joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Leon Johanson

Leon Johanson (1. november 1897 Rakvere – 2. märts 1984 Tallinn) oli eesti arhitekt.

1900. aastal asus perekond elama Peterburi, kus Leon õppis Larini gümnaasiumis (1908–1917) ja Tsiviilinseneride Instituudis (1917–1920). 1920–1921 jätkas ta õpinguid Tallinna Tehnikumis ning seejärel (1921–1924) Karlsruhe Tehnikaülikoolis, mille lõpetamisel omandas arhitektikutse.

Johanson töötas Eesti Raudtee Valitsuses ja Tallinna linnavalitsuse ehitusosakonnas planeerimisarhitektina, 1945. aastast Arhitektuuri Valitsuses.

Ta maeti 7. märtsil 1984 Tallinna Rahumäe kalmistule.

Töid
Leon Johansoni projektide järgi ehitati jaamahooneid, raudteetöötajate elamuid ja muid raudteehooneid järgmistele raudteelõikudele:

1926–1928 Lelle–Pärnu ja Vändra-Viluvere;
esimese tüüpprojekti järgi ehitati suured puidust jaamahooned järgmistesse jaamadesse: Eidapere, Sindi, Tori, Viluvere ja Vändra, neist Tori ja Viluvere jaamahooned on tänapäevaks hävinenud;
teise tüüpprojekti järgi ehitati jaamahooned järgmistesse pooljaamadesse: Luuri, Koogiste, Kõnnu, Tammiste ja Tootsi.
1928–1931 Rapla–Virtsu;
1929–1931 Tartu–Petseri;

Johansoni tööd esindavad 20. sajandi esimese poole traditsionalismi.
Korterelamu Nõmme-Kase 6; veel elamuid ja eramuid Nõmmel

Viited

Kirjandus
Leo Gens, Mart Kalm. Johanson, Leon. - EKABL. Tallinn 1996. Lk 133

Eesti arhitektid
Eesti raudteelased
Rahumäe kalmistule maetud
Sündinud 1897
Surnud 1984
Eerik Jago

Eerik Jago (sündinud 29. detsembril 1980 Tallinnas) on eesti võrkpallur.

Aastast 2012 mängib ta Soome klubis Hurrikaani Loimaa.

Eesti võrkpallurid
Sündinud 1980
Nikortsminda katedraal

Nikortsminda katedraal (gruusia ნიკორწმინდის ტაძარი) on Gruusia Apostliku Õigeusu kiriku katedraal samanimelises külas (Nikortsminda) Ratša-Letšhumi ja Khvemo Svanethi piirkonnas Ambrolauri rajoonis. Läänesissepääsu kohal asuva raidkirja järgi ehitati katedraal esimese ühendatud Gruusia kuninga Bagrat III ajal 1010 kuni 1014. 

Kirikus on 17. sajandist pärinevad freskod. Katedraali fassaad on rikkalikult kaunistatud gruusia ornamentidega.

Katedraal on oma põhiplaanilt ristkuppelkirik. Kuppel toetub tamburile, millel on 12 akent arkaadivööndi ja dekoratiivse arhitraaviga.

Kultuuris 
Gruusia helilooja David Toradze II sümfoonia kannab pealkirja "Nikortsminda kiituseks" ja on pühendatud Neeme Järvile.

Galerii

Viited

Välislingid 

 Info katedraali kohta (gruusia keeles)

Gruusia ehitised
Kirikud
Jüri Seim

Jüri Seim (ka Georg Seim; 24. aprill 1924 Tallinn – 8. juuni 2004 Stockholm) oli eesti keemik ja mikrobioloog, soomepoiss, sotsiaaltöötaja ja eesti aktivist Rootsis.

Ta on õppinud Tallinna 22. Algkoolis ja lõpetas aastal 1941 Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Aastatel 1942– õppis ta Tartu Ülikoolis bioloogiat. Aastal 1943 mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke, kust ta põgenes Soome, temast sai soomepoiss, ta sai Soomes ohvitseri väljaõppe ja oli JR200-s. Augustis 1944 naasis ta Eestisse, et võidelda Punaarmeega.

Sügisel 1944 põgenes ta Eestist Rootsi. Aastatel 1945–1949 õppis ta Stockholmi Ülikoolis ning lõpetas selle botaanika, geneetika ja keemia erialal ning sai seejärel täiendava väljaõppe keemias ja biokeemias. Ta liitus Eesti Üliõpilaste Seltsiga. Aastatel 1949–1951 töötas ta LKB uurimislaboris assistendina, aastatel 1951–1955 Stockholmi Tehnikaülikoolis teadurina; lisaks aastatel 1950–1953 Stockholmi Eesti Koolis õpetajana. Aastatel 1955–1957 töötas ta Riikliku Põllunduskeemia Kontrollasutuses assistendina, aastatel 1957–1958 Riiklikus Rahvatervishoiu Instituudis teadurina. Aastatel 1958–1965 töötas ta Stockholmi Tehnikaülikoolis teaduri ja õppejõuna.

Alates 1979. aastast töötas Jüri Seim Stockholmi Sotsiaalteenistuse Vällingby linnaosa sotsiaalosakonnas perenõustajana ning edendas kontakte Eesti sotsiaal- ja haridustöötajatega.

Aastail 1951–1957 kuulus Jüri Seim Vaba Eesti toimetusse ning avaldas selles artikleid ühiskondlikel teemadel. Aastail 1976–1991 osales ta pidevalt METROO (Metsaülikool Rootsis) tegevuses ja valiti korduvalt juhatuse liikmeks. Ta toimetas ka METROO koguteoseid.

Jüri Seim suri 8. juunil 2004 Vällingbys (Stockholmi linnaosa) ja ta maeti 17. juunil 2004 Stockholmi Metsakalmistule.

Isiklikku
Jüri Seimi isa Ernst Seim oli Eestis ja hiljem Rootsis ärimees, ema Olga oli kodune. Tal oli õde Ingrid Seim, kes oli abielus Valdek Jürisooga. Esimesest abielust Mall Seimiga on tal pojad Jüri-Karl ja Jaan. Hiljem abiellus ta Milvi Seimiga (sündinud Säinas, 1933–2016). Georg Seim oli Jüri Seimi lellepoeg.

Viited

Välislingid 
 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944
 http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1960

Eesti mikrobioloogid
Eesti keemikud
Soome 200. jalaväerügemendi koosseis
Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmed
Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased
Eestlased Rootsis
Sündinud 1924
Surnud 2004
Agnessa Peterson

Agnessa Peterson (sündinud 9. septembril 1936) on Eesti päritolu Vene näitleja.

Ta lõpetas 1960. aastal Štšukini-nimelise Kõrgema Teatrikooli Moskvas. Samast aastast töötab ta Moskva Vahtangovi-nimelises Riiklikus Akadeemilises Draamateatris näitlejana.

Filmograafia 
 1959 – "Veealused karid", Tallinnfilm 
 1965 – "Supernoova", Tallinnfilm

Tunnustus 
 1991 – Vene NFSV teeneline kunstnik

Välislingid 
 Vahtangovi teater: Agnessa Peterson (vene keeles)
 KÖP. PERSONA. Agnessa Peterson., Eesti Raadio, 2004

Venemaa näitlejad
Sündinud 1936
Eesti näitlejad
Nõukogude Liidu näitlejad
Kalle Loona

Kalle Loona (2. august 1947 Tartu – 29. juuni 2021 Tartu) oli eesti viiuldaja ja muusikapedagoog.

