joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Mihhail Murnikov

Mihhail Murnikov (27. november 1928 Tartu, Eesti – 9. oktoober 2009  Tallinn, Eesti) oli Nõukogude riigiametnik ja EKP Keskkomitee välissidemete osakonna juhataja.

Mihhail Murnikov lõpetas 1953. aastal Leningradi Mäeinstituudi ja töötas ametlikel andmetel aastatel 1953–1958 "geoloogina".

1958. aastal astus NLKP liikmeks; aastatel 1958–1959 õppis Moskva Ülikooli Idakeelte Instituudis. 

Aastatel 1959–1962 oli Murnikov Iraagis NSV Liidu Bagdadi saatkonnas majandusnõunik 

Aastatel 1962–1965 ENSV Teaduste Akadeemia presiidiumi teadussekretär 

Aastatel 1965–1970 Kanadas Ottawas NSV Liidu saatkonna 2. sekretär ja konsulaarosakonna juhataja 

Aastatel 1970–1972 EKP KK propaganda ja agitatsiooni osakonna juhataja asetäitja 

Aastatel 1972–1978 EKP KK välissidemete osakonna juhataja asetäitja 

Aastatel 1978–1983 Soomes Helsingis NSV Liidu saatkonnas diplomaatilisel tööl 

Aastatel 1983–1988 EKP KK välissidemete osakonna juhataja ja EKP KK liikmekandidaat, 1989. aastal arvati EKP KK liikmekandidaatide hulgast välja.

Aastatel 1985–1990 oli M. Murnikov Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu saadik.

Pärast Eesti iseseisvumist töötas Mihhail Murnikov eraettevõtluses.

Mihhail Murnikov suri 9. oktoobril 2009 ja ta maeti 13. oktoobril 2009 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule

Vaata ka
Andrei Murnikov (Endise NSV Liidu luure- või vastuluureorganite teenistuses olnud isikute kohta koostatud kaitsepolitseiameti, 22.01.2002. a teadaanne nr 231 RTL 2002, 43)

Viited

Välislingid
Indrek Jürjo. EESTI NSV KGB ESIMESE (VÄLISLUURE) OSAKONNA UUED TÖÖPLAANID PAGULUSEGA PERESTROILISTEL AEGADEL, Tuna, 1999-2
Hellar Grabbi. Murnikov Mälestuskatkend, Tuna, 2007-1, lk 104-110
Urmo Soonvald. Eestlased välismaal ehk Kuidas meie mehed läänes (luure)tööl käisid, Õhtuleht, 13.12.2008 
Kaarel Tarand. Ühe jänkimehe kohtumised katkupisikuga, Sirp, 11. november 2010

Nõukogude Liidu diplomaadid
Eesti NSV XI Ülemnõukogu liikmed
Luurajad
Eestimaa Kommunistliku Partei liikmed
Tallinna Aleksander Nevski kalmistule maetud
Sündinud 1928
Surnud 2010
Johannes Theodor Willberg

Johannes Theodor Willberg (10. detsember/22. detsember 1863 Tallinn – 26. veebruar 1945 Altenkirchen, Rheinland-Pfalzi liidumaa) oli Eesti vaimulik.

Willberg õppis aastatel 1874–1882 Tallinna kubermangugümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1883–1887. Oli prooviaastal Käina Martini koguduses (Georg von Holsti juures) ja Tallinna Jaani koguduses (Karl Woldemar Emil Grohmanni juures). Ordineeriti 11. veebruaril 1888 Kuressaares õpetajaks.

Ta oli aastatel 1888–1890 Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ning ühtlasi ka usuõpetaja. Aastatel 1891–1931 oli ta Ambla Maarja koguduse õpetaja. Jäi aastal 1931 emerituuri.

Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Suri aastal 1945 Altenkirchenis, Altenkircheni (Westerwald) kreisis, Rheinland-Pfalzi liidumaal.

Isiklikku 
Tema poeg Richard Traugott Paul Willberg võttis osa Vabadussõjast Balti pataljoni koosseisus, lõpetas Tartu ülikooli usuteaduskonna, kuid läks seejärel vaimulikuks Saksamaale.

Viited 

Ambla Maarja koguduse vaimulikud
Kuressaare Laurentiuse koguduse vaimulikud
Saaremaa vaimulikud
Eestimaa vaimulikud
Tartu Ülikooli usuteaduskonna vilistlased
Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1863
Surnud 1945
Vabadussõja veteranid
Survegrupp

Survegrupp ehk surverühm on legaalselt tegutsev ühendus, katusorganisatsioon, liikumine või võrgustik, mis püüab oma huve (era- või avalikke huve) läbi suruda avaliku arvamuse või poliitikute mõjutamise teel.

Vaata ka
Huvirühm
Otsustusprotsess

Kasutatud kirjandus 
Lagerspetz, M., 2004. Kodanikuühiskonna lühisõnastik. Tallinn: Eesti Mittetulundusühenduste Ümarlaud. Võrguteavik: http://tallinn.ester.ee/search~S1*est?/.b1997644/.b1997644/1,1,1,B/l856~b1997644&FF=&1,0,,2,0

Ühiskond
Sergi Sednjev

Sergi Sednjev ( ukr. k Сергій Седнєв), sündinud 19. detsembril 1983 Gluhhivis) on Ukraina laskesuusataja.

Sednjev sai 2004. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel Haute Mauriennes 12,5 km jälitussõidus pronksmedali. Samal aastal kuulus ta Minskis toimunud Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali võitnud Ukraina juunioride võistkonda 4x7,5 km teatesõidus. Suvistel laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel 2004. aastal Brezno-Osbrlies sai ta pronksmedali 6 km jälitussõidus. 2007. aasta taliuniversiaadil Torinos võitis ta 20 km eraldistardiga sõidus hõbemedali ja pronksmedali nii 4x7,5 km teatesõidus kui ka 10 km sprindis. Euroopa meistrivõistlustel täiskasvanute arvestuses sai ta 2009. aastal Ufas hõbemedali 12.5 km jälitussõidus ja pronksmedali 20 km eraldistardiga sõidus.

Maailma karikavõistlustel osales Sednjev esimest korda 17. jaanuaril 2004. aastal Ruhpolding 10 km sprindis, kus ta sai 119 startinu seas 67. koha. Esimest korda jõudis ta kolme parema hulka 16. detsembril 2007. aastal  Pokljukas 20 km eraldistardiga sõidus, kui oli kolmas. Esimese võidu sai Sednjev 2009.-2010. aasta MK-sarja Anterselva etapil 20 km eraldistardiga sõidus.

Maailma karikavõistlustel 

Sergi Sednjev on seni osalenud (seisuga 13. detsember 2010) kokku 70 maailma karikavõistluste etapil ja jõudnud poodiumile 3 korda, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.

Maailma karika etappide võidud

Välislingid 

 
 Serhi Sednjev biathlon.com.ua koduleheküljel

Ukraina laskesuusatajad
Sündinud 1983
Lai tänav (Tartu)

Lai tänav (saksa keeles Breitstraße) on tänav Tartus.

Tänav algab Toomemäelt, suundub üldjoones kirdesse ning lõpeb Emajõe ääres, ristudes Vabaduse puiesteega. See on ligikaudu 610 m pikk ning vanalinna tänavale omaselt kurviline. Tänav asub tervikuna Tartu muinsuskaitsealas.

Lai tänav ristub Jakobi ja Kloostri tänavaga vasakult ning Jaani, Rüütli ja Magasini tänavaga paremalt. Alates Jakobi tänavast on see peatee.

Nimest hoolimata ei ole Lai tänav tänapäeva mõistes kuigi lai.

