoloogia
 Autorite kollektiiv, Patoloogia eriala arengukava aastani 2020, 2012

Meditsiin
Pirna

Pirna on linn Saksamaal Saksimaal, Saksi Šveitsi – Ida-Maagimäestiku kreisi halduskeskus. Piirneb põhjas Dresdeniga. Asub Elbe ääres.

Pirnat on esmakordselt kirjalikult mainitud 1233. aastal. 1307 asutati Pirmas dominiiklaste klooster. 1325 sai Pirna linnaõigused. 2008. aastani kuulus linn Saksi Šveitsi kreisi.

Linna läbib Dresdeni–Děčíni raudtee.

Pirnas asub Sonnensteini loss.

Viited

Välislingid 

 Pirna koduleht

Saksimaa linnad
Saksimaa vallad
Toropets

Toropets on linn Venemaal Tveri oblastis, Toropetsi rajooni keskus. Asub Toropa jõe ja Solomeno järve ääres.

Toropetsi on esmakordselt mainitud 1074. aastal. 1168 mainitakse linna iseseisva vürstiriigi keskusena. 1350ndatel läks Leedu koosseisu. 1503 vallutas linna Moskva suurvürstiriik. 1708 läks Ingerimaa kubermangu (alates 1710 Peterburi kubermang) koosseisu. 1727 läks Novgorodi kubermangu. 1777. aastal sai linnaõigused ja liideti Pihkva kubermanguga. 1935. aastast kuulub Tveri oblastisse. Augustist 1941 jaanuarini 1942 oli Saksa poolt okupeeritud.

Eesti ümberasujad rajasid 1873–1877 Toropetsis oma luteri kiriku, seal tegutses ka eesti kool ja Toropetsi Eesti Haridusselts. Nõukogude võim sulges 1920 kiriku, lasi kiriku torni lammutada ja avas hoones petrooleumi müügikoha. Hiljem tegutses hoones laste spordikool .

Viited

Välislingid 
Linna portaal

Tveri oblasti linnad
Tõnu Talvi

Tõnu Talvi (sündinud 10. oktoobril 1962) on eesti zooloog ja looduskaitsja.

Ta lõpetas 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli hüdrobioloogia-ihtüoloogia erialal.

Ta on olnud Riikliku Looduskaitsekeskuse Saare regiooni direktor ja Keskkonnaameti looduskaitse bioloog. Töötab Keskkonnaameti looduskaitse korraldamise osakonnas looduskaitse peaspetsialistina.

Tunnustus
2016 Saaremaa omavalitsuste liidu Oskar Kallase auhind
2017 Valgetähe V klassi teenetemärk

Viited

Eesti zooloogid
Eesti looduskaitsjad
Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna vilistlased
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1962
Klaus Kurselli mäss

Klaus Kurselli mäss oli Tallinnas 1570. aastal Põhjamaade seitsmeaastase sõja ajal toimunud Rootsi asehalduri ja keskvõimu esindajate vastu korraldatud relvastatud vastuhakk, mille käigus mässajad Klaus Kurselli juhtimisel hõivasid Toompeal asuva Väikese linnuse ja vangistasid kuberner Gabriel Kristiernsson Oxenstierna.

Mässu põhjus oli pikaleveninud Põhjamaade seitsmeaastane sõda (1563–1570), mis muutis Rootsi riigi ajutiselt maksejõuetuks ja mille tulemusena oli Liivimaal kohalikest aadlikest ja linnakodanikest moodustatud kolm lipkonda pikka aega palgata. Rootsi keskvalitsus kavatses olukorra ajutiseks lahendamiseks suunata rahulolematud Liivimaa ja Eestimaa rüütelkondade esindajad Liivimaalt taas Rootsi, et kaasata nad Rootsi pinnal sõjategevusse, kus osa neist oligi juba viibinud aastail 1564–1566. Rootsi suundumine seati eeltingimuseks, et saada tasumata palka kätte.

7. jaanuaril 1570 võttis Liivi sõjas Rootsi poolel olnud mõisameeste pealik Klaus Kursell ootamatu rünnakuga oma valdusse Toompea Väikese linnuse. Tallinna raad vahendas kokkuleppe, millega kuberner Oxenstierna vabastati, linnus pidi aga jääma Kurselli kätte järgmiste nelipühadeni, milliseks ajaks oodati kuningas Johan III-lt võlgu oldavat summat või mingit muud lahendust olukorrale.

24. märtsil 1570 võtsid aga rootslaste väed Toompea linnuse kavalusega tagasi. Klaus Kursell ja enamik mässus osalenud mehi vangistati. Kursell mõisteti varsti surma ja hukati koos paari kaaslasega.

Viited

Põhjamaade seitsmeaastane sõda
16. sajand Eestis
Mässud
1570
Robert Theodor Hansen

Robert Theodor Hansen (12. oktoober 1849 Pahkla – 26. august (vkj 13. august) 1912 Tallinn) oli eesti köster, koolmeister, muusikategelane ja helilooja.

Robert Theodor Hansen sündis Hageri kihelkonnas, Kohila vallas Pahklas möldri pojana. Tallinna Kreisikooli lõpetamise järel asus aastal 1868 tööle Iisakul köstrina. Ta asutas Iisakus kihelkonnakooli, kus töötas koolmeistrina aastani 1912. Ta asutas Iisakus segakoori, pasunakoori ning muusika- ja kirjandusseltsi, kuhu kutsus esinema tuntud muusikuid ja soliste. Tema muusikaharrastus innustas ärkamisajal kogu kihelkonda. Pea igasse tallu muretseti viiul, pasun, klaver või koduorel. Hanseni juhatatud koorid esinesid mitmel üldlaulupeol ja pälvisid auhindu. Iisaku koorid käisid kontserte andmas ka mujal Eestis.

Hansen oli ajalehtede Ristirahva Pühapäevaleht ja Eesti Postimees kaastööline. Tegeles ka heliloominguga. Aastal 1882 kirjutas ta viisi Lydia Koidula sõnadele "Ema süda", mis on muutunud rahvalikuks lauluks (ilmus esmakordselt 1913. aastal Juhan Elkeni kogus "Koolilaste laulud"). Teisi tema loodud laule: "Kaugelt koju tulles", "Õhtu rahu", "Lahkumine", "Miks sa nutad lillekene", "Püha", "Jõululaul", "Jõuluõhtul" jt. Enamik tema noote hävis aga pärast tema surma tulekahjus.

Robert Theodor Hansen suri Tallinnas 13. augustil (vkj) 1912. Kui tema põrm Tallinnast Iisakusse toodi, läksid pillimehed Iisaku mäele vastu – alles siis saadi aru, mida Hansen siinsele rahvale tähendas. Hansen maeti Iisaku kalmistule.

Viited

Välislingid 
Tutvustus: Hansen, Robert Theodor
VE: Hansen, Robert Theodor - koorijuht, helilooja, koolijuht ja pedagoog
 

Iisaku kalmistule maetud
Sündinud 1849
Surnud 1912
Derek Fowlds

Derek Fowlds (2. septembril 1937 Balhamis, London – 17. jaanuar 2020 Bath, Somerset) oli Inglismaa näitleja.