Hariduskäik
1961 lõpetas ta Tartu Laste-Muusikakooli, 1965 Tartu Muusikakooli (mõlemas õpetaja Eduard Poolakene) ja 1970 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Harald Aasa klassis) . 
Ta on end täiendanud TPedI Täienduskoolituskeskuses üldpedagoogikas .

Tegevus
Aastast 1967 oli ta viiuldaja Eesti Raadio estraadiorkestris . 1973–1978 ja 1984–2000 oli ta viiuldaja Vanemuise orkestris ja Vanemuise kammerorkestris . 

Ta on olnud viiuliõpetaja mitmes koolis, nt 1986–1990 Tartu I Muusikakoolis . 

1988–2000 oli ta Eesti Teatriliidu liige .

Isiklikku
Tema abikaasa on pedagoog Anu Loona.

Salvestisi 
Johannes Bleive "Romanss" (koos Rein Bleivega)
D. Šostakovitši VII kvartett (TRK kvartetis)

Tunnustused
Pälvinud mitmesuguseid au- ja tänukirju (näiteks Vanemuise teatrilt, ajalehelt Edasi, Tartu linnavalitsuselt jne).

Viited

Välislingid
 Kalle Loona 
 Biograafia ansambli Servimus Domimum kodulehel

Eesti muusikud
Sündinud 1947
Eesti viiuldajad
Jaanus Nõmmsalu

Jaanus Nõmmsalu (sündinud 19. jaanuaril 1981 Pärnus) on eesti võrkpallur.

Ta kuulus aastatel 1999–2013 Eesti võrkpallikoondisesse.

2016. aasta kevadel lõpetas ta sportlaskarjääri.

Viited

Välislingid
ESBL Biograafia

Eesti võrkpallurid
Sündinud 1981
Werner Eberlein

Werner Eberlein (9. november 1919 Berliin – 11. oktoober 2002 Berliin) oli saksa poliitik ja Saksa DV riigitegelane.

Werner Eberleini isa Hugo Eberlein oli kommunistlik poliitik, kes oli 1918. aasta lõpul üks Saksamaa Kommunistliku Partei asutajatest. Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel oli Werner Eberlein sunnitud 1934. aastal Saksamaalt lahkuma ja ta asus elama Moskvasse oma kasuema Inna Armandi juurde. 1936. aastal saabus Moskvasse ka vahepeal Prantsusmaal elanud Hugo Eberlein. 1937. aasta juulis Hugo Eberlein arreteeriti ja hukati 1941. aasta oktoobris.

1940. aastal saadeti Werner Eberlein Siberisse asumisele, kuhu ta jäi kuni 1947. aastani. Tagasi Saksamaale pöördus ta 1948. aasta kevadel ja astus Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei liikmeks. Saksamaal töötas ta esialgu Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei peasekretäri Walter Ulbrichti vene keele tõlgina. Hiljem oli Eberlein tänu oma heale vene keele oskusele ka telesaadete sünkroontõlk.

Aastatel 1951–1954 õppis ta Moskvas NLKP Kõrgemas Parteikoolis. 1955–1959 töötas ta ajakirjanikuna. Alates 1960. aastast oli Werner Eberlein Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee töötaja. 1960–1964 oli ta Keskkomitee Poliitbüroo agitatsioonikomisjoni liige, 1964–1983 Keskkomitee Poliitbüroo parteiorganite osakonna juhataja asetäitja. 1981. aastast oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige. 1986. aastal sai ta Keskkomitee Poliitbüroo liikmeks.

1983. aastal määrati suhteliselt kõrges eas Eberlein mõnevõrra üllatuslikult Magdeburgi ringkonna parteiorganisatsiooni esimeseks sekretäriks. 1986. aastast kuni 1990. aasta jaanuarini oli ta ka Rahvakoja (parlamendi) liige.

8. novembril 1989 astus Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo täies koosseisus ametist tagasi. 1989. aasta lõpus oli Eberlein lühikest aega Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei partei keskkontrollikomisjoni esimees. Hiljem kuulus ta Demokraatliku Sotsialismi Partei Vanematekogusse.

Viited

Saksa DV Rahvakoja liikmed
Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei poliitikud
Sündinud 1919
Surnud 2002
Hollywood Hills (laul)

"Hollywood Hills" on Soome pop-rokkansambli Sunrise Avenue laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. 

See laul oli saksa raadiojaamades 2011. aasta enim esitatud laul, seda lasti kuulajatele ligi 50 000 korda. 

"Hollywood Hills" oli ka rootsi raadiojaamades enim esitatud laul.

Viited

Kirjandus
 "Hollywood Hills" laulu sõnad
 Sunrise Avenuelle kultalevyt Ruotsista ja Saksasta, Iltalehti, 25.8.2011

Videod
 "Hollywood Hills" YouTube'i muusikavideo

2011. aasta singlid
Keith Pupart

Keith Pupart (sündinud 19. märtsil 1985 Kuressaares) on eesti võrkpallur.

Pupart on olnud pikaaegne Eesti võrkpallikoondise liige. Ta mängib Rumeenia kõrgliigaklubis SCM Zalău.

Sportlaskarjäär

Eesti võrkpallikoondis
Keith Pupart kuulus Eesti võrkpallikoondisse aastatel 2004–2016 ja mängis 170 mängus. Debüüdi tegi 2004. aastal sõprusmängudel mängus Venemaa Superliiga Peterburi Baltika meeskonnaga. Ta on esindanud Eestit Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril kolmel korral (2009, 2011 ja 2015) ning Euroopa liigas neljal korral (2005, 2006, 2015 ja 2016).
2016  Euroopa Kuldliiga

Klubivõrkpall

2003–2004 Sylvester Tallinn
2003/04  Eesti meistrivõistlused

2004–2009 Selver Tallinn
2004/05  Eesti karikavõistlused
2004/05  Eesti meistrivõistlused
2005/06  Eesti meistrivõistlused
2006/07  Eesti karikavõistlused
2006/07  Schenker Liiga
2006/07  Eesti meistrivõistlused
2007/08  Eesti karikavõistlused
2007/08  Schenker Liiga
2007/08  Eesti meistrivõistlused
2008/09  Eesti karikavõistlused
2008/09  Schenker Liiga
2008/09  Eesti meistrivõistlused

2009–2013 Rennes Volley 35
Puparti esimene välisklubi oli Prantsusmaa kõrgliigaklubi Rennes Volley 35, kus ta mängis neli hooaega. Kõigil hooaegadel oli klubis ka Eesti võrkpallikoondise temporündaja Raimo Pajusalu ning viimasel hooajal diagonaalründaja Oliver Venno.
2011/12  Prantsusmaa karikavõistlused
2012/13  Prantsusmaa superkarikas

2013–2015 Arago de Sète
Hooajaks 2013/14 vahetas Pupart Prantsusmaa siseselt klubi ning liitus kõrgliigaklubiga Arago de Sète, kus ta mängis kaks hooaega. Klubi parimateks tulemusteks jäid veerandfinaali jõudmised Prantsusmaa meistriliigas ja karikavõistlustel.