Liiklus
Lai tänav kulgeb veidi allamäge. Tänav on kahesuunaline. Juulini 2011 oli see ühesuunaline: seda mööda tohtis sõita ainult mäest alla Emajõe suunas. Kes tahtis sõita vastupidises suunas, pidi seda tegema Kroonuaia tänava kaudu, mis kulgeb Laia tänavaga enam-vähem rööbiti sellest loodes ja on ühesuunaline. 30. juulil 2011 muudeti tänav kahesuunaliseks.

Lai tänav on tänapäeval oluline transiittänav, sest seda mööda saabuvad Tartusse Tallinna poolt tulevad sõidukid Jakobi tänava kaudu.

Ümbruskond ja hooned

Tänava ühes otsas on Vabadussild, teises Toomemägi.

Toomemäe nõlval olev maja Lai 1 on tuntud kui Ado Grenzsteini maja. Laia tänava ääres asuvad Tartu vanim puitehitis (nr 24), Tartu vanim elumaja (Jaani (20) ja Laia tänava nurgal – kus tegutseb ka Korporatsioon Fraternitas Tartuensis), korporatsiooni Vironia Tartu konvendihoone (Jaani tänav nr 30) ning Tartu botaanikaaed (Jaani tänav nr 38). 

Rüütli tänava ja Laia tänava (29) nurgal asus Tartu rajooni sidesõlm, mis on ümber ehitatud DUO Lofti kortermajaks, Rüütli tänava poolne hoone on valminud 1979. aastal ja selle taga olev vanem neljakorruseline maja 1938. aastal.

Lai tänav 35 ehk Magasini 12 hoones elas 1918–1921 skulptor Jaan Koort, õue on paigaldatud ka tema bareljeef.

Laia tänava jõepoolses otsas on ainsana maapealse rajatisena säilinud Tartu keskaegse linnamüüri katked. Linnamüüri ääres ja Vene tänava juures paiknes keskajal ka Tartu Püha Vaimu kirik.

Nimi
Tänava nimi oli aastail 1950–1987 Ivan Mitšurini tänav, vene sordiaretaja Ivan Mitšurini auks.

Pildid

Vaata ka
Tartu Uus Teater

Viited

Välislingid 

Tartu tänavad
Kesklinn (Tartu)
Lai tänav (Tartu)
Rüütli tänav (Tartu)

Rüütli tänav on tänav Tartu kesklinnas. 

Tänav algab Raekoja platsilt ja lõpeb Laial tänaval. See ristub Küütri, Munga, ja Gildi tänavaga ning on umbes 380 m pikk.

Rüütli tänav on autodele suletud. See pole kaetud asfaldi, vaid kõnniteedel kasutatava kattega. Tänav ehitati selliseks ümber 2004. aastal. Tänavakattesse paigaldati ka 72 valgustit, mis läksid maksma 958 320 krooni. Maasse kogunev niiskus tekitas nende töös aga probleeme ning 2010.–2011. aasta talvel lülitati valgustussüsteem välja. Parandamine läheks maksma mitukümmend tuhat eurot ning selleks tuleks kogu sillutis üles võtta.

Tänaval on suur hulk baare ning see on noorte üks õhtusi kohtumiskohti. See on tekitanud probleeme avaliku alkoholitarbimise ja lärmi tõttu.

Tänava hoonestus
Rüütli tänaval asuvad: 
Rüütli tänava ja Laia tänava (29) nurgal asus Tartu rajooni sidesõlm, mis on ümber ehitatud DUO Lofti kortermajaks, Rüütli tänava poolne hoone on valminud 1979. aastal ja selle taga olev vanem neljakorruseline maja 1938. aastal. 
Rüütli tänav 9/Küütri tänav 10/12, Hotell London. Enne hoone renoveerimist asus keldriruumides õllerestoran Humal ning sõjaeelsel ajal Ko-Ko-Ko;
Rüütli tänav 15 Eesti Spordimuuseum ja Eesti Rahva Muuseumi Postimuuseum.
Rüütli tänav 20/Munga tänav 12 Hugo Treffneri Gümnaasium;
Rüütli tänav 21

Galerii

Ajalugu 

1803. aastal kinnitati Venemaa keisri Aleksander I poolt Venemaa Keisririigi "Rahvahariduse esialgsed eeskirjad", mille kohaselt moodustati Venemaa keisririigis kolmeastmeline haridusasutuste süsteem: kihelkonnakoolid ehk elementaarkoolid või rahvakoolid maapiirkondades; maakonna- ehk kreiskoolid maakonnalinnades ja kubermangugümnaasiumid kubermangulinnades. Avalike koolide kõrval olid lubatud ka elementaarkooli-, kreiskooli- või gümnaasiumikursusega eraõppeasutused. Tartu Kubermangugümnaasium avati Tartus 15.vkj /27. septembril 1804. aastal, samaaegselt selle ettevalmistuskooli – Tartu kreiskooliga.  1828. aastal aga ehitati gümnaasiumile oma hoone Rüütli tänava äärde, mis avati 1830. aastal.

Eesti NSV ajal oli tänava nimetus 21. Juuni tänav. 17.oktoobrist 1940. aastal nimetati, Tartu Linnavalitsuse poolt Tartu Linnavolikogu ülesandeis, Rüütli ja Võidu tänav kuni Riia tänavani — 21. juuni tänavaks.10.juulist 1941 taastati endised nimed.

Viited

Välislingid 

 "Tartu Rüütli tänav on baaride tõttu liiga lärmakas" ERR, 17. juuli 2013

Tartu tänavad
Kesklinn (Tartu)
Geomaatika

Geomaatika on geograafilisi andmeid käsitlev tegevuste kompleks. See hõlmab erinevaid teadusharusid, peamiselt geodeesiat ja geoinformaatikat.  

Geomaatika on tavaliselt tehnikateaduste hulka arvatav valdkond. Üheselt pole kokku lepitud, mis täpselt on geomaatika osad. Üldiselt peetakse selle alla kuuluvaks geodeesia (maamõõtmine, kartograafia, kaugseire, fotogramm-meetria), GIS, ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem, geofüüsika ja geograafia. See tegeleb ka kinnisvara ja maaressursside planeerimise, hindamise ja korraldusega ning geoinformaatikaga – ruumiandmete haldamise, analüüsi ja ruuminähtuste modelleerimisega.

Geomaatika üks juhtivaid ettevõtteid on AS Regio.

Ajalugu 
Geomaatika mõistet hakati kõigepealt kasutama 1970. aastate alguses Prantsusmaal. Tollal oli see vähetuntud ja kitsa tähendusega, tähistades arvuti abil kaartide loomist. 1981. aastal pakkus sama mõiste välja Kanadas Québecis elav maamõõtja Michel Paradis, luues prantsuskeelse sõna géomatique, teadmata, et see juba Prantsusmaal eksisteerib. Seekord levis mõiste ülemaailmselt, kuna oligi mõeldud tähistama kiirelt muutunud ja arenenud valdkonda, mille senised nimetused olid vananenud.

1986. aastal hakkas Lavali ülikool Kanadas õpetama uuendatud, modernset geomaatika bakalaureuseõppekava, olles esimene sellealane akadeemilise hariduse pakkuja maailmas. 1989. aastal korraldati ülikooli struktuure ümber ning loodi geomaatikauuringute keskus, mis jagunes kuueks haruks: geodeesia ja metroloogia, fotogramm-meetria, kartograafia, maamõõtmine, kaugseire, ruumilised infosüsteemid. See aitas defineerida geomaatika terminit eraettevõtete, valitsuste ja ka ülikoolide jaoks, mis hakkasid järjest looma geomaatika õppetoole.