Tema tuntuimad rollid on Sir Bernard Woolley seriaalides "Jah, härra minister" (1980–1984) ja "Jah, härra peaminister" (1986–1988) ning vanemkonstaabel (hiljem "Aidensfield Armsi" küla kõrtsi omanik) Oscar Blaketon seriaalis "Südameasi", kus ta osales üle kümme aasta (1992–2010) .

Viited

Välislingid 
 Derek Fowlds Internet Movie Database

Suurbritannia näitlejad
Sündinud 1937
Surnud 2020
Duell (film 1971)

"Duell" on Ameerika Ühendriikide 1971. aasta telefilm, mille lavastas Steven Spielberg. Filmi stsenaariumi kirjutas Richard Matheson, lugu põhineb ta enda lühijutul, mis ilmus ajakirjas Playboy.

Lugu
Lugu jälgib David Manni (Dennis Weaver), kes sõidab autoga töö asjus läbi California kõrbe. Teel möödub ta ka ühest aeglasest tankerveokist. Pärast seda, kui David veokist mõned korrad taas mööda sõidab, hakkab selle tundmatu juht Davidi autot suurtel kiirustel taga ajama. (Veokijuht, kelle nägu filmis ei näidata, on näitleja ja kaskadöör Carey Loftin).

Tootmine
Enamik filmist on üles võetud Lõuna-Californias. Algne televisiooni jaoks toodetud film oli ainult 74 minutit pikk ja valmis 23 päevaga telesarja "ABC nädala filmi" jaoks. Õnnestunud teleesilinastuse järel tehti filmist 15 minutit pikem versioon, mis sisaldas uusi stseene (koolibussi ja raudteeülesõidu stseen ning lõik, kus David räägib oma naisega telefonitsi) ning lisati veel pikem algus. 1972. aastal linastus film üle maailma ja Euroopas.

1971. aasta filmid
Trillerid
Ameerika Ühendriikide filmid
Gyöngyös

Gyöngyös on linn Ungaris Hevesi komitaadis. Asub Budapestist 90 km ida pool Mátra mäestiku põhjanõlval Sárhegyi mäe jalamil.

Gyöngyösit on kirjalikult mainitud 1261, linnaõigused sai 1334.

Linnas on mitmeid toiduainetetööstuse ettevõtteid.

Viited

Välislingid 

 Gyöngyösi koduleht 

Ungari linnad
Goathland

Goathland on küla ja vald (civil parish) Suurbritannias Põhja-Inglismaal North Yorkshire'i krahvkonnas Scarborough' ringkonnas Whitbyst 11 km edelas North York Moorsi rahvuspargi alal.

Goathland asub 150 m kõrgusel merepinnast, kuigi ta ei asu merest kaugel.

19. sajandil sai Goathland kuurordiks. 1835 jõudis külla raudtee. Goathlandis on tänini palju haljasalasid ja kivisillutisega jalgteid.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli vallas 407 elanikku.

Suur osa ümberkaudsetest maadest kuulub Lancasteri hertsogkonda, mis on Briti kuningapere omanduses. Hertsogkonna šoti mustapäised lambad tohivad juba sajandeid külas olevatel ja külalähedastel haljasaladel rohtu süüa. Ajapikku on nad inimestega, sealhulgas Goathlandi külastavate turistidega harjunud ja mõned neist on õppinud inimestelt toitu nuruma.

Goathland on seriaalide "Südameasi" ja "Maahaigla" võttekoht. Küla raudteejaamas on filmitud nii "Carringtoni" (1995) kui ka Harry Potteri lugudest tuntud Hogsmeade'i jaamaga seotud episoode.

Viited

Välislingid 

Visit Goathland(arhiveeritud leht)
You can see some excellent photographs of Goathland

North Yorkshire
Suurbritannia külad
Suurbritannia vallad
Scarborough' ringkond

Scarborough' ringkond on omavalitsusüksus Suurbritannias Põhja-Inglismaal North Yorkshire'i krahvkonnas. Ringkonna keskus asub Scarborough' linnas.

Asustus

Linnad 
Filey, Scarborough, Whitby

Külad 
Goathland

Välislingid 
 Scarborough Borough Council Homepage

North Yorkshire
Inglismaa ringkonnad
Georg von Holst

Georg von Holst (2. detsember 1824 Viljandi – 25. detsember 1900 Pärnu) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1833–1842 Cēsise lähedal asuvas Berzaune Maagümnaasiumis (Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden). Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1842–1846 (sai aastal 1845 hõbeauraha). Oli aastatel 1847–1848 prooviaastal Torma Maarja koguduses Eduard Johann Assmuthi juures. Oli aastatel 1848–1849 koduõpetajaks Tormas Heinrich August Emil Hörschelmanni juures. Ordineeriti 15. jaanuaril 1850 Riias õpetajaks.

Oli aastatel 1850–1883 (introdutseeriti 29. jaanuaril 1850) Kanepi Jaani koguduse õpetaja. Elas 1. detsembril 1881 üle atentaadi, milles süüdistas varem tema ärgitusel vallandatud kooliõpetajat ja eesti rahvusliku liikumise tegelast Martin Varest. Oli aastatel 1883–1890 (kutsuti 14. mail ja introdutseeriti 18. septembril 1883) Käina Martini koguduse õpetaja. Jäi aastal 1891 emerituuri. Suri Pärnus.

Holst oli tartumurdelise Uue Testamendi teksti redigeerija. Aastal 1889 tegi ta ettepaneku piiblitõlget põhjalikult redigeerida.

Isiklikku 
Tema poeg Robert Heinrich von Holst oli Audru Püha Risti koguduse õpetaja, pojapoeg Walter von Holst oli Pärnu Nikolai ja Rakvere Saksa koguduse õpetaja.

Viited

Kirjandus
 Martin Vares "Katkendid minu mälestustest II" Tuna 4/2004, lk 123–137

Kanepi Jaani koguduse vaimulikud
käina Martini koguduse vaimulikud
Liivimaa vaimulikud
Eestimaa vaimulikud
Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Sündinud 1824
Surnud 1900
Baltisaksa vaimulikud
Klapp (ansambel)

Klapp on setu pärimusmuusikaansambel, mille moodustavad Seto Kuningriigi tunnustatud meistrid Toomas Valk (parim karmoškamängija 2010, 2008, 2006) karmoškal, Jalmar Vabarna (parim kasatski tantsija 2008, 2006) akustilisel kitarril ja Kristjan Priks (parim kandlemängija 2008) tamburiinidel ja Eesti torupillil. 2009. a. juulis avaldas ansambel Klapp albumi "Hopp!".

Eesti rahvamuusikaansamblid
Paul Gottlieb Georg Everth

Paul Gottlieb Georg Everth (18. veebruar 1772 Kodavere – 10. mai 1843) oli Eesti vaimulik.

Õppis Tartu kõrgemas linnakoolis. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 20. oktoobril 1789) aastatel 1789–1792 Jena Ülikoolis ja (immatrikuleeriti 23. mail 1792) aastatel 1792–1793 Göttingeni Ülikoolis. Töötas pärast seda koduõpetajana Valga ümbruses. Ordineeriti 22. märtsil 1797 õpetajaks.

Oli aastatel 1797–1843 (introdutseeriti 3. mail 1797) Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, olles aastast 1832 samaaegselt Tartu praostkonna praost ja assessor.

Ta on kirjutanud artikli "Beyträg zu Hupels estnischem Wörterbuche", mis ilmus Johann Heinrich Rosenplänteri "Beiträge'des" (XVI, lk. 95–100).