2015–2018 Cuprum Lubin
Hooaegadel 2015/16 kuni 2017/18 esindas Pupart Poola kõrgliigaklubi Cuprum Lubin. Pupartiga samal ajal olid klubis esimesel kahel hooajal ka Eesti võrkpallikoondise peatreener Gheorghe Creţu ja statistik Alar Rikberg ning kõigil hooaegadel nurgaründaja Robert Täht. Cuprum Lubin kuulus sellel ajal Poola kõrgliiga keskmike sekka, mängides kohtadele 5–7.

2018–2019 Maaseiki Greenyard
Hooajal 2018/19 mängis Pupart Belgia kõrgliigaklubis Maaseiki Greenyard, kus mängisid samal ajal ka Eesti võrkpallikoondise temporündajad Timo Tammemaa ja Andri Aganits. Klubi mängis edukalt Belgias toimuvatel sarjadel ning võttis osa ka Euroopa klubivõrkpalli tugevaimas sarjas, Meistrite liigas.
2018/19  Belgia superkarikas
2018/19  Belgia meistrivõistlused

2019–2021 Saaremaa Võrkpalliklubi
Hooajal 2019/20 naasis Pupart kaheks hooajaks kodumaale ja liitus Saaremaa Võrkpalliklubiga. Oma teisel hooajal klubis kandis ta ka võistkonna kapteni rolli.
2019/20  Eesti karikavõistlused
2020/21  Eesti meistrivõistlused
2020/21  Credit24 Meistriliiga

2021–2022 Craiova
Hooajaks 2021/22 läks Keith taas välismaale mängima ning liitus Rumeenia kõrgliigaklubiga Craiova.
2021/22  Rumeenia meistrivõistlused

Tunnustus
Hooaeg 2003/2004 Eesti parim noormängija noormeestest
Hooaeg 2011/2012 Eesti parim meesvõrkpallur

Välislingid
esbl
Volleybox

Viited

Eesti võrkpallurid
Kuressaarest pärit sportlased
Sündinud 1985
Peep Jöffert

Peep Jõffert (sündinud 29. oktoobril 1944 Kosel) on eesti endine jalgrattur.

Aastal 1962 tuli ta mitmepäevasõidus Jõu meeskonnas ja aastal 1969 mitmepäevasõidus individuaalselt Eesti meistriks.

Tunnustus 

 2021 Pärnu teenetemärk (Pärnumaa bussiliikluse korraldamise ja erivajadustega lastele pühendumise eest bussijuhina ning saavutuste eest spordis)

Viited

Välislingid

Eesti jalgratturid
Nõukogude Liidu jalgratturid
Sündinud 1944
Siret Rits

Siret Rits (sündinud 20. novembril 1982) on eesti võrkpallur.

2007-2011 mängis ta klubis Viljandi Metall. 2011-2012 mängis ta klubis Viimsi Spa.

Eesti naisvõrkpallurid
Sündinud 1982
Sten Esna

Sten Esna (sündinud 24. augustil 1982 Pärnus) on Eesti endine võrkpallur ja praegune võrkpallitreener. 

Aastatel 2002–2011 mängis ta Eesti võrkpallikoondises libero positsioonil.

Alates 2020. aastast on ta võrkpallinaiskonna Tallinna Ülikool/Kikas peatreener.

Isiklikku
Tema vend on endine Eesti võrkpallur Asko Esna.

Välislingid
Sten Esna volleybox.net
Sten Esna ESBL
 

Eesti võrkpallurid
Eesti võrkpallitreenerid
Sündinud 1982
Tatjana Kivimägi

Tatjana Kivimägi (sünninimi Tatjana Novoseltseva; sündinud 23. juunil 1984 Kostromas) on vene  kõrgushüppaja. Aastal 2008. otsustas valitsus anda talle  eriteenete eest Eesti kodakondsuse, kuid ta ei loobunud Venemaa kodakondsusest ja Eesti kodakondsust ei saanud. 

Ta osales 2004. aasta Ateena OM-il, ent ei jõudnud finaali. 2008. aasta olümpiamängudele ta tiheda konkurentsi tõttu Venemaa koondises ei pääsenud. 

Aastal 2013 tuli ta tulemusega 1.91 Anna Tšitšerova ja Svetlana Školina äraolekul Venemaa sisemeistriks. Tema isiklik rekord on 1.98.

Isiklikku 
Ta oli abielus kümnevõistleja ja treeneri Mihhail Kivimäega, kes on sünnijärgne Eesti kodanik. Praegu on Tatjanal uus perekond ning 21. septembril 2011 sünnitas ta poja.

Välislingid
Intervjuu, 2008 (vene keeles)

Venemaa kõrgushüppajad
Lesgafti-nimelise Riikliku Kehakultuuri Ülikooli vilistlased
Sündinud 1984
Rauno Koorts

Rauno Koorts (sündinud 10. veebruaril 1995) on Eesti muusik.

2012-2015. aastal õppis  Lähte Ühisgümnaasiumis ja 2011-2018 Heino Elleri nimelises muusikakoolis lõpetas pärimusmuusika suunal lõõtspilli erialal I lennu (eriala õpetaja Juhan Uppin).

2012. aastal asus Tabivere huvikooli akordioniõpetajaks ja hiljem ka solfezoõpetajaks ning 2015. aastast Tabivere lasteaias muusikaõpetaja. 

2015. aastal loodud R.K. EVENT OÜ (ühemehe-ansambel) - Seltskonnalaulud akordionil, lõõtsal, kitarril, suupill jne juubelitel, rahvamajades, vanadekodudes jne. Lisaks pulmaisa-, jõuluvana-, õhtujuhiteenus. 

2003. aastast Maarja-Magdaleena segakoori ja 2009. aastast meesansambli Mehed Mandrilt liige. 

2017. aastal alustas õppimist Järvamaa kutsehariduskeskuses hobuhoolduse erialal. 2019. aastal jätkas õpet hobusekasvatusspetsialisti erialal. 

2015-2017. aastal võttis osa Johnny Cash Tribute Show´st.

Alates 2020. aastast tegeleb ka sepatööga (hobuste värkimine).

Viited

Eesti muusikud
Sündinud 1995
Andrei Inešin

Andrei Inešin (sündinud 18. jaanuaril 1967 Tallinnas) on Eesti jahilaskur. 

Inešini treeneriks oli Eesti laskespordi suurkuju Mati Mark.

Olümpiamängudel
Osalemine olümpiamängudel (OM):
1992. aasta OM: sai 25. koha
1996. aasta OM: sai 7. koha
2000. aasta OM: sai 19. koha
2004. aasta OM: sai 21. koha
2008. aasta OM: sai 18. koha

Tunnustus 

 2007 Eesti Vabariigi spordipreemia (kuldmedali võitmise eest kaarrajal laskespordi maailmameistrivõistlustel 2006. aastal)

Viited

Välislingid

Eesti jahilaskjad
Sündinud 1967
Artti Aigro

Artti Aigro (sündinud 29. augustil 1999) on eesti suusahüppaja.  

Ta kuulus meeskonda, mis võitis 2014. aasta suvised meistrivõistlused suusahüpetes.

Viited

Välislingid 
 Artti Aigro FIS-i kodulehel

Eesti suusahüppajad
Sündinud 1999
Egon Roolaid

Egon Roolaid (aastani 1935 Egon Rosenberg; 26. september 1918 Tallinn – 1943 Tšeljabinski oblast) oli eesti ujuja. 

Ta osales 1936. aastal Berliini OM-il, kus sai 100 m vabaujumises 21.-21. koha.

Suri vanglas, rehabiliteeriti 1989.