Mõiste 
Geomaatikat tõlgendatakse kohati erinevalt, ühtede jaoks on see termin ja teiste jaoks teadus. Kuna geomaatikat pole erinevates klassifikaatorites (ETIS, CERCS) otseselt nimetatud, võiks järeldada, et geomaatika on termin, mis võtab kokku hulga teisi teadusi. Brian John Coutts leidis oma 2017. aastal tehtud teadustöös, et paljud erialaspetsialistid pole siiani geomaatika terminit tunnistanud ega omaks võtnud.

Õpe Eestis 
Geomaatika-nimelist õppekava Eesti koolides ei ole. Aastatel 2002–2015 oli Eesti Maaülikoolis geomaatika bakalaureuseõppekava, mis nimetati ümber geomaatika segadusttekitava mõiste pärast. Nüüd on see geodeesia, kinnisvara- ja maakorralduse õppekava, mida õpetatakse geomaatika õppetoolis nii bakalaureuse- kui ka magistriõppes.

Geomaatikaga vähemal määral seotud õppekavasid leidub veel:

 Tallinna Tehnikaülikooli teedeehituse ja geodeesia integreeritud õppekava, milles saab spetsialiseeruda ehitusgeodeesia erialale 
 Tartu Ülikooli bakalaureuse- ja magistriõppe geograafia õppekava
 Tallinna Tehnikakõrgkooli rakenduskõrghariduse õppekava – rakendusgeodeesia
 Kehtna Kutsehariduskeskuse kutseõppe 4. taseme õppekava – maamõõdutehnik

Viited

Välislingid 
 Eesti Maaülikooli geomaatika õppetooli koduleht

Geograafia
Geodeesia
Maateadused
Agregatsioon (ökoloogia)

Agregatsioon on teatud alal elavate organismide koondumine mingisse suuremasse rühma, nt salka. Selles rühmas ületab nende organismide arvukus palju kordi keskmise arvukuse kogupinnal.

Näiteks maasika tütartaimed ümber emataime või seeneviljakehade ringid (asundid).

Kasutatud kirjandus 
Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.

Ökoloogia
Menstruaaltsükkel

Menstruaaltsükkel on teaduslik termin füsioloogiliste muutuste kohta, mis võivad toimuda viljakas eas naiste organismis seksuaalse paljunemise ja viljastumise eesmärgil. See artikkel räägib inimese menstruaaltsüklist.

Endokriinsüsteemi kontrolli all olev menstruaaltsükkel on vajalik paljunemiseks. Tavaliselt jagatakse see kolmeks: follikulaarne faas, ovulatsioon ja luteaalne faas. Teine võimalik jaotus on menstruatsioon, viljakas faas ja viljatu faas. 

Menstruaaltsükleid loetakse menstruaalvereerituse esimesest päevast. Hormonaalsed kontratseptiivid sekkuvad normaalsetesse hormonaalsetesse muutustesse, et vältida paljunemist.

Vaata ka 

 menstruatsioon

Viited

Füsioloogia
Harti sõda

"Harti sõda" (inglise "Hart's War") on ameerika kirjaniku John Katzenbachi romaan. Romaan räägib Teise maailmasõja aegsest sõjavangist. 

Romaani ainetel on tehtud ka samanimeline film, mille peaosades mängivad Bruce Willis, Colin Farrell, Terrence Howard ja Marcel Iureş. 

Ameerika Ühendriikide romaanid
1999. aasta kirjandusteosed
Pepleri tänav

Pepleri tänav on tänav Tartu kesklinnas.  

Praeguse nime sai Pepleri tänav Tartus 16. sajandil elanud raehärra Wilhelm Pepleri (või Pöpleri) järgi, kes tegutses Venemaa diplomaatiliste saatkondade tõlgina Euroopas ning omandas maatüki praeguse tänava asukohal.

Tänav ulatub Riia tänavalt kuni Kuperjanovi tänavani. See ristub Vanemuise tänava, Õpetaja tänava ja Tiigi tänavaga. Riia tänavast edasi jätkub tänav Väike-Tähe tänavana. Pepleri tänav kulgeb kirdesse, on sirge ja umbes 520 m pikk . See on teiste tänavate suhtes peatänav, ainult Riia tänava suhtes kõrvaltänav.

Hoonestus 
Pepleri 4, 19. sajandi lõpu uusrenessanss stiilis villaarhitektuuri iseloomulik näide. Villa kuulus algupäraselt Alexander von Oettingenile, kes laskis selle ehitada aastatel 1859–1870, arhitekt Otto Mohri projekti alusel. Hoone taga on kõrge maakiviseintega terrass, mille piirdest on säilinud graniitpostid. Hoone ülemised korrused on renoveeritud korteriteks, alumisel korrusel asub Tartu Rahvaülikool.

Pepleri ja Kuperjanovi tänava kokkupuutekohas seisab Tartu Maarja kirik. 1941. aastal põlenud ja Nõukogude ajal Eesti Põllumajanduse Akadeemia võimlana kasutusel olnud hoone tagastati kogudusele 2008.-2009. aastal.

Aadressil Pepleri 27 tegutseb Tartu Ukraina Lesja Ukrainka nimeline pühapäevakool, mida haldab Ukraina kultuuri selts PROMIN.

Pepleri ja Vanemuise tänava nurgal asub Tartu Ülikooli ühiselamu. Renoveeritud elamu selle vastas oli Vabadussõja ajal haigla, milles legendi järgi suri Julius Kuperjanov (tegelik surmapaik oli Vallikraavi tänaval 10 asunud Faure kliinikus). Nõukogude ajal oli samas majas Tartu Ülikooli legendaarne Pälsoni tänava ajaloolaste ühiselamu (tollal Pälsoni 23). Selle vastas ehk Pälsoni 14 asus filoloogide ühiselamu ehk Pänter.

Pepleri 32 kinnistule ehitati 95. Krasnojarski jalaväepolgu staabikaptenile A. Marscharskyle arhitekt Carl Beschti projekti järgi kivimaja 1901. aastal. Hiljem asus hoones Eesti Tervishoiu Muuseum, kus 1941. aastal asus põrandaaluse vastupanuliikumise peakorter.

Pepleri tänava Riia tänava poolses otsas asub Tartu maavalitsuse hoone. Hoone keldris asub Tartu Linnamuuseumi filiaal KGB Kongide muuseum. 

Pepleri ja Riia tänava nurgal avati 1990. aastal kommunismiohvrite mälestusmärk Murtud Rukkilill, mis on nüüdseks teisaldatud haljasalale Tartu maavalitsuse hoone kõrval.

Ajalugu 
14. maist 1936 kuni Nõukogude okupatsioonini kandis tänav Eesti Vabadussõjas võidelnud ning sama riigipöördekatse maha surunud kindralmajori Ernst Põdderi järgi nime Kindral Põdra tänav.

Nõukogude okupatsiooni ajal oli see Rudolf Pälsoni tänav 1924. aasta riigipöördekatses hukkunud Eesti kommunisti Rudolf Pälsoni auks. 17. septembril 1940 nimetas Tartu Linnavalitsus Tartu Linnavolikogu ülesandeis Kindral Põdra tänava "Rudolf Pälson’i" tänavaks.. 

Pepleri tänava Riia tänava poolses otsas Riia tänav 15B vanemas osas, nn hallis majas töötas 1940.–1950. aastatel Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi Tartu osakond ja maja keldris asus eeluurimisvangla.

Viited

Välislingid

Tartu tänavad
Kesklinn (Tartu)
Miriam Neureuther

Miriam Neureuther (sünninimi Gössner; sündinud 21. juunil 1990 Garmisch-Partenkirchenis) on Saksamaa laske- ja murdmaasuusataja.