Isiklikku 
Tema isa Georg Simon Everth ja vend Jakob Wilhelm Reinhold Everth olid Kodavere- ja Alatskivi koguduse õpetajad.

Viited 

Maarja-Magdaleena koguduse vaimulikud
Liivimaa vaimulikud
Sündinud 1772
Surnud 1843
Kristjan Haller

Kristjan Haller (sündinud 12. juulil 1949 Raplas) on eesti füüsik. Üliõpilasselts Liivika vilistlane.

Haridus
Ta on lõpetanud 1967. aastal Tartu 5. Keskkooli ning 1973. aastal Tartu Ülikooli füüsika erialal.

Teenistuskäik
Ta on töötanud TA Füüsika Instituudis, sealhulgas 1989–1994 selle instituudi teadusdirektorina ja 1994–2003 direktorina. 2003–2007 oli ta Haridus- ja Teadusministeeriumi asekantsler. 2007–2012 oli Haller Tartu Ülikooli teadusprorektor.

Tunnustus
1997 Raepreemia
1998 Haridusministeeriumi aukiri
2008 Euroopa Teaduste ja Kunstide Akadeemia liige
2009 Haridus- ja Teadusministeeriumi teenete kuldmärk
2011 Valgetähe IV klassi teenetemärk
2011 Rootsi Kuningliku Inseneriteaduste Akadeemia liige

Eesti füüsikud
Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna vilistlased
Üliõpilasselts Liivika liikmed
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1949
North York Moors

North York Moors (ka North Yorkshire Moors) on rahvuspark Suurbritannias Põhja-Inglismaal North Yorkshire'i krahvkonnas. 

See asutati 1952. aastal. 

Kaitseala pindala on 1436 km². Rabamaastiku vanus on umbes 25 000 aastat.

Kliima 

North York Moorsi kõige kõrgemad temperatuurid on mõõdetud juulis (+34 °C) ja augustis (+33 °C). Absoluutsed maksimumid on kõige madalamad jaanuaris (+15 °C) ja detsembris (+16 °C). Kõige madalamad temperatuurid on mõõdetud jaanuaris (–16 °C) ja veebruaris (–14 °C). Absoluutsed miinimumid on kõige kõrgemad augustis (+5 °C) ja juulis (+4 °C).

Sademeid on aastas keskmiselt 738 mm. Kõige rohkem sajab novembris (98 mm) ja detsembris (82 mm), kõige vähem aprillis (39 mm) ja mais (43 mm). Kõige rohkem lund sajab veebruaris (16 päeval) ja jaanuaris (13 päeva). Juunist septembrini lund ei saja.

Päikest paistab aastas keskmiselt 1426 tundi, neist kõige rohkem juulis (185 tundi) ja mais (182 tundi), kõige vähem detsembris (42 tundi) ja jaanuaris (55 tundi).

Välislingid 

North York Moors National Park

North Yorkshire
Suurbritannia rahvuspargid
Transjordaania

Transjordaania emiraat (inglise keeles Emirate of Transjordan, araabia keeles إمارة شرق الأردن Imārat Sharq al-Urdun sõnasõnalt "Ida-Jordaania emiraat") oli Briti protektoraat Lähis-Idas, aastatel 1921–1946.

Vaata ka
Transjordaania piirkond

Protektoraadid
Aivar Põldvee

Aivar Põldvee (sündinud 5. veebruaril 1962 Paldiskis) on eesti ajaloolane, alates 2010. aastast ajaloodoktor ja Tallinna Ülikooli teadur.

Aivar Põldvee omandas põhi- ja keskhariduse Keila 1. Keskkoolis ja asus 1980. aastal õppima Tartu Riiklikku Ülikooli ajalugu. Ta lõpetas selle 1985. aastal ning töötas aastatel 1984–1989 Keila 1. Keskkoolis ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetajana. Sellele järgnes kolmeaastane aspirantuur Eesti Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis. 1993–1997 oli ta sealsamas nooremteadur. Aastatel 1989–2001 oli ta ka Harjumaa Muuseumi vanemteadur ning 1994–1995 direktori ajutine kohusetäitja. 1998–2001 oli Aivar Põldvee ka Keila Gümnaasiumi vanemõpetaja.

2001. aastal sai Põldveest Eesti Ajaloomuuseumi teadusdirektor, kellena ta töötas viis aastat. 2003. aastal alustas ta Tartu Ülikoolis magistriõpinguid ja sai aasta hiljem magistrikraadi. Seejärel astus ta samas doktoriõppesse. 23. septembril 2010 kaitses ta doktoriväitekirja teemal "Bengt Gottfried Forselius ja rahvahariduse lätted Eesti- ja Liivimaal". Töö juhendaja oli Mati Laur, oponent oli Kari Tarkiainen.

Tunnustus
2000 Suur Ignatsi Jaagu medal
2006 Keila kultuuripreemia (teenete eest Keila linna kultuurielu pikaajalisel kujundamisel)
2008 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (artikliauhind: "Lihtsate eestlaste ebausukombed ja Johann Wolfgang Boecleri tagasitulek. Lisandusi kiriku, kirjanduse ja kommete ajaloole")
2014 Bengt Gottfried Forseliuse medal

Välislingid

Info Aivar Põldvee doktoritööst ja kaitsmise ajast

Eesti ajaloolased
Keila Kooli vilistlased
Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna vilistlased
Sündinud 1962
Jürgen von Ungern-Sternberg

Jürgen von Ungern-Sternberg (Jürgen Baron Ungern-Sternberg von Pürkel; sündinud 21. aprillil 1940 Piłas (Schneidemühlis)) on baltisaksa päritolu Saksa ajaloolane.

Ungern-Sternberg tegeleb vanaaja ajaloo, teadusajaloo ja Baltikumi ajaloo uurimisega.

Jürgen von Ungern-Sternberg lõpetas 1959. aastal Münchenis gümnaasiumi ning õppis seejärel ajalugu ja ladina keelt Müncheni ja Freiburgi ülikoolides. 1968. aastal kaitses ta Müncheni ülikoolis doktorikraadi Rooma Vabariigi lõpuaja õigusajaloo teemal. Ta on olnud õppejõud Berliini, Erlangen-Nürnbergi, Esseni ja Kieli ülikoolides. Kõige pikemat aega, aastatel 1978–2007, kuni emeriteerumiseni, oli ta aga vanaaja ajaloo korraline professor Baseli ülikoolis.

Ungern-Sternberg on Université de Haute Alsace (2000), Läti Ülikooli (2002) ja Tartu Ülikooli (2005) audoktor.

Välislingid 
Jürgen von Ungern-Sternberg Baseli ülikooli lehel

Baltisaksa ajaloolased
Saksamaa ajaloolased
Baseli Ülikooli õppejõud
Tartu ülikooli audoktorid
Sündinud 1940
Richard Ferdinand Masing

Richard Ferdinand Masing (29. juuli 1861 Vara – 20. oktoober 1918 Rannu) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1873–1881 Tartus gümnaasiumis. Tartu ülikoolis õppis ta 1881–1882 arstiteadust ja 1882–1893 usuteadust. Ordineeriti 8. oktoobril 1895 õpetajaks.

Oli aastatel 1895–1901 Viljandi praostkonna vikaarõpetaja, olles samaaegselt usuõpetaja. 1901–1907 oli ta Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja, 1908–1918 Rannu Püha Martini koguduse õpetaja.