Ka tema vend Boris Roolaid oli ujuja.

Viited

Välislingid

Eesti ujujad
8. Eesti Laskurkorpuse koosseis
Eestistatud nimega inimesed
Eesti represseeritud isikud
Sündinud 1918
Surnud 1943
Rudi Dutschke

Rudi Dutschke (kodanikunimi Alfred Willi Rudi Dutschke; 7. märts 1940 Schönefeld – 24. detsember 1979 Århus, Taani) oli saksa sotsioloog, üliõpilasliikumise tegelane ja poliitiline aktivist.

Postiametniku poja Rudi Dutschke noorusaastad möödusid Saksa DV-s. 1956. aastal astus ta Saksa Vaba Noorsoo Liitu. 1958. aastal lõpetas Rudi Dutschke gümnaasiumi. Ta oleks tahtnud edasi õppida Leipzigi Ülikoolis spordiajakirjandust, kuid selleks oleks tulnud läbida sõjaväeteenistus Saksa DV Rahvaarmees. Dutschke keeldus sõjaväeteenistusest ning ei saanud seetõttu õigust ülikoolis õppida. Seejärel õppis ta aastatel 1958–1960 kaubandust.

Seejärel kavatses Rudi Dutschke ülikoolis edasi õppida Lääne-Saksamaal. 1960. aastal hakkas ta käima regulaarselt Lääne-Berliinis, et saada Lääne-Saksa gümnaasiumi lõputunnistus. Kui 1961. aasta augustis ehitati Berliini müür, jäi Rudi Dutschke läände ja alustas samal aastal sotsioloogia õpinguid Berliini Vabas Ülikoolis.

Ülikoolis õppides tutvus Dutschke marksismi alternatiivsete vooludega. 1965. aasta jaanuaris astus ta Sotsialistlikku Saksa Üliõpilasliitu, mis kujunes vasakpoolse üliõpilasliikumise keskuseks. Alates 1966. aastast organiseeris Dutschke demonstratsioone keskkoolireformi, suure koalitsiooni, eriolukorraseaduse ja Vietnami sõja vastu. Samuti võttis ta osa Parlamendivälise Opositsiooni (Außerparlamentarische Opposition) tegevusest.

2. juunil 1967 lasi politseinik Karl-Heinz Kurras meeleavalduse ajal ebaselgetel asjaoludel maha üliõpilase Benno Ohnesorgi. See tõi kaasa Lääne-Saksa üliõpilasliikumise radikaliseerumise. Rudi Dutschkest kujunes üks vasakpoolse radikaalse üliõpilasliikumise liidreid.

11. aprillil 1968 tulistas 23-aastane tööline Josef Bachmann Rudi Dutschket mitu korda haavates teda raskelt. Atentaadi tagajärjel tõsiselt vigastatud Rudi Dutschke pidi uuesti rääkima õppima. Ta elas mõnda aega välismaal ja pöördus Saksamaale tagasi 1972. aastal. Doktorikraadi sai ta 1973. aastal.

Atentaadi tagajärjel saadud vigastustest ei paranenud Dutschke täielikult kunagi. Ta uppus 39-aastasena vannis teda ootamatult tabanud epileptilise ataki tagajärjel.

Viited

Saksamaa poliitikud
Saksamaa sotsioloogid
Sündinud 1940
Surnud 1979
Marek Kaleta

Marek Kaleta (sündinud 17. detsembril 1961) on endine eesti odaviskaja ja sporditegelane. 

1983–1995 tuli ta odaviskes 5 korda (1985, 1988–89, 1992, 1995) Eesti meistriks ja peale esikoha saanud 5 korral teise koha.

Viited

Välislingid

Eesti odaviskajad
Eesti sporditegelased
Sündinud 1961
Meta Kodanipork

Meta Juliane Kodanipork (aastani 1934 Kodaniburg; 23. detsember 1904 Tallinn – 18. jaanuar 1983 Tallinn) oli eesti ooperi- ja operetisolist (sopran).

Elukäik

Meta Kodanipork sündis kaheksalapselise pere teise lapsena Paide vallas Nurmsi külas. Tema isa Aleksander (õppinud sepp ja puusepp) suri veremürgistusse, kui Meta oli 11-aastane. Ema Adele (sünd. Puhm) suri 1939. aastal südamehaigusse.  

Meta Kodanipork lõpetas Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasiumi 1923. aastal, misjärel töötas 1923–1944 kantseleiametnikuna.

Aastatel 1924–1925 õppis ta Tallinna konservatooriumis, 1927–1944 laulis ta (vaheaegadega) Estonia muusikaosakonna mittekutselises kooris solistina. 1944. aastal asus koorilauljana tööle Estonia teatrisse ning oli 1945–1964 ooperi- ja operetisolist (aastast 1959 mittekoosseisuline). Meta Kodaniporgist kujunes kiiresti teatri operetiprimadonna, ta oli Georg Otsa põhiline lavapartner. Esines palju ka kontsertlauljana.

Osatäitmised

Meta Kodanipork laulis solistina järgmistes muusikalavastustes:

 1946 Sigmund Rombergi operett "Kõrbelaul"
 1947 Georges Bizet ooper "Carmen"
 1948 Imre Kalmani operett "Silva"
 1949 Pjotr Tšaikovski ooper "Jevgeni Onegin"
 1949 Gustav Ernesaksa ooper "Tormide rand"
 1949 Juri Miljutini operett "Rahutu õnn"
 1950 Rudolf Frimli operett "Rose-Marie"
 1952 Wolfgang Amadeus Mozarti ooper "Don Giovanni"
 1953 Johann Straussi operett "Nahkhiir"
 1955 Franz Lehari operett "Lõbus lesk"
 1959 Imre Kálmáni operett "Krahvinna Mariza"

Tunnustus

1950 – Stalini preemia
1950 – Eesti NSV teeneline kunstnik
1979 – Georg Otsa nimeline auhind

Viited

Kirjandus  
Helga Tõnson. Meta Kodanipork. Tallinn, 1974.

Eesti ooperilauljad
Eesti NSV teenelised kunstnikud
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1904
Surnud 1983
Jaan Laos

Jaan Laos (sündinud 23. mail 1985 Pärnus) on Eesti sõudja.

Ta sai 2009. aasta Euroopa meistrivõistlustel sõudmises kaheksapaadil neljanda koha.
188 cm, 89 kg. Lõpetas 2004 Pärnu ühisgümn-i ja 2010 TÜ arstiteaduskonna. Sporditeed alustas 1993 Pärnus Anne Tohveri ujumistreeningutel. 
Sõudma hakkas 2001 Reet Palmi juhendamisel, 2002 läks Matti Killingu treeningurühma.

Tulemused
MM-il tulnud 2007 kaheksapaadil 16. kohale ja EM-il 2009 4. ja 2010 8. kohale. 
Osalenud 4 MK etapil. 
Üliõpilaste MM-il saanud kaheksapaadil 2004, 2006 ja 2008 pronksi ning 2010 hõbeda.
U-23 MM-il 2007 kaheksapaadil maailmameister, 2005 ja 2006 7., 2004 roolijata kahepaadil 12. Juunioride MM-il 2002 roolijaga kahepaadil 5. ja 2003 roolijata kahepaadil hõbe. 
Tulnud 12 korral Eesti meistriks: 
2004–06 ja 2010 roolijata kahepaadil, 
2006 roolijata kahepaadil sprindis, 
2007–08 ja 2010 roolijata neljapaadil
2007–08 ja 2010–11 kaheksapaadil. 