Laskesuusatamine 
Gössner võitis 2008. aastal Ruhpoldingis laskesuusatamise juunioride maailmameistrivõistlustel kuldmedali 3x6 km teatesõidus. 2009. aasta juunioride MM-il Canmores võitis ta kuldmedali 10 km jälitussõidus, hõbemedali 7.5 km sprindis ja pronksmedali 3x6 km teatesõidus. Maailma karikavõistlustel jõudis Gössner esimest korda poodiumile 2010.-2011. aasta maailma karikasarja avaetapil Östersundis 7.5 km sprindis, kui ta sai teise koha. Kaks päeva hiljem oli ta finišis jälle teisena, kuid seekord 10 km jälitussõidus.

Murdmaasuusatamine 
Murdmaasuusatamises osales Gössner Saksamaa koondises täiskasvanute arvestuses esimest korda 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Liberecis, kui ta suusatas hõbemedali võitnud Saksamaa teatevõistkonnas kolmandat vahetust. Lisaks sai ta 20. koha sprindi distantsil. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai ta 10 km vabasõidus 21. koha ja kuulus Saksamaa võistkonda 4x5 km teatesõidus, kus võideti hõbemedal. Maailma karikavõistlustel on Gössler osalenud seni 8 korda ja parimad tulemused sai ta 2009.-2010. aasta maailma karikasarja Rõbinski etapil, kui paarissprindis tuli neljas ja sprindis viies koht.

Saavutused

Laskesuusatamine

Maailmameistrivõistlustel 
 2011  Hantõ-Mansiiskis
  maailmameister teatesõidus
 2012  Ruhpoldingis
  maailmameister teatesõidus

Murdmaasuusatamine

Olümpiamängudel 
 2010  Vancouveris
  hõbemedal teatesõidus

Maailmameistrivõistlustel 
 2009  Liberecis
  hõbemedal teatesõidus

Maailma karikavõistlustel 
Miriam Gössner on osalenud 9 maailma karikaetapil (), kuid pole kordagi poodiumile pääsenud.

Välislingid 
 
 Miriam Gössner FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
 

Saksamaa laskesuusatajad
Saksamaa murdmaasuusatajad
Sündinud 1990
Soostunud metsad

Soostunud metsad ehk soovikumetsad on perioodiliselt liigniisketel muldadel kasvavad metsad. Metsadest on enim esindatud lehtpuu enamusega või segametsad. Soostunud metsade kogupindala Eestis on ligi 397,7 tuhat ha. Valdava osa moodustavad nendest sanglepikud 11,1%, hall-lepikud 10,9%, männikud 10,0%, kuusikud 9,1%, kaasikud 7,8%, haavikud 5,7% jm.

Soostunud metsa kasvukohatüübid on järgmised:
 sõnajala kasvukohatüüp;
 angervaksa kasvukohatüüp;
 sinihelmika kasvukohatüüp.

Viited 

Metsad
Gulnora Karimova

Gulnora Karimova (usbeki Гулнора Каримова; sündinud 8. juulil 1972) on Usbekistani presidendi Islom Karimovi (1938–2016) vanem tütar, alates 2010. aasta jaanuarist kuni 2012. aasta juulini Usbekistani suursaadik Hispaanias.

Alates 2014. aasta veebruarist on Karimova väidetavalt koduarestis.

Karimovat peetakse korruptiivsel teel omandatud suure isikliku varanduse omanikuks. Teda seostati nüüdseks pankrotistunud Šveitsis registreeritud ettevõttega Zeromax.

WikiLeaksi avaldatud USA Taškendi saatkonna väidetav memo nimetab Karimovat vihatuimaks inimeseks Usbekistanis.

Väidetavalt tegeleb Karimovale kuuluv ettevõte FMN Logistics Afganistanis paiknevate Ühendriikide vägede varustuse transpordiga ja ehitustegevusega USA rajatistes Afganistanis. Endine Briti suursaadik Usbekistanis Craig Murray hindas 2010. aasta aprillis Karimovite ja Ühendriikide lepingute mahu 850 miljonile dollarile.

2008. aasta veebruaris nimetati Karimova Usbekistani välisministri asetäitjaks kultuuri- ja humanitaarküsimuste alal.

2008. aasta septembris nimetati Karimova Usbekistani alaliseks esindajaks ÜRO ja teiste Genfis paiknevate rahvusvaheliste organisatsioonide juures.

Viited

Välislingid 

 Ametliku veebilehe arhiveeritud versioon

Usbekistani inimesed
Sündinud 1972
John Godson

John Abraham Godson (sünninimi Godson Chikama Onyekwere; sündinud 25. novembril 1970 Nigeerias Umuahias) on Poola poliitik, esimene neegrist Poola parlamendi liige.

John Godson on rahvuselt igbo. Ta tuli Poola 1993 ja abiellus Szczecinist pärit poola naisega. Ta on lõpetanud Rahvusvaheliste Uuringute Kõrgkooli politoloogia erialal Łódźis. 2001 sai ta Poola kodakondsuse.

2007 kandideeris ta Poola Seimi, kuid ei osutunud valituks. 2008. aastast on ta Łódźi linnavolikogu liige. Valimistel sai ta 4736 häält, mis oli rohkem kui 800 kandidaadi seast paremuselt teine tulemus. Ta kuulub parteisse Kodanikeplatvorm. 14. detsembril 2010 pääses ta Hanna Zdanowska loobumise järel asendusliikmena seimi liikmeks. Zdanowska loobus sellepärast, et valiti Łódźi linnapeaks.

2011 valiti Godson tagasi seimi liikmeks. Ta sai 29 832 häält. Nii suures häältearvus on oma osa Barack Obama fenomenil ja on teada, et tema poolehoidjad on hüüdnud "Vivat! Vivat Polski Obama!" ("Elagu Poola Obama!").

Godson rõhutab sageli hariduse tähtsust ja tal on mitu teaduskraadi. Ta õppis 1987–1992 Nigeerias Abia Riiklikus Ülikoolis põllumajandust ja sai seal bakalaureusekraadi. 2000–2003 õppis ta Indianas Newburghis Kolmainsuse kolledžis ja seminaris ning sai sealt magistrikraadi personalijuhtimises. 2006–2008 õppis ta Łódźi rahvusvaheliste suhete akadeemias ja kaitses magistrikraadi rahvusvaheliste suhete alal. Tal on kaks doktorikraadi: Varssavi ülikoolist politoloogias ja Łódźi ülikoolist haldusjuhtimises.

Ta oli vanemõpetajana Szczecini tehnikaülikoolis (1993–1997) ja Poznańis asuvas Adam Mickiewiczi ülikoolis, lisaks külalisõppejõud paljudes kõrgkoolides nii Poolas kui välismaal. Ta on Poola Aafrika Instituudi president.

Godson on endine nelipühilaste Kristuse Issanda kiriku pastor. Ta on tuntud oma religioossuse poolest. Ise on ta enda kohta öelnud, et on "... Jeesuse Kristuse sulane, kutsutud apostliks, välja valitud kuulutama Jumala evangeeliumi" (Piiblis käis see salm Pauluse kohta: Pauluse kiri roomlastele 1:1).

Välislingid 
John Godsoni koduleht

Poola poliitikud
Poola vaimulikud
Nelipühi vaimulikud
Sündinud 1970
Fast Food Nation

"Kiirtoidu rahvas" (inglise "Fast Food Nation: The Dark Side of the All-American Meal") on USA uuriva ajakirjaniku Eric Schlosseri raamat USA kiirtoitu pakkuvate ettevõtete kohalikust ja ülemaailmsest mõjust. Raamat ilmus esmalt 1999. aastal ajakirja Rolling Stone järjejutuna ning teda on võrreldud "poriurgitseja" (vaata artiklit muckcrakers) Upton Sinclairi romaaniga "Džungel".