Viited 

Rakvere Kolmainu koguduse vaimulikud
Rannu Püha Martini koguduse vaimulikud
Eestimaa vaimulikud
Liivimaa vaimulikud
Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Fraternitas Academica liikmed
Sündinud 1861
Surnud 1918
Friedrich Gustav Heinrich Wilhelm Masing

Friedrich Gustav Heinrich Wilhelm Masing (24. august 1824 Vastseliina – 20. september 1897 Räpina) oli Eesti vaimulik.

Algõpetuse sai koduõpetaja käest. Lõpetas Tartus gümnaasiumi. Tartu Ülikoolis õppis aastal 1844 majandust, aastatel 1845–1849 usuteadust. Oli prooviaastal oma isa Carl Gottfried Gustav Masingu juures Vastseliina Katariina koguduses. Ordineeriti 16. augustil 1850 õpetajaks.

Oli aastatel 1850–1897 Räpina ja Mehikoorma koguduse õpetaja. Oli aastatel 1865–1878 Võru praostkonna vaimulik koolirevident, aastast 1874 Liivimaal eestikeelsete kooliõpetajate eksamikomisjoni esimees. Aastal 1892 oli kolmeks kuuks pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele (õigeusus pettunutele).

Isiklikku 
Tema isa Carl Gottfried Gustav Masing ja vend Gustav Alexander Hermann Masing olid Vastseliina Katariina koguduse õpetajad. Tema vanaisa oli Kanepi Jaani koguduse õpetaja Johann Philipp von Roth.

Viited 

Räpina Miikaeli koguduse vaimulikud
Eesti represseeritud isikud
Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Estonia liikmed
Sündinud 1824
Surnud 1897
Julius Piirand

Julius Piirand (7. september 1900 Vastse-Antsla vald, Võrumaa – 10. juuni 1942 Ussollag, Solikamsk, Permi oblast) oli Eesti ärimees ja reservohvitser (kapten).

1921. aastal ülendati ta Vabariigi Sõjakooli rahuaegsete kursuste lõpetamisel lipnikuks. 1924. aastal ülendati ta nooremleitnandiks, 1926. aastal leitnandiks, 1934. aastal kapteniks. Samal aastal vabastati ta tegevteenistusest.

Oli kaubakontori omanik, vaps. 

Arreteeriti NKVD poolt 28. novembril 1940 Nõmmel ja mõisteti surma. Lasti maha.

Viited

Auto-Tankirügemendi koosseis
Eesti ettevõtjad
Sündinud 1900
Surnud 1942
Miilits

Miilits (vene keeles милиция, ukraina keeles міліція) oli korrakaitseorganite nimetus NSV Liidus ja Varssavi pakti riikides, niisamuti Jugoslaavias. Korrakaitseorganeid nimetatakse jätkuvalt miilitsaks mõnedes NSV Liidu endistes liiduvabariikides: Valgevenes, Tadžikistanis, Usbekistanis ja Kõrgõzstanis, niisamuti tunnustamata Abhaasia, Lõuna-Osseetia ja Transnistria vabariikides. 

Miilitsa teenistuses olevat isikut nimetatakse militsionääriks.

Ajalugu

NSV Liidus 
Miilits asutati 10. novembril (28. oktoober vkj) 1917 ametliku nimega Tööliste ja Talupoegade Miilits. NSV Liidus oli miilits sõjaväestatud organisatsioon. Alguses puudusid miilitsas nagu sõjaväeski auastmed. 1935 võeti need sõjaväes kasutusele, aga miilitsas alles 1936. aasta lõpul. Need töötati välja sõjaväe auastmeid eeskujuks võttes, kuid nad ei langenud kokku. Miilitsa auastmete süsteemi muudeti mitu korda.

Pärast NSV Liidu lagunemist 
Pärast NSV Liidu lagunemist tegutses miilits aastaid alarahastatuna. Samale ajale langes kuritegevuse järsk kasv. Paljud võimekad töötajad lahkusid miilitsast tasuvamatele töökohtadele. Kontroll miilitsa tegevuse üle praktiliselt puudus. Seetõttu langes oluliselt miilitsa võimekus ja suurenes korruptsioon miilitsas. Rahva arvamus miilitsast langes märgatavalt. 1995. aasta avaliku arvamuse uuringu kohaselt arvas üksnes 5% küsitletutest, et miilits tuleb oma tööga hästi toime. 2005. aastal ajalehes Izvestija avaldatud uuringu järgi kartis 72% venemaalastest miilitsat, peljates, et militsionäärid panevad süütute inimeste vastu toime ebaseaduslikke tegusid. Teine sama aasta uuring jõudis järeldusele, et 41% venemaalastest ja 56% moskvalastest kardab miilitsat rohkem kui organiseeritud kuritegevust.

Ümbernimetamised 
Miilits nimetati politseiks ümber Bulgaarias, Poolas ja Sloveenias 1989; Eestis, Horvaatias, Leedus, Moldovas ja Rumeenias 1990; Lätis 1991; Gruusias 1993; Serbias 1997; Kasahstanis 1998; Aserbaidžaanis 1999; Armeenias, Mägi-Karabahhis ja Türkmenistanis 2001. Venemaal nimetati miilits ümber politseiks 1. märtsil 2011 ja Ukrainas 3. juulil 2015.

Nimetuse kasutajad 
Korrakaitseorganeid nimetatakse endiselt miilitsaks Valgevenes, Tadžikistanis, Usbekistanis ja Kõrgõzstanis, niisamuti tunnustamata Abhaasia, Lõuna-Osseetia ja Transnistria vabariikides.

Galerii

Vaata ka 
 Berkut (Ukraina)
 Maksumiilits (Ukraina)
 Kriminaalmiilits
 Maamiilits (talupoegadest maakaitsevägi 17. ja 18. sajandil Kesk‑ ja Põhja‑Euroopa riikides (Rootsi valitsuse ajal ka Eesti alal))
 Politsei

Välislingid

Miilitsa kõnekeelsed nimetused, Esimene eesti slängi sõnaraamat
В.Т. Власенко, Форма одежды и знаки различия милиции СССР, http://army.armor.kiev.ua/
Politsei
NSV Liidu Siseministeerium‎
John Duttine

John Duttine (sündinud 15. märtsil 1949 Barnsleys Yorkshire'is) on Inglismaa näitleja.

Televisioonis on mänginud vanemkonstaabel George Millerit seriaalis "Südameasi" (2005–2010).

Välislingid 
 John Duttine. Internet Movie Database

Suurbritannia näitlejad
Sündinud 1949
Ehe

Ehe on ese, mida kasutatakse millegi või kellegi ehtimiseks, kaunistamiseks. 

Inimese ehted võivad rõhutada või väljendada kandja ilu, jõukust või positsiooni ühiskonnas.

Inimese ehteid
 diadeem
 helmed
 jalavõru
 juukseklamber
 juuksenõel
 kaelakee
 keeleneet
 kroon
 kõrvarõngad
 käevõru
 lips
 mansetinööbid
 medaljon
 ninarõngas
 prees
 Prints Albert
 pross
 pärl
 ripats
 sõlg
 sõrmus

Välislingid 

 A history of jewellery. – Victoria & Albert Museum

 
Aksessuaarid
Heinu Koitel

Heinu Koitel (11. jaanuar 1937 – 22. september 2010) oli eesti õigusteadlane.

Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli juristina ning sai 1970. aastal Eesti esimeseks õigusteaduste kandidaadiks tööstusomandi õiguskaitse valdkonnas.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta 7 aastat elektrotehnika tehases Estoplast juriskonsuldi, inseneri ja patendibüroo juhatajana. Aastatel 1967–1997 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia majanduse ning filosoofia, sotsioloogia ja õiguse instituudis vanemteadur ja õigusosakonna juhataja. 1971. aastal asutas Koitel Tallinnas Moskva Patendiinstuudi filiaali, mis tegutses kuni 1985. aastani. 

1992. aastal asutas ta Patendi- ja Kaubamärgibüroo Koitel, mille juhatuse esimees oli 2010. aastani. 

1993. aastast oli ta Eesti Sisekaitse Akadeemia tsiviil- ja kaubandusõiguse õppetooli juhataja ja professor, Tallinna Tehnikaülikooli Kõrgema Majanduskooli õigusdistsipliinide õppejõud, Audentese Ülikooli õppejõud, õppetooli juhataja ja professor ning kuni 2010. aastani Tallinna Tehnikaülikooli õiguse instituudi professor.

Alates 1992. aastast oli ta Eesti patendivolinik leiutiste, kaubamärkide ja tööstusdisainilahenduste valdkonnas, alates 2002. aastast Euroopa patendivolinik leiutiste valdkonnas ning alates 2004. aastast kaubamärkide ja tööstusdisainide valdkonnas.

Ta oli Eesti Patendivolinike Seltsi liige (juhatuse esimees 2004–2007), Eesti Juristide Liidu ning rahvusvaheliste organisatsioonide AIPPI (International Association for the Protection of Intellectual Property) ja INTA (International Trademark Association) liige.

Koitel avaldas üle 100 teaduspublikatsiooni ning esines ettekannetega paljudel rahvusvahelistel teaduskonverentsidel.

Heinu Koitel on juhendanud Viktor Turkini magistritöid "Kaubamärkide rahvusvaheline kaitse" (2003) ning "Leiutiste õiguskaitse - siseriiklik ja rahvusvaheline regulatsioon" (2006) ning olnud Aleksei Kelli doktoritöö "Eesti intellektuaalse omandi süsteemi arengud teadmistepõhise majanduse tingimustes" (2009) oponent.

Tunnustused
 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2007

Välislingid
 

Eesti õigusteadlased
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased‎
Rahumäe kalmistule maetud
Sündinud 1937
Surnud 2010
Viktor Šenderovitš

Viktor Anatoljevitš Šenderovitš (; sündinud 15. augustil 1958 Moskvas) on juudi päritolu Venemaa kirjanik, satiirik, saatejuht ja publitsist.

Aastatel 1995 kuni 2001 oli Šenderovitš NTV populaarse satiirisaate "Nukud" (Куклы) stsenarist. 

Alates 2003. aastast Ehho Moskvõ ja Vabadusraadio kaastöötaja. Alates 2006. aastast RTVi kaastöötaja.

Tuntud president Vladimir Putini aktiivse kriitikuna.

Šenderovitš kanti 2021. aastal välisagentide nimekirja ning 2022. aasta algul põgenes ta Venemaalt.

Raamatud 

 1991 "Цветы для профессора Плейшнера"
 1993 "… В деревне Гадюкино — дожди"
 1995 "Семечки" (Moskva: Tekst)
 1997 "Театр одного Шендеровича"
 1998 "Куклы"
 1999 "Московский пейзаж"
 2000 "Куклиада"
 2000 "Антология"
 2000 "208 избранных страниц"
 2004 "Здесь было НТВ и другие истории"
 2004 "Здесь было НТВ, ТВ-6, ТВС"
 2005 "Монолог с властью"
 2005 "Кинотеатр повторного фильма"
 2005 "Изюм из булки", ISBN 978-5-8159-0826-0
 2006 "Недодумец, или как я победил Марк Твена", ISBN 5-8159-0590-9
 2006 "Изюм из булки. Издание второе. Исправленное и дополненное"
 2007 "Плавленые сырки и другая пища для ума"
 2007 "Хромой стих" (Moskva: Vremja)
 2009 "Схевенинген" (Moskva: Vremja)
 2009 "''Случай с йеху и другие истории нашего зоопарка. Мои встречи с правосудием" (Moskva: Novaja Gazeta), ISBN 978-5-91147-008-1
 2010 "Операция "Остров" (Moskva: Astrel, CORPUS), ISBN 978-5-271-27466-4
 2010 "Одна голова хорошо, а две лучше" ("Üks pea on hea, kaks veel parem"). Moskva: Astrel, CORPUS

Viited

Välislingid 

 Šenderovitši koduleht
 Šenderovitš seksiskandaalist: tegemist on FSB provokatsiooniga Postimees, 26.04.2010 
 Kuulus Vene satiirik süüdistab Peterburi võime tsensuuris Eesti Päevaleht, 05.04.2010
 Kes on Viktor Šenderovitš? Avatud Eesti Fondi koduleht, 09.09.2011
 Šenderovitš: valimised Venemaal on tühi matrjoška ERR, 15.09.2011
 Tuntud vene satiirik: ei tohi karta olla marginaalne Kanal2, 15.09.2011
 Vene satiirik: Eesti ei peaks julgeoleku pärast muretsema õhtuleht, 15.09.2011
 Viktor Šenderovitš: ja me jõudsimegi Strelkovi ära oodata, Tõlkinud Teet Korsten Postimees, 19.07.2014
 Viktor Šenderovitš: Vene know-how - kaos, Tõlkinud Teet Korsten Postimees, 15.08.2014
 Šenderovitš sanktsioonidest: "Ja ärge otsige, millega veel meid pigistada - valu vaid erutab masohhisti", Tõlkinud Teet Korsten Postimees, 14.09.2014
 Šenderovitš: muidu me ei teaks, kus valmistatakse meie rahvuslikku uhkust, Tõlkinud Teet Korsten Postimees, 14.10.2014
 Viktor Šenderovitš: sõda kui emake armas, Tõlkinud Teet Korsten Postimees, 3.11.2014
 Šenderovitš: kuidas hoida püssi tuumaplahvatuse korral, Tõlkinud Teet Korsten Postimees, 19.06.2015
 Teet Korsteni intervjuu "Viktor Šenderovitš: enamik venelasi on harjunud end samastama impeeriumiga", Postimees, 18.02.2017
 Viktor Šenderovitš: rassism vs Black Lives Matter, Tõlkinud Teet Korsten Postimees, 8.06.2020

Vene kirjanikud
Vene saatejuhid
Raadiojaama Ehho Moskvõ saatejuhid
Sündinud 1958
Johann Georg Schwartz noorem

Johann Georg Schwartz noorem (2. juuli 1838 Põlva – 2. jaanuar 1903 Põlva) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1850–1854 Pärnu kreiskoolis, aastatel 1854–1858 Cēsise lähedal asuvas Bērzaine Maagümnaasiumis (Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden). Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1858–1862. Oli prooviaastal Kanepi Jaani koguduses Georg von Holsti ja Põlva Püha Neitsi Maarja koguduses isa juures. Ordineeriti 21. augustil 1866 Valgas õpetajaks.