Sõudeliidu parim noorsõudja 2003 ja juunior (U-23) 2006–07. A-st 2014 OÜ Tipparst juhatuse liige ja ortopeed.
–

Isiklikku
Isa Peeter L. (25. VIII 1960) on võistelnud Eesti sõudekoondises, võitnud 1977–81 Eesti mv-tel 2 hõbedat ja 2 pronksi.

Ema Kersti L., sünd V e r n i k (4. II 1962), on tulnud 1979–84 3 korral sõudmises Eesti meistriks.

Vend Juhan L. (8. XI 1988) on tulnud sõudmises 2006 4-kordseks Eesti noortemeistriks.

Vend Joosep Laos (23. X 1992) on saanud ühepaadil MM-il 2011 27. ja noorte MM-il 2010 12., paarisaerulisel kahepaadil U-23 MM-il 2014 9., paarisaerulisel neljapaadil noorte MM-il 2009 16. ning U-23 MM-il 2011, 2012 8. ja 2013 11. koha. EM-il kaheksapaadil 2011 7., paarisaerulisel neljapaadil 2013 10. ja paarisaerulisel kahepaadil 2018 13., universiaadil ühepaadil 2015 10. koht. Tulnud 11 korral Eesti meistriks: 2015–16 ja 2018 roolijata neljapaadil, 2011–12 ja 2018 paarisaerulisel neljapaadil, 2012–14 ja 2016 kaheksapaadil ning 2017 sisesõudmises. Sõudeliidu parim noorsõudja 2010 ning juunior (U-23) 2011 ja 2014.

Eesti sõudjad
Sündinud 1985
Kert Toobal

Kert Toobal (sündinud 3. juunil 1979 Türil) on eesti võrkpallur.

Isiklikku
Kert Toobali vend on võrkpallur Andres Toobal.

Tunnustus
2017 Eesti Vabariigi spordipreemia (olulise panuse eest Eesti meeste võrkpallikoondise liidrina Euroopa Liiga võitmisel 2016. aastal ja pääsu tagamisel Euroopa meistrivõistluste finaalturniirile)
2018 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited

Eesti võrkpallurid
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1979
Raul Saaremets

Raul Saaremets (sündinud 10. märtsil 1967 Kohtla-Järvel) on eesti muusik ja raadioajakirjanik.

Ta on mänginud trumme ansamblis Röövel Ööbik ning tegutseb sooloartistina Ajukaja nime all. 

Ta on töötanud Raadio 2-s selle loomisest saadik ning juhtinud saateid "Vibratsioon" ja "Muusikanõukogu".

Ta on 2001. aastal asutatud osaühingu Umblu Records juhatuse liige.

Saaremets on mänginud Arvo Pärti filmis "Jan Uuspõld läheb Tartusse".

Tunnustus
2014 – Valgetähe V klassi teenetemärk
2015 – Kultuurivedur 2014

Viited

Välislingid
 Teet Korsten, "Raul Saaremets – Kaug-Idast pärit misjonär". Põhjarannik, 9. oktoober 2004.
 "Muusikailma rikastaja". Postimees, 29. juuli 2006.

Eesti muusikud
Eesti trummarid
Eesti saatejuhid
Sündinud 1967
Rene Aas

Rene Aas (sündinud 13. juulil 1969 Tallinnas) on eesti motosportlane.

Ta lõpetas aastal 1988 treiali-freesija erialal Tallinna 6. Kutsekeskkooli.

Ta on tulnud 3 korda söerajasõidus ja hipodroomisõidus Eesti meistriks.

Viited

Välislingid

Eesti mootorrattasportlased
Sündinud 1969
Natalja Bratuhhina

Natalja Bratuhhina (sündinud 7. detsembril 1987 Narvas) on Eesti saali- ja rannavõrkpallur. 

Natalja kuulus Eesti võrkpallikoondisesse aastatel 2012–2015.

Ta on mänginud edukalt rannavõrkpalli koos Mari-Liis Graumanni ja Polina Bratuhhina-Pitouga.

Isiklikku
Tema kaksikõde on ranna- ja saalivõrkpallur Polina Bratuhhina-Pitou. Ta lõpetas 2006. aastal Audentese Spordigümnaasiumi ning 2010. aastal EBSi.

Tunnustus
Hooaeg 2006/07 Eesti parim naiste rannavõrkpalli paar koos Mari-Liis Graumanniga
Hooaeg 2006/07 Eesti parim noorte rannavõrkpalli paar neiudest koos Polina Bratuhhinaga
Hooaeg 2007/08 Eesti parim naiste rannavõrkpalli paar koos Mari-Liis Graumanniga
Hooaeg 2008/09 Eesti parim naisjuunioride rannavõrkpalli paar koos Polina Bratuhhinaga
Hooaeg 2011/12 Eesti parim naiste rannavõrkpalli paar koos Polina Bratuhhinaga

Välislingid
Sissekanne FIVBi andmebaasis
esbl
volleybox

Viited

Eesti naisvõrkpallurid
Eesti rannavõrkpallurid
Sündinud 1987
Vladimir Kärk

Vladimir Kärk (19. märts 1915 Tallinn – 23. juuli 1998 Royal Oak, Michigan, USA) oli eesti korv- ja võrkpallur.

Ta kuulus 1936. aasta OM-il Eesti korvpallikoondisse.

Viited

Välislingid

Eesti korvpallurid
Eesti võrkpallurid
Sündinud 1915
Surnud 1998
DVB-S

DVB-S (lühend ingliskeelsetest sõnadest Digital Video Broadcasting – Satellite) on standard, mis määrab kindlaks, kuidas edastada satelliittelevisiooni signaali satelliitside võrgu kaudu. Euroopas vahendavad kõige rohkem ringhäälinguprogramme satelliidid Astra ja Eutelsat.

Nagu teisedki DVB-süsteemid (DVB-T, DVB-C) võimaldab ka DVB-S lisaks televisioonile edastada raadioprogramme ja pakkuda tagasikanali kaudu interaktiivteenuseid.

Raadioedastuse tehnika
Digitaalsed teleprogrammipaketid saadetakse maa-antennidest sidesatelliitide transponderitele raadiosagedusalas 13,75–14,5 GHz ja sageduskanalites, mille laius võib olla 26, 30, 33, 36, 40, 46 või 54 MHz. Rakendatakse modulatsioonimeetodit QPSK (kvadratuurne faasmodulatsioon), mille puhul andmekiirused jäävad vahemikku 18–37 Mbit/s; see on piisav ka kõrglahutusega televisiooni HDTV jaoks. Digitaalseid raadioprogramme edastatakse kiirusega 192 kbit/s (mono), 256 või 320 kbit/s (stereo) või 448 kbit/s (Dolby Digital).

Transponderis toimub saabunud signaalide filtreerimine, võimendamine ja muundamine programmipakettideks, mis edastatakse tagasi satelliiditaldrikutele Ku-riba sagedustel 10,70–12,75 GHz kahel polarisatsioonitasandil (horisontaalne, vertikaalne).

2005. aastast kehtib standardi täiustatud versioon DBV-S2, mis võimaldab valida modulatsiooniliike 8PSK, 16APSK või 32APSK vastavalt ülekandetingimustele. Digitaalandmeid tihendab videokoodek H.264 või Windows Media Video (WMV), mis toimib tõhusamalt kui DVB-S puhul kasutatav MPEG-2.