Raamatu järgi on tehtud ka samanimeline film (lavastajaks Richard Linklater) how to eat: The true story of America

Vaata ka  

"Džungel" (1906) Upton Sinclairi romaan 
"Ülisuur mina", Morgan Spurlocki dokumentaalfilm
"Chew on This", raamatu adaptatsioon noorematele lugejatele
"Food, Inc.", dokumentaalfilm

Populaarteaduslik kirjandus
1999. aasta kirjandusteosed
Ameerika Ühendriikide kirjandus
Allegro (rong)

Allegro (ka Sm6) on reisirong, mis sõidab Helsingi ja Peterburi vahel.

Sm6 tähistab elektrilist mootorrongi (soome : sähkömoottorijuna , sõna-sõnalt "elektrimootorrong") mudel 6.

Rong tegi oma esimese reisi 12. detsembril 2010 Helsingist Peterburi. Reisiks kulub umbes 3,5 tundi.

Allegro on Alstomis toodetud Pendolino-tüüpi ülikiirrong. Selle maksimaalne kiirus on 220 km/h.

Sm6 on varustatud tööks nii Soome kui ka Venemaa raudteevõrgus. Rongil on kahepingelised elektriseadmed, mis on võimelised kasutama nii Soome 25 kV 50 Hz vahelduvvoolu kui ka Venemaa 3 kV alalisvooluga elektrit. Rattapaarid on ehitatud sõitma üle 200 km/h nii Soome 1524 mm rööpmelaiusega raudteel, kui ka nominaalselt veidi kitsamal vene 1520 mm raudteel. Uksed on varustatud sissetõmmatava astmega, mis hõlbustavad nii Soome 550 mm, kui ka Venemaa 1100 mm kõrgustelt platvormidelt sisenemist.

Rongil on seitse vagunit, millest üks on restoranvagun. Istekohti on 342, lisaks kaks kohta invaliididele.

Rong kuulub Soome ja Venemaa riiklike raudteefirmade ühisettevõttele Karelian Trains.

Galerii

Marsuut
Allegro ühendab järgmisi jaamu: 

 Peterburi (Soome vaksal)
 Viiburi (Viiburi vaksal)
 Vainikkala
 Kouvola
 Lahti
 Tikkurila
 Helsingi (Helsingi pearaudteejaam)

Rongid peatusid varem ka Pasilas nagu iga teine ​​Helsingist väljuv ja Helsingisse suunduv reisirong, kuid ajavahemikul 27.03.2016-29.03.2020 oli see peatus katkestatud.

Vainikkala (Soome pool piiri) ja Viiburi on erijaamad: Soome suunduvates rongides ei tohi reisijad Viiburis rongist lahkuda, kuna rong peatub ainult reisijate pealevõtmiseks ja Venemaale suunduvates rongides ei tohi reisijad Vainikkalas rongist lahkuda, samal põhjusel.

Rongiliikluse katkestus
Alates 28. märtsist 2022 katkeb Allegro rongiliiklus seoses Vene-Ukraina sõjaga määramata ajaks.

Viited

Välislingid

Rongid
35 (Tallinna bussiliin)

<noinclude>

Tallinna bussiliin 35 sõidab Tallinnas Seli asumi ja Viru keskuse / Hobujaama vahel. 

Liin on tähtis ühendus kesklinnaga Mahtra, Punase ja Smuuli tänava elanike jaoks. Liin on käigus iga päev ja graafiku järgi on kõik väljumised kõikidel nädalapäevadel lõõtsbusside teenindada. Sõiduaeg Selist kesklinna on tipptunnil 28 minutit, kesklinnast Selisse 27 minutit.

Peatused

Seli > Hobujaama
 Seli
 Ümera
 Raadikusilla
 Raadiku
 Mahtra
 Osmussaare
 Kuuli
 Pikri
 P. Pinna
 J. Smuuli tee
 Kalevipoja
 Liikuri
 Lasnamägi
 Oruvärava
 Oru
 Reidi tee
 J. Poska
 F. R. Kreutzwaldi
 Pronksi
 Hobujaama

Viru Keskus > Seli
 Viru Keskuse Terminal peatus 2
 Uus Sadama
 J. Poska
 Reidi tee
 Oru
 Lasnamägi
 Liikuri
 Kalevipoja
 P. Pinna
 Lasnamäe turg
 Pikri
 Kuuli
 Osmussaare
 Mahtra
 Raadiku
 Ümera
 Seli

Vaata ka
 Tallinna ühistranspordiliinid

Tallinna bussiliinid
Zeitschrift für Semiotik

Zeitschrift für Semiotik on Saksamaal välja antav semiootikaalane teadusajakiri.

Ajakiri asutati aastal 1979. Selle ajakirja kauaaegne peatoimetaja on olnud Roland Posner.

Välislingid

Teadusajakirjad
Semiootika
Saksamaa ajakirjad
Üksinda

"Üksinda" on Shanoni 2009. aastal välja antud eestikeelne debüütalbum.

Uue albumi esmaesitlus toimus esmalt Soomes (Kultuuriareena Gloria) 2009 aasta 27. augustil näitus-kontserdil "The Night of the Seashells". 

Eesti kontsert leidis aset 18. septembril Tallinna klubis Club Von Überblingenis.

Lugude nimekiri

Esitajad 
 Taavi Immato – vokaal 
 Janek Harik – kitarr 
 Henry Hinno – trummid 
 Arno Karis – basskitarr 
 Themuri Sulamanidze – klahvpillid 
 Erko Laurimaa – kitarr

Viited

Arvustused 
 Nädala plaat. Shanon "Üksinda". Naistemaailm
 Esme Kassak. Soomerokk. Uued plaadid. Elu24

Välislingid 
 Kuula. Muusika24
 Laulusõnad. Sasslantis

Eesti albumid
2009. aasta albumid
Debüütalbumid
Kaitseliidu Narva malev

Kaitseliidu Narva malev oli Kaitseliidu malev enne Kaitseliidu laialisaatmist 1940. aastal.

Aastatel 1926–1938 oli maleva pealikuks Jaan Lepp. 1936. aastast oli Ernst Soomuste pealiku ajutine kohusetäitja ning 1939–1940 pealik.

Ajalugu
13. novembril 1918. aastal peeti Narvas eesti ohvitseride koosolek, millest võtsid osa umbes 15 isikut sh Heinrich Laretei, Robert Tuisk,  Richard Övel, R. Taalder, Karl Rostfeldt, Richard Ulm, R. Õiglane, August Pahla, Heinrich Tarto, Voldemar Palitser, Jaan Treufeldt jt. Koosolekul selgitati poliitilist momenti ja otsustati asuda enda organiseerimisele, astudes asutatavasse Virumaa ja Narva Linna Kaitseliidu Narva osakonda ja avada vastuvõtmise büroo Viru tänaval nr. 6.

13. novembril 1918. aastal määrati Virumaa Kaitseliidu ülemaks ja formeerijaks staabikapten Heinrich Laretei ja 14. novembril avaldas Narva Kaitseliidu ülem üleskutse linna elanikele müürikuulutustel ja kohalikus "Meie Elus":

15. novembril anti Kaitseliidu Narva osakonna ülema poolt välja esimene käskkiri Kaitseliidu Narva osakonnale, millega määrati: Kaitseliidu Narva osakonna ülemaks staabikapten Heinrich Laretei, K/L. Narva osakonna adjutandiks lipnik Robert Tuisk, linna komandandiks Richard Övel, ajutiseks linna miilitsaülemaks Voldemar Palitser, K/L. büroo juhatajaks Richard Ulm.