Oli aastatel 1866–1868 (introdutseeriti 28. augustil 1866) Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse adjunktõpetaja ja aastatel 1868–1902 sama koguduse õpetaja. Oli aastal 1893 neljaks kuuks pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele (õigeusus pettunutele). Oli aastatel 1885–1899 Võru praostkonna vaimulik koolirevident. Aastatel 1899–1903 oli ta Võru praostkonna praost. Oli Tartu-Võru ringkonna pastorite leskede ja vaeslastekassa direktor.

Isiklikku 
Nii tema isa Johann Georg Schwartz kui ka poeg Johann Christoph Schwartz olid Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse õpetajad. Tema õemees Georg Theodor Wilhelm Eisenschmidt oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja. Tema väimees Karl Ferdinand Baer (abielus tütre Helenega) oli Ruhja koguduse õpetaja.

Viited 

Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse vaimulikud
Võru praostid
Eesti represseeritud isikud
Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Sündinud 1838
Surnud 1903
Horatio Nelson

Horatio Nelson, esimene Nelsoni vikont ja Bronté hertsog (29. september 1758 Burnham Thorpe, Norfolk – 21. oktoober 1805) oli Briti mereväeohvitser, viitseadmiral.

Horatio Nelson sündis kaheksalapselises peres, kus oli 5 poissi. Horatio oli kolmas poeg.

Juba väikesest peale oli Nelson hingestatud ja sihikindel hulljulge. On öeldud, et Nelson kaotas oma parema silma, mille varjamiseks kattis selle klapiga. Kartes ka oma teise silma kaotust, kaitses ta seda erilise kübaraga.

Kuulsaks sai Nelson Napoleoni sõdades. Tema kõrgeim auaste oli viitseadmiral (Vice Admiral of the White). Võidukas Trafalgari lahingus sai ta surmavalt haavata, tema viimased sõnad olid: "Jumal tänatud, et ma olen oma kohuse täitnud." Pärast surma toodi Nelsoni keha Suurbritanniasse brändiga täidetud kirstus. 9. jaanuaril 1806 maeti Nelson Londoni Saint Pauli katedraali.

Nelsonile püstitatud monumentidest on kuulsaim Londonis Trafalgari väljakule püstitatud Nelsoni sammas (Nelson's Column).

Viited

Suurbritannia sõjaväelased
Admiralid
Sündinud 1758
Surnud 1805
Fatmir Sejdiu

Fatmir Sejdiu (sündinud 23. oktoobril 1951 Kosovos Podujevos Pakaštica külas) on endine Kosovo president, Kosovo Demokraatliku Liiga juht.

Sejdiu lõpetas 1974 Priština ülikooli õigusteaduskonna. Samast sai ta ka doktorikraadi. Ta räägib albaania, serbohorvaadi, inglise ja prantsuse keelt.

Sejdiu töötas Kosovo ülikoolis professorina ja jätkas seda tööd ka pärast seda, kui oli valitud Kosovo parlamenti. Parlamendis esindas ta Kosovo Demokraatlikku Liigat nagu Kosovo esimenegi, ametlikult tunnustamata president Ibrahim Rugova.

Kosovo Assamblee valis Sejdiu Kosovo presidendiks pärast seda, kui eelmine president Rugova oli kopsuvähki surnud.

9. jaanuaril 2008 toimusid korralised Kosovo presidendi valimised. Samal päeval astus Sejdiu ametist tagasi, et ta saaks neil valimistel osaleda. Tema vastaskandidaat oli Naim Maloku, kelle esitas kolmest opositsioonierakonnast koosnev Kosovo Tuleviku Allianss. Selleks, et saada presidendiks, tuli koguda parlamendis kahekolmandikuline häältearv ehk 81 häält. Sejdiu sai esimeses voorus 61 ja teises 60 häält, Maloku mõlemas 37. Kolmandas voorus osutus Sejdiu valituks.

Tema ajal, 17. veebruaril 2008 kuulutas Kosovo end iseseisvaks ja ta ise sai seejärel esimeseks rahvusvaheliselt tunnustatud Kosovo presidendiks. Ta lahkus presidendiametist 27. septembril 2010 pärast seda, kui konstitutsioonikohus otsustas, et parteijuhiks jäädes läheb ta vastuollu põhiseadusega. Kuid juba 2010. aasta novembris valiti Kosovo Demokraatliku Liiga juhiks Isa Mustafa.

Kosovo poliitikud
Sündinud 1951
Woldemar Hansen

Woldemar Adolf Hansen (15. oktoober/27. oktoober 1823 Jelgava – 22. mai/22. mai 1881 Viljandi) oli baltisaksa päritolu Liivimaa vaimulik.

Õppis aastatel 1845–1847 Tallinna kubermangugümnaasiumis ning 1847–1852 Tartu ülikooli usuteaduskonnas, grad. stud. Korporatsioon Estonia liige.

Oli 1852 prooviaastal Jõhvi Mihkli koguduses Friedrich Ferdinand Meyeri juures. Aastatel 1852–1853 töötas Tartus koduõpetajana. Ordineeriti 16./28. mail 1854 Riias õpetajaks.

Oli aastatel 1854–1881 (introdutseeriti 6. juunil/18. juunil 1854) Paistu Maarja koguduse õpetaja. Oli aastast 1866 Pärnu ja Viljandi kreisi vaimulik koolirevident. Toimetas eestikeelset misjoniajalehte Tule ja wata.

Isiklikku 
Tema poeg Winfried Martin Hansen oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja.

Viited

Välislingid 
http://www2.kirmus.ee/biblioserver/isik/index.php?id=572

Paistu Maarja koguduse vaimulikud
Liivimaa vaimulikud
Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Estonia liikmed
Sündinud 1823
Surnud 1881
Tisler

Tisler on puidutöötlejast oskustööline, kellel on mööbelsepa ja laudsepa ehk ehitustisleri oskused ja kes käsitseb ühtmoodi edukalt nii nikerdamiseks vajalikke tööriistu kui ka puidutöötlusmasinaid.

Materjalid ja tooted 
Tisler oskab kujundada ja valmistada mööblit, mis mahub teatud ruumi nii nagu vaja. Tisler kasutab käsitööriistu ja masinaid, valmistab, dekoreerib ja remondib puidust mööblit ning mööbli puitosi, puidust pisidetaile, mudeleid, šabloone, näidiseid ja teisi tooteid nagu piipe, puidust suuski ning reketeid ja keppe sportlastele, aga ka puidust aknaid, uksi ja treppe.

Tööriistad 
Kõrgema taseme tisleri töövahendid on nüüdisajal enamasti puidutöötluspingid, -masinad, -seadmed ning elektrilised, pneumaatilised ja muud käsitööriistad. Tisler oskab projekteerida ja disainida CAD/CAM süsteemides uusi etalontooteid ja kasutada suurt hulka puidutöötlus- ja viimistlusvõtteid. Tisleri töö on paljuski käeline, seega on oluline liigutuste ratsionaalsus, kiirus ja täpsus.