Signaali vastuvõtmiseks sobivad DVB-S2 jaoks endised antennisüsteemid ja LNB-d, kuid teistsuguse modulatsiooni- ja pakkimismeetodi tõttu on vajalik vastava võimekusega teler või digiboks.

Vaata ka
Satelliittelevisioon
Satelliiditaldrik
LNB

Välislingid
 Standard DVB-S2

Televisioonitehnika
Telekommunikatsioon
Eesti karikavõistlused korvpallis

Eesti karikavõistlused korvpallis on Eesti korvpallivõistlused, kus selgitatakse Eesti karika võitja. Võistlust korraldab Eesti Korvpalliliit.

Karikavõistlusi peetakse kolmes kategoorias:
 meeste karikavõistlused
 naiste karikavõistlused
 noorte karikavõistlused (A, B ja C klass).

Meeste karika võitjad
Kuni 2000/2001 hooajani peeti turniir hooaja lõpus kevadel. 2001. aastast alates peetakse turniir hooaja esimeses pooles, seetõttu toimus 2001. aastal kaks turniiri.

Aastatel 2017–2019 vahele jäänud karikavõistluseid naasid 2020. aastal, mil karikavõitjaks krooniti seitsmendat korda BC Kalev/Cramo.

Korvpall
Eesti korvpall
VTB Ühisliiga

VTB Ühisliiga (inglise VTB United League) on rahvusvaheline korvpalli profiklubide liiga. See asutati 2008. aastal. Liiga moodustamise eesmärk on ühendada kõige tugevamad Ida- ja Põhja-Euroopa korvpalliklubid ühte liigasse. Liigat sponsoreerib VTB Bank.

Liigas mängis alates 2009/10 hooajast ka üks Eesti klubi, Kalev/Cramo.

Vaata ka
Eesti-Läti Ühisliiga

Korvpallivõistlused
Venemaa korvpall
Spordiliigad
Euroopa spordivõistlused
Naiste Korvpalli Meistriliiga

Naiste Korvpalli Meistriliiga on Eesti naiste korvpalli kõrgeim liiga. Liigas mängib 13 meeskonda. Liiga asutati 1991.

Vaata ka
Tartu Ülikooli korvpallinaiskond

Välislingid
Meistriliigast eurobasket.com lehel

Eesti korvpall
Miadziełi järv

Miadziełi järv ehk Mjadzeli järv (valgevene keeles  Возера Мядзел, vene keeles Мядель) on järv Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis. Järv asub merepinnast 160 meetri kõrgusel, selle valgala on 89,2 km².

Kaldajoone pikkus on 30,9 kilomeetrit. Järves on 8 saart, nende kogupindala on 0,24 km². Suurimal saarel on säilinud XIX sajandil rajatud linnuse varemed, selle ümber asus aga asula (Miadziełi linna vana asupaik). Arvatakse, et asula jäeti maha XV sajandil.

Miadziełi järv asub Narači rahvuspargi territooriumil, 15-20 meetri sügavuses orus. Kaldad on madalad ja liivased, kohati soostunud. Järve põhja katab sügavamas osas sapropeel, aga kahe kuni kolme meetri sügavuseni on põhi liivane. Veetaimestik kasvab 1,5-2 meetri sügavuses alas, sukeltaimed aga kuni 6 meetri sügavuses alas.

Valdavad kalaliigid on haug, latikas, linask, ahven, luts, säinas, roosärg, säga ja särg.

Välislingid 
 Järv Valgevene kalapüügiportaalis

Valgevene järved
Miadziełi rajoon
Zaharia Stancu

Zaharia Stancu [zahar'ia st'anku] (7. oktoober 1902 Salcia, Teleorman – 5. detsember 1974 Bukarest) oli rumeenia kirjanik.

Ta debüteeris 1927. aastal luulekoguga "Poeme simple" ("Lihtsad luuletused"), mis võitis kirjandusauhinna.

Teise maailmasõja ajal oli ta Ion Antonescu fašistlikule valitsusele vastuseisu eest Târgu Jiu poliitvangide laagris.

Aastail 1946–1952 ja 1958–1968 oli Stancu Bukaresti Riikliku Teatri direktor. Ta oli ka Rumeenia Akadeemia liige aastast 1955 ning Rumeenia Kirjanike Liidu president aastail 1966–1974.

Stancu avaldas aastail 1926–1944 kuus luulekogu. Tema esimene oluline romaan "Desculț" ("Paljajalu") ilmus 1948. Stancu tuntumaid romaane on veel "Șatra" (1971, eesti keeles "Mustlaslaager", rumeenia keelest tõlkinud Natalie Alver, Tallinn: Eesti Raamat, 1978). 

Eesti keeles on ilmunud ka tema autobiograafiline romaan "Ce mult te-am iubit" (1970; "Kuidas ma sind küll armastasin!", tõlkinud L. Kangur, Aleksei Šehtman, Tallinn: Eesti Raamat, 1974).

Välislingid
 Venera E. Dumitrescu, "In Memoriam - Zaharia Stancu (1902-1974)". Observatorul, 11. juuli 2002.

Rumeenia kirjanikud
Sündinud 1902
Surnud 1974
Vello Mäeots

Vello Mäeots (19. veebruar 1940  – 25. juuli 2015) oli eesti laulja. Ta oli Eesti Rahvusmeeskoori laulja (1963–1990 ja 1996–1997) ja direktor (1997–2003), kvarteti RAM-3  laulja, giid Gustav Ernesaksa majas Kadriorus.

Elu ja töö
Vello Mäeots sai lauljahariduse Tallinna Muusikakoolis (1959–1963). Aastatel 1961–1963 töötas ta Eesti Televisioonis muusikasaadete režissööri assistendina.

Eelkõige oli Mäeotsa elutee seotud Eesti Rahvusmeeskooriga (endine Riiklik Akadeemiline Meeskoor). Kolmekümne aasta jooksul esines meeldiva baritonihäälega laulja ka solistina ning kuulus mitmesse ansamblisse, nende seas omal ajal äärmiselt populaarne kvartett RAM-3 (1965–87). 

Vello Mäeots on täitnud ka Eesti Raadio segakoori direktori kohuseid, alates 2003. aastast töötas ta Tallinna huvikeskuses Kullo tütarlastekoori Ellerhein produtsendina.

"Mina olen peres kõige väiksem muusik, mina olen ainult laulja," ütles Vello Mäeots.  Abikaasa Anneli on dirigent , tütar Ingrid Kõrvits "Ellerheina" dirigent, poeg Kristjan löökpillimängija ERSOs ning "bändimees". 

Vello Mäeots on peale laulmise pidanud veel mitut ametit, kuid kunagised ajakirjandusõpingud on aluseks RAMi tegevuse jäädvustamisel tehtud suurele tööle. V. Mäeots on kirjutanud raamatuid, teinud tele- ja raadiosaateid, jäädvustanud RAMi arhiivi.

Vello Mäeots suri 25. juulil 2015 ja on maetud Rahumäe kalmistule.

Teosed
raamat «RAMipalavik» (2011), 
kaheosaline telesaade «RAM 60», 
dokumentaalfilm «Laulutaadi hümnid» 
arvukad RAMi-ainelised raadiosaated ja artiklid.