Kuni 22. novembrini käis registreerimas keskmiselt 15–20 inimest päevas, kokku registreeriti 120 kaitseliitlase ümber. Sakslaste poolt Kreenholmi puuvilla aitadest anti sakslaste poolt 200 jaapani vintpüssi ja piiratud arvul padruneid, ehkki saadud 200 püssist olid paljud kõlbmatud, kuid paar kasti oli tuliuusi. Kaitseliidu korraldamisele asuti ka Narva ümbruse valdades ja Narva-Jõesuus: lipnik Nurk kogus Vaivara vallas umbes 20 meest, nooremleitnant Johannes Remmel Narva-Jõesuus – 18 meest. 21. novembril alustas Narvas polkovnik Aleksander Seiman  „4-da Eesti Rahvaväe polgu" formeerimisele. 22. novembril saabus Narva Vaivara kaitseliitlaste salk – 54 meest alamkapten Nikolai Steinmanniga eesotsas, salk oli ka aluseks 4. jalaväepolgule, moodustades polgu I kompanii. 

22. novembril Kulgu lahingust võtsid osa üksikud Narva kaitseliitlased omal algatusel koos saksa sõduritega. Saksa vägede taandumisel Narvast, lahkusid viimaste saksa väeosadega Narvast ka kaitseliitlased.

Pärast Punaarmee taandumist Nõukogude Venemaale ja kogu Virumaa vabastamist 19. jaanuaril 1919. aastal muudeti Narva ja Narva-Jõesuu kaitseliit iseseisvaks üksuseks ning seda hakkas juhtima kapten Eduard Freudenstein.

Vaata ka
Viru rinne#Kulgu lahing
Narva lahing (1918)
Kaitseliidu Alutaguse malev, Kaitseliidu Narva malevkond

Viited

Välislingid
Kaitseliidu Narva maleva rinnamärk
Kaitseliidu Narva maleva Narva malevkonna rinnamärk
Kaitseliidu Narva maleva Suurtükiväe divisjoni rinnamärk

Kaitseliidu endised malevad
Erik Morna

Erik Morna (sündinud 26. märtsil 1969) on eesti ajakirjanik, muusikakriitik ja DJ. 

Ta juhib Raadio 2-s muu hulgas saateid "Leviosuti", "Nestor ja Morna", 2009. aastal juhtis ka maratonsaadet "Aastahitt 2009".

Välislingid 
 Erik Morna Facebookis
 Erik Morna hakkab ajakirja FHM peatoimetajaks. Postimees, 2. märts 2004
 Verni Leivak. Erik Morna totaalne muutumine. Õhtuleht, 28. veebruar 2005

Eesti saatejuhid
Eesti DJd
Eesti ajakirjanikud
Sündinud 1969
Queenslandi paradiisilind

Queenslandi paradiisilind (Ptiloris victoriae) on linnuliik paradiisilindlaste sugukonnast. 

Pikkus on 23–25 cm. Elab Austraalia kirdeosas. Toitub putukatest ja puuviljadest.

Queenslandi paradiisilind on kantud CITESi liikide II kategooria nimekirja.

Paradiisilindlased
Isa (täpsustus)

Isa on meessoost lapsevanem

Isa (Jaapan), linn Jaapanis Kagoshima prefektuuris
isa (religioon), mõiste religioonist
‘Īsā (islam), Jeesuse nime vaste araabia keeles عيسى
Isa (naisenimi)
Isa (telefilm), režissöör Mart Kivastiku 1988. aasta telemängufilm

ISA tähendab järgmist:
Iisraeli kosmoseagentuur
Intelligence Support Activity
ISA siin ehk harustandard-arhitektuuri siin
Rahvusvaheline Sotsioloogiaassotsiatsioon (International Sociological Association)
Rahvusvaheline standardatmosfäär (International Standard Atmosphere)
 ISA (International Society of Arboriculture)
Sri Jayewardenepura Kotte

Sri Jayewardenepura Kotte on Sri Lanka ametlik pealinn. 

Linn asub saare lääneranniku lähedal, riigi suurimast linnast Colombost vahetult idas. Linn sai nime president Junius Richard Jayawardene järgi.

Linnas asub alates 1982. aastast riigi parlament. 

Pealinnad
Sri Lanka linnad
Pulma-aastapäev

Pulma-aastapäev on iga aastal tähistatud pulma aastapäev, millel on tavaliselt oma nimetus, kombed ja traditsioonid.

Pulma-aastapäevade sümbolid riigiti

Eestis
1 aasta – vatipulm
2 aastat – paberpulm
3 aastat – nahapulm
4 aastat – keraamikapulm
5 aastat – puupulm
6 aastat – suhkrupulm
7 aastat – villapulm
8 aastat – pronkspulm
9 aastat – linapulm
10 aastat – tinapulm
15 aastat – kristallpulm
20 aastat – portselanpulm
25 aastat – hõbepulm
30 aastat – pärlipulm
35 aastat – korallpulm
40 aastat – rubiinpulm
45 aastat – safiirpulm
50 aastat – kuldpulm
55 aastat – smaragdpulm
60 aastat – teemantpulm
65 aastat – kroonijuveelipulm
70 aastat – raudpulm

Viited

Tähtpäevad
30. strategeem

30. strategeem 36 strategeemist on "saa eikellestki kellekski".

Käopoja strategeem. Karjerism.

V 6. (30.) Tõuse külalisest peremeheks

反客為主 (Fǎn kè wéi zhǔ) Fǎn-kè wéi-zhǔ: muutuda külalisest isandaks (usurpeerida peremehe õigused; rikkuda kellegi suveräniteeti)

Hieroglüüfide paar külaline-peremees on polaarsete terminitena laialt levinud. Seda kohtab näiteks itzinismis, mantikas, meditsiinis, sõjakunstis ja filosoofias (objekt-subjekt).

"Tark talupoeg kummardab isanda ees ja laseb vaikselt peeru."

Põhimõtte selgitus 
 Tunneta sisepääsu ja liigu edasi,
 kuni saad peremeheks.

Kes on võimeline tegelema isanda asjadega suudab taotleda võimu ja saada isandaks. Võim pole saadaval, see võetakse. Kellest lugu ei peeta, sellele sellist võimalust isegi ei avane. Kes ei suuda rahulikult paigal püsida on juhuslik mööduja. Kes ei söanda ust avada, on eksinud kohaga. Kes ukseni ei jõua see unustatakse.

Sammud külalisest isandaks:
konkurents külalise koha pärast;
sissepääsu otsimine;
majja sisenemine;
ette tõusmine; 
isandaks muutumine; (valitsemise ülevõtmine)
isandaks olemine (vana isanda taandumine).

Saada isandaks tähendab vaenlase vägede enda omadega ühendamist.
See on "järkjärguline" tõus võimule.

"Daodejing" LXIX: 
Sõjameestel tavaks öelda
ma ei söenda olla peremees
parem olen külaline
tolligi ei söenda peale tungida
parem terve jala taganen.

Mt 20.27-28: 
... kes iganes teie seas tahab suureks saada, see olgu teie teenija; 
ja kes iganes tahab olla kõige esimene, see olgu teie ori; ...

"Sunzi"'s nimetatakse isandaks varem lahinguväljale jõudnut ja seetõttu asukoha valida saanut. Välisele lahinguväljale võib ta saabuda ka hiljem. Oluliseks on oskus näides külaline saavutada vastaspoole etteaimatav aktsioon, mis seob ta jõu kindla välise vormiga mida saab ära kasutada. "Vaenlane ei liigu, mina ei liigu. Vaenlane liigub, mina liigun enne teda."

Tsitaat Muutuste raamatust 
Järkjärguline (astmeline) edasiliikumine.