Ehituspuusepp 
Võrreldes tisleriga on ehituspuusepp käsitööline või tööline, kes valmistab puidust lahendusi ehitusplatsil kohapeal. Tisleril on tööde valmistamiseks oma töökoda. Tisler enda valmistatud elemente ei paigalda, seda teeb ehituspuusepp. Tisler valmistab luksusliku trepi, aga puusepp paneb selle paika. Ehituspuusepa peamised tööülesanded on puidust konstruktsioonielementide ja ehitusdetailide valmistamine ja monteerimine; puitkonstruktsioonidest seinte, vahelagede ja katuste ehitamine ja soojustamine, lisaks ka ümberehitamine, uste, akende ja treppide sobitamine ja paigaldamine. Ehituspuusepa peamised töövahendid on lisaks saele ja kirvele ka vasarad ja höövlid, elektrilistest käsitööriistadest lihvmasinad ja trellid.

Vaata ka 
 Biidermeier
 Laudsepp
 Puusepp
 Tündersepp

Ametid

== Viited ==
Microsoft Eesti

Microsoft Eesti on tarkvarafirma Microsoft Eestis asuv esindus.

Ajalugu

Alates 2003. aastast laiendas Microsoft oma tegevust Eestisse. 2004. aastal tuli Microsoft turule kontoritarkvara Microsoft Office 2003 eestikeelse versiooniga.  Microsoft Eesti eestvedamisel on loodud ka Windows XP, Windows Vista, Windows 7 ning MSN Messengeri eestikeelse liidesega versioonid.  Microsoft Eestis töötab 30 inimest.

Heategevus

Lisaks äritegevusele on Microsoft Eesti kaasatud mitmesse heategevuslikku projekti. 2006. aastal annetas Microsoft Eesti pool miljonit krooni Tallinna Puuetega Inimeste Koja projekti "Puuetega inimeste arvutiõpe ja internetipunkt" jaoks.  2009. aastal koostöös Elioni ja EMTga korrastati ligi 200 arvutit, mis annetati suurperedele, eakatele ja erivajadustega inimestele.

Tunnustused

Microsoft paigutus 2009. aasta töötaja- ja peresõbralikemate ettevõtete nimistus kolmandale kohale.

Viited

Välislingid
Microsoft Eesti koduleht

Microsoft
Eesti infotehnoloogiaettevõtted
Eesti Teadusajakirjanike Selts

Eesti Teadusajakirjanike Selts (varem ka Eesti Teadus- ja Keskkonnaajakirjanike Selts) on Eesti teadusajakirjanikke ühendav selts, mis asutati 1990. aastal.

2010. aastast on seltsi esimees on Priit Ennet. 2021. aasta detsembri seisuga oli seltsil 22 liiget.

Alates 2011. aastast annab selts välja teadusajakirjanduse sõbra auhinda. Alates 2016. aastast annab selts välja kollegiaalset auhinda Ökuli muna. Esimese auhinnaga tunnustati Postimehe teadustoimetust, teine muna anti 2020. aastal ERRi teadusajakirjanikule ja Novaatori korralduslikule juhile Jaan-Juhan Oidermaale.

Vaata ka
 teadusajakirjanduse sõbra auhind
 loodusajakirjanik
 teadusajakirjandus
 teaduskommunikatsioon

Viited

Välislingid
 Seltsi koduleht

Eesti ajakirjandus
Eesti seltsid
Andreas Erlemann

Andreas Erlemann (2. november 1833 Vana-Kasaritsa – 29. juuni 1915 Helme) oli eesti köster ja kihelkonnakooliõpetaja ning rahvusliku liikumise tegelane.

Erlemann sündis Võrumaal Vana-Kasaritsa mõisa kupja pojana. Ta õppis Kanepi kihelkonnakoolis ja Võru kreiskoolis, mille lõpetamise järel jätkas aastatel 1853–1856 õpinguid Cimze seminaris.

Seminari lõpetamise järel töötas aastatel 1856–1859 kihelkonnakoolmeistri ja köstrina Kanepis, sattus aga vastuollu kohaliku kirikuõpetajaga ning kolis Helmesse. Helmes asus ta aastal 1859 tööle köstri ja kihelkonnakoolmeistrina, seal tegutses ta elu lõpuni. Ta juhatas Helme kihelkonna laulukoori ning võttis sellega osa kolmest laulupeost. Ta kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi, tegutses Aleksandrikooli Helme abikomitee esimehena. Ta lõi kaasa ka kohalikus seltsielus: asutas Helme Laulu ja Mängu Seltsi, oli Helme Laenu- ja Hoiuühisuse üks asutajaid ja juhatuse liige, osales Helme Põllumeeste Seltsi töös, oli Liivimaa Maanõunike Kolleegiumi peavolinik Helme mõisa agraarstatistika alal. 

Erlemann suri aastal 1915 ja ta maeti Helme kalmistule.

Viited 

Eesti õpetajad
Liivimaa inimesed
Eesti Kirjameeste Seltsi liikmed
Cimze seminari vilistlased
Helme kalmistule maetud
Sündinud 1833
Surnud 1915
Džihaad

Džihaad (araabia جهاد‎ jihād, 'pingutus, võitlus') on islami usukohustus. Selle täitja on mudžahiid (مجاهد mujāhid, mitmuses مجاهدين mujāhidīn). 

Milles täpselt džihaad seisneb, tekitab muslimites tänini vaidlusi.

Koraanis peetakse džihaadi all silmas sisemist pingutust halbade kommete võitmiseks kogukonnas või üksikisikus. Džihaadist (pingutusest Jumala nimel) ja suhetest uskmatutega räägib Koraani viimane kolmandik, mis kutsub džihaadi käigus mittemuslimitele tõde kuulutama.

Sõjakad islamistid lähtuvad teistsugusest Koraani interpretatsioonist ja nimetavad džihaadiks sõda uskmatute või õigest usust kõrvalekaldunute vastu. Selles kontekstis on islami usuvõitlejaid Lääne ajakirjanduses nimetatud ka džihadistideks ja pühasõdalasteks. Neil koosneb maailm kahest paigast: Dar al-Islam, islami-kojast ja Dar al-Harb, sõja-kojast. Esimesed on islamiusulised, sõjakotta kuulub see osa elanikkonnast või rahvastest, kes sõja kaudu tuleb veel islamile allutada. Sõda islami levitamiseks nimetatakse pühaks sõjaks, araabia keeles džihaadiks. Džihaadi eesmärk on islami ausse tõstmine, islami levitamine või islami võimu kindlustamine. Läänemaailmas kasutatakse samatähenduslikuna mõistet islamifašism.

Vaata ka 
 Takfīr
 Ristisõjad

Viited 

Islam
Marek Kalmus

Marek Kalmus (sündinud 9. veebruaril 1971 Elvas)

Saavutused 

3x Fitnessi Maailmameister .(2002–2005)/WFF/ 

4X Fitnessi Euroopa Meister .(2001–2006)/WFF/ 

5X Eesti absuluutne karikavõitja kulturismis./IFBB/ 

1x Eesti absoluutne meister kulturismis./IFBB/

Kulturismi MM'i 5. ja 7. koht.(2001, 2002) /NABBA/ Klassikalise kulturismi Euroopa 8. koht(2008) ja MM'i 9. koht(200/) /IFBB/

Elukutseliste EM ja MM 4. koht (2005, 2006)/WBBF/

Eesti meister rinnaltsurumises 1999.