Loominguline tegevus
Rahvusmeeskoor 60: Gustav Ernesaksa aeg. err arhiiv. I osa. (vaadatud 6.04.2015)
Rahvusmeeskoor 60: Las poisid teevad. err arhiiv. II osa. (vaadatud 6.04.2015)
Rahvusmeeskoor 60: Teekond Grammyni. err arhiiv. III osa. (vaadatud 6.04.2015)
RAMipalavik. RAMi elumere- ja logiraamat.
Eesti Rahvusmeeskoor 70. Esimene tagasivaade: RAMi dirigendid (vaadatud 7.04.2015)
Eesti Rahvusmeeskoor 70. Teine tagasivaade: uus RAM ja uued dirigendid. (vaadatud 7.04.2015)

Viited

Välislingid
In Memoriam Vello Mäeots, Postimees, 29. juuli 2015

Eesti Rahvusmeeskoori lauljad
Sündinud 1940
Surnud 2015
Rahumäe kalmistule maetud
Sten-Erik Anderson

Sten-Erik Anderson (sündinud 30. jaanuaril 1991 Sindis) on Eesti sõudja. 198cm, 105kg.

Sõudmine

Kooliajal harrastanud jalgpalli ja taekwondo'd, sõudmisega tegelnud aastast 2003 Reet Palmi ja Matti Killingu juhendamisel.

Tulemused:
Juuniorina
2008 2x MMi 19. koht 
2009 4x MMi 16. koht
Sõudeliidu parim noorsõudja 2009

U23
2010-2013 MMi 7 (M8+), 8, 8, ja 11. koht M4x paadiklassis
Sõudeliidu parim U-23 2010–12 

Täiskasvanutes
 2010-2018 EM'il 2x, 4x ja 8+ paadiklassides 6.-14. kohad
MK etappidel:
2013 M4x 3.koht, 3.koht
2014 M4x 2.koht
 MMil: 
 2011 M4x 16.
 2013 M4x 5. ja 2014 6. (Allar Raja, Kaspar Taimsoo, ja Kaur Kuslapiga.
 2015 M2x 24. koos Kaur Kuslapiga
 2017 M2x 20. koos Jüri-Mikk Udamiga
Oli 2016 Rio de Janeiro OM-il varuvõistleja
Sõudeliidu parim meessõudja 2013–14.
Võitnud Eesti Meistri tiitli 19 korda vahemikus 2010-2018 paadiklassides M8+, M4x, M2x, M2-, M4-

VAATA ka:
World Rowing

Viited 

Eesti sõudjad
Sündinud 1991
Sten Villmann

Sten Villmann (sündinud 26. jaanuaril 1986 Tabasalus) on Eesti sõudja.
 
Lõpetas 2005 Pärnu Sütevaka humanitaargümnaasiumi.

Sõudmine
186 cm, 90 kg.
Sportima hakkas 1996 Pärnus Uno Koorti ja Raul Kuke tennisetreeningutel, sõudma 1996 Raini Lelle treeningurühmas, 2006 jätkas Mihkel Leppiku juhendamisel.

Tulemused
2004 juunioride MM-il roolijaga kahepaadil 5. koht. 
M8+ saanud U-23 MM-il 2005–06 7., 2007 1. ja 2008 6., 
M8+ üliõpilaste MM-il 2006 3.
EM-il 2009 4. ja 2011 7. koha. 
Osalenud 2006–11 4 korda MK etapil. 
Tulnud 10 korral Eesti meistriks: 
2012 roolijata kahepaadil, 
2006, 2009 ja 2011 roolijata neljapaadil
2005–06, 2009, 2015 
2017–18 kaheksapaadil

Tunnustused
Pärnu parima võistkonna liige 2007. 
Sõudeliidu parim juunior (U-23) 2006–07.

Viited

https://worldrowing.com/athlete/fce2e074-390a-4c59-8a31-669b153f20ea

Eesti sõudjad
Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1986
Sireen (koor)

Kammernaiskoor Sireen on 2011. aastal loodud Eesti koor, mida juhatab alates 2022. Sügisest läti sopran ja dirigent Laura Štoma. Koori asutasid dirigendid Tiiu Sinipalu ja Ülle Tuisk, 2018.-2022. juhatas Sireeni  Nele Erastus. 

Koor on klassikalise kammerkoosseisuga, kuid osalenud mitmes uuenduslikus ja ebatraditsioonilises projektis. Koor väärtustab helisevat, täpset ja mitmekülgset kõlavärvi, selget ja puhast vokaali. Oluline on koostöö noorte andekate Eesti heliloojatega: Maria Kõrvitsa, Sander Pehki, Evelin Seppari, Pärt Uusbergiga.

Tunnustused
2013 – XIII rahvusvaheline koorifestival "Tallinn 2013" naiskooride kategoorias II koht
2015 – XIV rahvusvahelisel koorifestivalil "Tallinn 2015" nais- ja meeskooride kategoorias II koht
2016 – XII Eesti Kammerkooride festivalil Jõhvis A-kategooria kammermees- ja naiskooride I koht
2017 – Kooriühing valis Sireeni debüütalbumi "Terra Incognita" aasta kooriplaadiks ning premeeris toonaseid dirigente (Ülle Tuisk, Tiiu Ivanova) aasta noore dirigendi preemiaga
2018 – XIII Eesti kammerkooride festivalil Tartus A-kategoorias III koht
2019 – XVI rahvusvahelisel koorifestivalil "Tallinn 2019" nais- ja meeskooride kategoorias II koht ja kaasaegse muusika kategoorias 4. koht.
2019 – Euroopa Rahvusringhäälingute Liidu (EBU) rahvusvahelisel koorikonkursil "Let The Peoples Sing" (Barcelonas) täiskasvanute kooride kategoorias I koht. 
2022 - XVI Eesti kammerkooride festivalil Tamsalus parima kohustusliku laulu (Thomas Tallis "If ye love me") esituse eripreemia ja A-kategooria III koht. Koori juhatas Lodewijk van der Ree.

Diskograafia
2016 – debüütalbum "Terra Incognita" 
2017 – Rasmus Puuri autorialbum "Noore naise mõtted" koos neidudekooriga Kammerhääled

Viited

Välislingid
Kammernaiskoor Sireen. Repertuaar
Kammernaiskoor Sireen. Kontserdid
Dirigeerib Ülle Tuisk (vaadatud 7.04.2015)
Dirigeerib Tiiu Sinipalu (vaadatud 7.04.2015)
Soundcloud: Kammernaiskoor Sireen (kuulatud 21.02.2016)

Sireen
Sille Vaiksaar

Sille Vaiksaar (sündinud 29. juulil 1983 Tartus) on endine Eesti sõudja.

Lõpetas 2002. aastal Tartu Mart Reiniku Gümnaasiumi reaalharu, õppis 2002–2003 Eesti Maaülikoolis agroökoloogiat, lõpetas 2006 bakalaureusena, 2008 magistrina ja 2012 doktorina (PhD) Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Olnud treener Sõudmise ja Aerutamise klubis Tartu ning Emajõe Aeruklubis. Töötab Tartu Crossfitis treenerina. 

Tegutsenud ka sõudekohtunikuna. Oli 2002–2017 Sõudeliidu revisjonikomisjoni esimees.