Kuusjoone 53. Jian (Voolus, edusammud, teenima, täiustama) nimi. Kuusjoones käsitletakse metshane pesa tegemist ja järglaste saamist. Kujundit rakendatakse nii naise mehele saamise, kui ka teenistuses edusammude tegemise kohta. Selle järgud said äratoodud eelnevas selgituses.

Näiteid 
Vanas Jaapanis elas auväärt kendo meister, kes pani oma kolm parimat õpilast proovile. Ta tõi nad ükshaaval vana mägitempli lävele öeldes: „Templis ootab sind viimane katse mis sul tuleb läbida." Seal ootasid hämaras neli kaigastega samuraid. Esimene sai ennem kui ta silmad hämarusega harjusid oma nahatäie kätte ja kukkus läbi.Teine tajus ründajad ja suutis nad võita, kuid ometi luges meister ka selle läbikukkumiseks. Kolmas kuuldes pühakoja lävel asjast kummardas aupaklikult ja lausus: "Auväärne, vastavalt kommetele kõigepealt Teie, kõigepealt Teie kui meister ja vanem." See vastas: "Sa suli (võrukael) oled selgeks saanud kõik, mida mul õpetada on." (Jaapani rahvajutt.)

Viited

Välislingid 
 English and French translation of the Thirty-Six Stratagems 30. 

36 sõjakavalust
Alben W. Barkley

Alben William Barkley (24. november 1877 Lowes, Kentucky osariik – 30. aprill 1956 Lexington, Virginia osariik) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, asepresident aastail 1949–1953 president Harry Trumani ajal. Ta oli Demokraatlik Partei liige.

Ta oli hariduselt jurist ja töötas 1901. aastast advokaadina.

1913–1927 oli ta Esindajatekoja liige Kentucky 1. ringkonnast ja valiti seejärel Senatisse, 1937 valiti ta Senati enamuspartei juhiks (Senate Majority Leader). Tal oli hea läbisaamine Trumaniga, kes toona oli Missouri senaator. Peale 1946. aasta valimisi, kui vabariiklased võitsid kontrolli Senati ja Esindajatekoja üle, sai temast senati vähemuspartei juht (Minority Leader). 1948. aasta Demokraatliku partei konverentsil pidas ta kõne partei delegaatide julgustamiseks, milles kiitis New Deali poliitikat ja kritiseeris mittemidagitegevat (do nothing) Vabariiklaste enamusega kongressi. Truman, kes seni oli valitsenud ilma asepresidendita, valis Barkley oma asepresidendiks.

Kui Truman 1952. aastal teatas, et ei kandideeri tagasi, kandideeris Barkley ise, kuid tema vanuse tõttu keeldusid ametiühingute juhid, nagu autotööliste liidu (United Auto Workers) juht Walter Reuther teda toetamast, tema asemel valiti partei kandidaadiks Illinoisi kuberner Adlai Stevenson II.

1954. aastal tuli Barkley poliitikasse tagasi, kandideerides uuesti Senatisse. Ta võitis ametisoleva Vabariikliku partei senaatori John Sherman Cooperi üle, kuid suri kõigest poolteist aastat hiljem Virginias südameinfarkti.

Ameerika Ühendriikide asepresidendid
Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liikmed
Ameerika Ühendriikide senaatorid
Sündinud 1877
Surnud 1956
Yeonpyeong

Yeonpyeong on Lõuna-Koreale kuuluv saarestik Kollases meres Põhja-Korea ranniku lähedal.

Saarestik asub 80 kilomeetrit Inch'ŏnist, umbes 100 kilomeetrit Sŏulist ja 12 km kaugusel Põhja-Korea edelarannikust. Geograafilised koordinaadid on .

Saarestiku peasaare Daeyeonpyeongi pindala on 7 km².

Lõuna-Korea sõjaväel on saarel umbes 1000 sõduriga sõjaväebaas.

23. novembril 2010 tulistas Põhja-Korea suurtükkidest Daeyeonpyeongi saart. Hukkus 4 inimest, sh 2 sõjaväelast ja 2 tsiviilisikut. Üle 50 hoone sai purustusi.

Saarestik kuulub Inch'ŏni Ongjini maakonda.

Viited 

Lõuna-Korea saared
Vaikse ookeani saarestikud
Toledo provints

Toledo provints on provints Hispaanias Castilla–La Mancha autonoomse piirkonna lääneosas.

Provintsis on 204 valda.

Kliima 

Toledo provintsi aastane keskmine temperatuur on +15,5 °C, jaanuaris +6,1 °C, augustis +25,8 °C.

Aastas sajab keskmiselt 337 mm, sealhulgas jaanuaris 27 mm ja augustis 9 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2798 tundi, sealhulgas jaanuaris 156 ja augustis 341 tundi.

Viited

Välislingid 

 Toledo provintsi sait

Hispaania provintsid
Konstantin Treffner

Konstantin Edmund Treffner (13. oktoober 1885 Koorküla vald, Viljandimaa – 9. detsember 1978 Tallinn) oli eesti haridustegelane ja koolijuht.

Elukäik 
Konstantin Treffner sündis Helme kihelkonnas Koorküla vallas käsitöölise pojana. Õppis Koorküla vallakoolis, Paide linnakoolis (1896–1901) ning keskhariduse omandas Tartus Hugo Treffneri eragümnaasiumis, mille lõpetas 1905. Samal aastal astus Tartu Ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonda. Kui ülikool 1905. aasta rahutuste tagajärjel ajutiselt suleti, omandas ta Tartu Aleksandri Gümnaasiumi juures koduõpetaja kutse matemaatikas ja asus 1906. aasta alguses õpetaja ning kasvataja kohale H. Treffneri gümnaasiumis. Seal töötas ta kuni 1913. aastani, mil jätkas oma õpinguid ülikoolis. Üliõpilasena töötas ta Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumi õpetajana. Lõpetas 1917. aastal Tartu Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna matemaatika-, füüsika- ja kosmograafiaõpetaja kutsega matemaatika alal.

Sama aasta sügisel valiti ta Treffneri gümnaasiumi direktoriks. Oktoobrist 1919 kuni juulini 1920, oli ta haridusministriks Jaan Tõnissoni esimeses valitsuses Töötas koolidirektorina kuni 1940. aastani. 1940. aastal kolis Tallinna, kus töötas matemaatikaõpetajana Tallinna 7. Keskkoolis (1940–1950), Tallinna Kalandustehnikumis (1950–1959) ja Tallinna Ehitustehnikumis (1952–1959).

Ühiskondlik tegevus 
Pedagoogilise tegevuse kõrval võttis Treffner osa Eesti avalikust elust. Aastail 1917–1919 oli ta Eesti Kooliõpetajate Keskliidu esimees, hiljem pikemat aega Eesti Õpetajate Liidu juhatuse liige ja mitme õpetajate kongressi juhataja. Esimesel Balti riikide õpetajate kongressil Riias 1925. aastal oli ta Eesti delegatsiooni juht. 1921. aastast oli ta Tartu keskkoolide juhatajatekogu esimees. Treffneri ministriks olles töötati välja ja võeti vastu algkooliseadus, tehnikumiseadus, loodi üldine hariduskorraldus, plaaniti kutsekoolide avamist jms.

Konstantin Treffner oli tegev noorsoo organiseerimisel ning juhtimisel. Treffner oli aastaid üleriikliku skautide maleva peavanem ja Tartu skautide maleva vanem. Kui 1930. aastal kutsuti ellu noorkotkaste ülemaaline noorsoo-organisatsioon, asus ta noorkotkaste maleva abivanemaks ja hiljem Treffneri gümnaasiumi noorkotkaste malevkonna vanemaks. Kaitseliidu idee agara pooldajana oli ta tegev Tartu õppurmalevkonna juhatuse liikmena. Oli ajakirja Eesti Skaut vastutav toimetaja (1921–1931) ja ajakirja Tõusmed vastutav toimetaja (1926–1927).