Eesti rammumees 1998

5x Eesti meister trekisõidus /1989,1990/

Eluaegne võistluskeeld 

2008. aastal andis Marek Kalmus taas positiivse dopinguproovi. Selle tulemusena määras Eesti Kulturismi ja Fitnessi Liit talle eluaegse võistluskeelu.

 https://epl.delfi.ee/artikkel/51266749/dopingut-pruukinud-kalmus-sai-eluaegse-voistluskeelu
 https://sport.postimees.ee/69700/kalmus-sai-eluaegse-voistluskeelu
 https://www.err.ee/484685/kulturist-marek-kalmus-jai-taas-dopinguga-vahele

Välislingid 
 
 http://www.antidoping.ee/testimine/karistust-kandvad-sportlased/
 http://sport.postimees.ee/66461/kalmus-mul-on-kahju-et-spordis-valitseb-doping
 http://sport.postimees.ee/62086/kulturist-marek-kalmus-jaei-taas-dopinguga-vahele

Eesti kulturistid
Sündinud 1971
Tarvastu Gümnaasium

Tarvastu Gümnaasium on gümnaasium Viljandi vallas Viljandi maakonnas.

Kuni aastani 2000 oli kooli nimi Mustla Keskkool. Mustla Keskkool loodi 1947. aastal, mil Mustla 7-klassiline kool muudeti Mustla Keskkooliks. 2016. aasta seisuga õpib Tarvastu Gümnaasiumis 252 õpilast. 2016. aasta sügisel kuulutati Tarvastu Gümnaasium Viljandimaa aasta üldhariduskooliks.

Alates 2021. aasta augustist on kooli direktor Karl Kirt. Aastatel 2011 - 2021 oli kooli direktor Ene Savi. Eelmine direktor oli Mai Talu.

Välislingid 
 Tarvastu Gümnaasiumi koduleht

Viljandi maakonna koolid
Viljandi vald
Mustla
Szentes

Szentes on linn Ungaris Csongrád-Csanádi komitaadis. Asub Kurca jõe ääres, Tisza lähedal.

Viited

Välislingid 

 Szentesi koduleht 

Ungari linnad
Kaitseliidu Kool

Kaitseliidu Kool on alates 2001. aastast tegutsev mitteformaalset haridust andev Kaitseliidu sisekoolituskeskus, milles korraldatav õppetöö vastab Kaitseliidu koolitus- ja väljaõppevajadusele, on kättesaadav, kvaliteetne ning ülekantav nii sõjaväelisse kui tsiviilharidussüsteemi. Kaitseliidu Kool asub Rapla maakonnas Alu alevikus.

Viited

Välislingid 
Kaitseliidu Kooli koduleht
Kaitseliidu koduleht

Rapla vald
Rapla maakonna koolid
Kaitseliit
Mark Zuckerberg

Mark Elliot Zuckerberg (sündinud 14. mail 1984) on Ameerika Ühendriikide ettevõtja, Facebooki kaasasutaja koos Harvardi kaastudengite Dustin Moskovitzi, Eduardo Saverini ja Chris Hughesiga.

Zuckerberg on ettevõtte Meta Platforms, Inc. (endise nimega Facebook, Inc.) tegevjuht ja suurim aktsionär.

Alates 2008. aastast on ajakiri Time teda loetlenud maailma 100 kõige mõjukama inimese seas, 2010. aastal kuulutati ta Time'i aasta inimeseks.

2012. aastal hinnati Zuckerbergi varanduse väärtuseks 9,4 miljardit dollarit.

Lapsepõlv ja haridus 
Zuckerberg sündis 14. mail 1984 New Yorgi osariigis Westchesteri maakonnas White Plainsis. Ta ema Karen (neiupõlves Kemper) oli psühhiaater ja isa Edward Zuckerberg hambaarst. Koos oma kolme õega (Arielle, Randi ja Donna) kasvas ta üles Dobbs Ferry külas. Ta vanemad olid reformeeritud judaismi jälgijad ning vanavanavanemad Austriast, Saksamaalt ja Poolast väljarännanud juudid.

Isiklikku
Zuckerberg on värvipime: ta ei suuda eristada punast ja rohelist värvust, mistõttu on ka Facebook sinistes värvides.

Viited

Välislingid 

 Mark Zuckerbergi profiil Facebookis

Ameerika Ühendriikide ettevõtjad
Ameerika Ühendriikide programmeerijad
Facebook
Sündinud 1984
Tony Curtis

Tony Curtis (sünninimega  Bernard Herschel Schwartz; 3. juuni 1925 Bronx – 29. september 2010 Henderson, Nevada) oli USA filminäitleja.

Tema vanemad Helen (sündinud Klein) ja Emanuel Schwartz olid Ungarist pärit juudi immigrandid ning viie-kuueaastaseni oli ainukeseks keeleks, mida ta rääkis, ungari keel. Nime Tony Curtis (päris esimestes filmides Anthony Curtis) hakkas ta kasutama oma Hollywoodi karjääri alguses 23-aastaselt pärast lepingut filmikompaniiga Universal Pictures.

Ta mängis rohkem kui sajas filmis. Rolliga filmis "The Defiant Ones" oli ta 1959. aastal Oscari nominent.

Välislingid
 Tony Curtis andmebaasis IMDb

Ameerika Ühendriikide filminäitlejad
Sündinud 1925
Surnud 2010
Gustav Alexander Hermann Masing

Gustav Alexander Hermann Masing (5. september 1832 Vastseliina – 13. august 1901 Tartu) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1844–1846 Võru kreiskoolis, aastatel 1847–1850 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta aastal 1851 keeleteadust ja aastatel 1851–1854 usuteadust. Oli aastatel 1856–1857 koduõpetajaks Toolamaa mõisas. Oli aastal 1857 prooviaaastal Vastseliina Katariina koguduses oma isa juures. Ordineeriti 22. juunil 1858 õpetajaks.

Oli aastatel 1858–1860 Võru praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1860–1901 oli ta Vastseliina Katariina koguduse õpetaja.

Isiklikku 
Tema isa Carl Gottfried Gustav Masing oli Vastseliina Katariina koguduse õpetaja, vend Friedrich Gustav Heinrich Wilhelm Masing oli Räpina ja Mehikoorma koguduse õpetaja. Tema vanaisa oli Kanepi Jaani koguduse õpetaja Johann Philipp von Roth.

Viited 

Vastseliina Katariina koguduse vaimulikud
Liivimaa vaimulikud
Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Sündinud 1832
Surnud 1901
San Jose (täpsustus)

San Jose või San José on paljude kohtade nimi.
San José on Costa Rica pealinn.
San Jose on linn Filipiinidel Calaga piirkonnas.
San Jose on linn Filipiinidel Kesk-Luzoni piirkonnas.
San Jose on linn Filipiinidel MIMAROPA piirkonnas.
San Jose on linn USA-s California osariigis.
San José saar asub Mehhikos Baja California Suri osariigis.
San Jose saar asub USA-s Texase osariigis.

Vaata ka 
San Jose de Buenavista on linn Filipiinidel Lääne-Visayasi piirkonnas.
San José de Chiquitos on linn Boliivias.
San José de Jáchal on linn Argentinas.
San José de la Rinconada on linn Hispaanias.
San José de las Lajas on linn Kuubal.
San José del Cabo on linn Mehhikos Baja California Suri osariigis.
San José del Guaviare on linn Colombias.
San José de Mayo on linn Uruguays.
San José Iturbide on linn Mehhikos Guanajuato osariigis.
San José kaevandus asub Tšiilis.