Isiklikku 
Konstantin Treffner oli Hugo Treffneri lellepoja pojapoeg.

Tunnustus
Kotkaristi III klassi teenetemärk, 1933
Valgetähe III klassi teenetemärk, 1938

Allikas 
 Koolidirektor K. Treffner 50-aastane - Uus Eesti 12.10.1935

Eesti pedagoogid
Eesti haridusministrid
Kaitseliidu Tartu maleva liikmed
Kotkaristi III klassi teenetemärgi kavalerid
Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid
Pärnamäe kalmistule maetud
Sündinud 1885
Surnud 1978
Hugo Treffneri Gümnaasiumi direktorid
Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Heinrich Bauer

Heinrich Nikolai Bauer VR III/2 (30. juuli (vkj) / 11. august 1874 Paide – 11. oktoober 1927 Tallinn) oli eesti haridustegelane ja koolijuht.

Elukäik
Ta sündis Paide kaupmehe ja endise mõisavalitseja pojana. Lõpetas aastal 1896 Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. Õppis 1896–1900 Tartu ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas, mille lõpetas aastal 1900 cand. hist. kraadiga, pälvides väitekirja eest kuldauraha. Üliõpilasena sooritas ta 1897. aastal saksa keele ülemkooliõpetaja kutseeksami. Oli seejärel Hugo Treffneri Eragümnaasiumi saksa keele ja ajaloo õpetaja (1898–1903).

Aastatel 1905–1906 täiendas Bauer end Saksamaal ja Šveitsis. Oli Varssavi I reaalkooli õpetaja ja kõrgemate pedagoogiliste naiskursuste lektor (1903–1906) ning 1906–1911 ülemkooliõpetaja Tallinna Nikolai I Gümnaasiumis.

1911. aastal sai Tallinna Tütarlaste Kommertskooli (Kommertsgümnaasiumi) direktoriks. Töötas 1919–1927 Tallinna linna 29. algkooli direktorina. Osales Vabadussõjas (1918–1920) ning oli kaks aastat Eesti Vabariigi haridusminister Konstantin Pätsi esimeses valitsuses (1921–1922). Kuulus 1923–1926 Riigikogu II koosseisu Kristliku Rahvaerakonna rühmas.

Ühiskondlik tegevus
Palju jõudu pühendas Bauer rahvahariduse alasele ja seltskondlike organisatsioonide tööle. Ta oli Eestimaa Rahvahariduse Seltsi abiesimees (1906), Eesti Lastekasvatuse Seltsi asutaja ja juhataja (1907–1927), Korporatsiooni Fraternitas Estica asutajaliige (1907) ning 12 aastat Tallinna linnavolikogu liige. 

Heinrich Bauer oli Eesti Punase Risti asutajaid, abiesimees ning sanatooriumite ja varjupaikade osakonna juhataja; nende teenete eest anti talle 1920. aastal Vabadusristi III liigi 2. järk.

Bauer avaldas ajakirjanduses juhtkirju ja haridusartikleid. Toimetas kooliraamatuid, eriti Saksa autorite väljaandeid Eesti koolidele.

Isiklikku
Tema tädipoeg Friedrich Wilhelm Ederberg oli Kaarma ja Kambja koguduse õpetaja.

Tunnustus
Vabadusristi III liigi 2. järk

Viited

Kirjandus
Leopold Raudkepp. "Heinrich Bauer". Eesti Kirik nr 42, 20. oktoober 1927. Lk 330–331

Välislingid

Haud Tallinna Vana-Kaarli kalmistul

Sündinud 1874
Eesti pedagoogid
Eesti koolijuhid
Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Fraternitas Estica liikmed
Gustav Adolfi Gümnaasiumi õpetajad
Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpetajad
Kristliku Rahvaerakonna poliitikud
Eesti haridusministrid
II Riigikogu liikmed
Vabadussõja veteranid
Vabadusristi III liigi 2. järgu kavalerid
Surnud 1927
Vana-Kaarli kalmistule maetud
29. strategeem

29. strategeem 36 strategeemist on "kaunista kuivanud puud kunstõitega".

Potjomkini küla . Fasaad. "Kikilips (teeb mehest mehe)." Võõp. Võõbavõte.

V 5. (29.) Kaunista kuivanud puud kunstõitega

樹上開花 (Shù shàng kāi huā) kāihuā õitsema; levima

Põhimõtte selgitus
Riputada kuivanud puule õisi.
Tõmmata enda poole vaenlase jõude:
mittesuur jõud võib tuua suurt kasu.

Ilustamine jätab mulje, et surnu on elus. Näita seeläbi väärtusetut väärtuslikuna, ohutut ohtlikuna, tarbetut kasulikuna. Et meelitada vastase jõude ületulema on vaja märgatavalt tugevdada oma positsioone ja tugevalt vaenlast ehmatada.

Tsitaat Muutuste raamatust 
Rabahani läheneb kõrgendikule. Ta sulgi saab kasutada rituaalide läbiviimisel.

Kuusjoone 53.Jian (Edusammud, täiustama) VI joone otsus. Teenistuses edenemise tulemused. Esinduslikkus.

Näiteid
529. eKr saatis Wei riigi ametnik Er Zhuzhong oma alluva Hou Yuani valitseja vastu mässu tõstnud polkovnik Han Lou’d alistama. Er Zhuzhong andis talle vaid 700 ratsaväelast, öeldes: “Han Lou on väga salakaval. Kui anda teile suur vägi ei aita see teid. Käputäiest inimestest piisab teile ta võitmiseks küll.” Hou Yuani suundus suure pidulikkusega, et oma väe väiksust varjata, sõjaretkele. Han Lou aladel korraldas ta varitsuse, millega suutis hajutada mässuliste 10 000-mehelise väe ja võtta neist kinni 5000. Järgmisel päeval käskis ta nad vabastada. Oodanud, kuni vangid olid kindlusse sisenenud, sõitis ta väikese rühmaga selle juurde ja koputas väravale. Nähes sellist julgust, arvas Han Lou, et vabastatud vangid olid Hou Yuani poole üle läinud, ja põgenes, kuid ta püüti peagi kinni ja hukati.

Liu Bei taandus Cao Cao saja tuhandese väe eest. Taganemist jäi mäestikuteele katma 20-30 mehega ta vandevend Zhang Fei. Meestel lasi lähedalolevas salus puuoksi hobustel enda järgi lohistada, ise jäi mäestikusillale ootama. Cao Cao nägi vägedega saabudes teda üksi sillal ja metsatukast tõusvaid tolmupilvi. Hämardus. Saabunud vaikuses möiratas Zhang järsku mägede kajades: „Noh, kes tuleb esimesena?” Cao Cao kukkus hobuselt maha. Ja taandus koos vägedega. (Zhang Fei lasi lahkudes silla lõhkuda. Hommikuks julgust kogunud Cao Cao sai sellest aru, et on mõtet jälitamist jätkata.) („Kolmevalitsus”.)

Viited

Välislingid 
 English and French translation of the Thirty-Six Stratagems 29. 

36 sõjakavalust
Ludvig Puusepa tänav

Ludvig Puusepa tänav on tänav Tartus Tammelinnas, Maarjamõisas ja Veerikul.

Tänav on nimetatud arst Ludvig Puusepa järgi Tartu täitevkomitee otsusega 11. juunist 1961, varem oli tänav osa Kesk kaarest. Selle tänava ääres asub ka Ludvig Puusepa monument.

Tänava pikkus on 1030 meetrit.

Puusepa tänava ääres asuvad Tartu Ülikooli Kliinikumi hooned ning Mathieseni park.

Tartu tänavad
Tammelinn
Maarjamõisa
Veeriku