Sõudmine
175 cm, 67 kg. 
Sportima hakkas 1993 Maire Sule korvpallitreeningutel, 1995–1997 tegeles Raili Lille juhendamisel suusatamisega. 
Sõudmistreeninguid alustas 2000 Priit Purge juhendamisel, hiljem treeninud Jüri Kuruli (1997–1999), isa Jaan Vaiksaare (2002–2005), Tatjana Jaansoni (2005–2008) ning Ulvi ja Roman Lutoškini juhendamisel (2008–2011).

Tulemused
Saavutas 2009. aasta Euroopa meistrivõistlustel sõudmises kahepaadil 6. koha
Üliõpilaste MM-il olnud paarisaerulisel kahepaadil 2010 2. koos Natalja Garankinaga, roolijana meeste kaheksapaadil 2004 3. ning ühepaadil 2004 8., 2006 4. ja 2008 8
Ühepaadil tulnud 2005 U23 MM-il 14. ja 2001 juunioride MM-il 15. kohale
Osalenud 2006–2010 neljal MK etapil
Tulnud 19 korral Eesti meistriks: 
2004 ja 2006–2007 ühepaadil
2001, 2004–2005 ja 2009 paarisaerulisel kahepaadil
2002, 2005 ja 2007 roolijata neljapaadil
2006 ja 2009 paarisaerulisel neljapaadil
2000 kaheksapaadil
2002–2003 ja 2011 sisesõudmises kergekaalu kategoorias
2006–2007 ja 2010 sisesõudmises. 2005 Leedu meister roolijata kahepaadil.

Tunnustused
Eesti parim noorsõudja 2001
naissõudja 2004, 2006 ja 2008–2009
aasta aktivist 2010

Isiklikku
Isa Jaan Vaiksaar (sündinud 27. septembril 1957 Tallinnas) on võitnud sõudmises Eesti meistrivõistlustel 1974–2000 4 hõbedat ja 8 pronksi. Olnud Tartu Sõude- ja Aerutamiskeskuse juhataja. 1997–2001 Sõudeliidu juhatuse liige, hiljem olnud ka revisjonikomisjoni esimees. Aastast 2014 Emajõe aeruklubi juhatuse liige ja treener.

Õde Kaija V. (sündinud 2. märtsil 1987) on tulnud 2005 roolijata neljapaadil ning 2006 paarisaerulisel neljapaadil ja sisesõudmises (kergekaal) Eesti meistriks.

Õde Rhoda V. (sündinud 31. mail 1988) on tulnud 2005 roolijata neljapaadil Eesti meistriks.

Lelletütar Mari V. (sündinud 7. oktoobril 1988) on tulnud 2007 sisesõudmises (kergekaal) ja 2017 kaheksapaadil Eesti meistriks.

Viited

Välislingid

Eesti sõudjad
Eesti treenerid
Eesti sõudekohtunikud
Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna vilistlased
Sündinud 1983
Anni Rahula

Anni Rahula (sündinud 13. detsembril 1986) on eesti jalgpallikohtunik, modell, sotsiaalmeedia spetsialist, raamatu autor ning muusika-, turundus ja meediategelane.

Alates 2014. aastast on Anni Rahula FIFA kategooria abikohtunik. 2015. aastal sai FIFA kategooria kohtunikuks ka Reelika Turi, kellega koos teenindati sama aasta alguses esimest rahvusvahelist kohtumist Belfastis Põhja-Iirimaal. Lisaks juhtis Anni Eestis UEFA programmi Captains of Change, mis tutvustab naistejalgpalli ühiskonnas. Anni ise jalgpalli ei mängi. Eestis teenindab Anni naiste ja meeste kõige kõrgema kohaliku liiga kohtumisi.

Alates 2015. aastast on Anni kirjutanud ka laulusõnu. 2015. aasta sügisel kirjutas Anni Rahula koos Kristjan Vardjaga sõnad laulja Mikk Mäe singlile "Meie aeg on käes". Laulu muusika autor on Anni abikaasa Tomi Rahula.
2016. aastal kirjutas ta laulusõnad Jana Liisa Johannsoni singlile "On vaid see hetk" ja Gertu Pabbo singlile "Olen Siin". Lisaks tegi ta sõnad Eesti Laul 2017 finaali pääsenud Marcus Peaki ja Tomi Rahula laulule "Feel Me Now", mida esitas Ariadne. Anni leidis Ariadne lauluvideo Youtube'ist ning võttis seejärel temaga ühendust. Sellele järgnes koostöö vaid Eesti Laulu raames.

Anni on üles astunud modellina nii üritusel Malta Fashion Week kui ka kodumaistel moeetendustel Tallinn Fashion Week, Bastion, Kaubamaja ja Tallinn Dolls. Lisaks on Anni esinenud fotomodellina tootereklaamides.

2016. aasta veebruarist maini oli Anni Rahula üks RingFM-i hommikuprogrammi saatejuhte.

2017. aasta mais avaldasid Anni ja Tomi Rahula raamatu "Tule meie juurde", mille kirjutas Piret Kooli ning mis käsitleb kunstliku viljastamise muresid ja normaalsust ning räägib suhte hoidmise tähtsusest. Kirjastuses Pilgrim välja antud raamat saavutas kiiresti populaarsuse.

Anni Rahula töötab 2019 aasta sügisest idufirmas Promoty ning tegutseb vabakutselisena Instagramis, kus väljendab eelkõige oma pilte ja seisukohti laste kasvatamise, spordi, toitude valmistamise, perekonna ja reisimise teemadel.

Isiklikku 
2013. aasta 24. juunil abiellus ta klahvpillimängija ja muusikaprodutsendi Tomi Rahulaga. Neil sündis 2017. aasta suvel tütar Rubi.

Anni ja Tomi on mõlemad jalgpallikohtunikud. Raseduse ja tütre sünni ajal oli Anni kohtunikutööst eemal kokku vaid pool aastat, naastes väljakule kuu pärast lapse sündi. Annil ja Tomil oli koer Fifa

Anni on Eesti Jalgpalli Liidu presidendi Aivar Pohlaku tütar.
Tal on vennad Siim, Pelle ja Kristjan ning õed Liisa ja Pilleriin.

Anni oli esimesed neli kooliaastat koduõppel ning seejärel õppis Tallinna Balletikoolis ning Rocca al Mare koolis. Hiljem astus Anni Malta Ülikooli.

Viited 

Eesti modellid
Eesti spordikohtunikud
Sündinud 1986
Maarika Võsu

Maarika Võsu (sündinud 7. juunil 1972 Tartus) on eesti vehkleja.

Ta sai 1996. aasta Atlanta OM-il individuaalselt 18. ja naiskondlikult 5. koha.

Ta on tulnud 3 korda (1994, 1996, 2001) individuaalselt ja 9 korda (1992–1995, 1997–2000, 2005) naiskondlikult Eesti meistriks.

Tunnustus
 2003 – Eesti Vabariigi spordipreemia (koos Olga Aleksejeva, Irina Embrichi ja Heidi Rohiga, Eesti vehklemise epeenaiskond 2002. aasta vehklemise maailmameistrivõistlustel võistkondliku hõbemedali võitmise eest Eesti vehklemise epeenaiskonna treenerite kollektiiv koosseisus)
 2005 – parim naissportlane
 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
 2006 – Eesti Vabariigi spordipreemia (hõbemedali võitmise eest vehklemise maailmameistrivõistlustel 2005. aastal)

Viited

Välislingid

Eesti vehklejad
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1972
Meelis Loit

Meelis Loit (sündinud 15. aprillil 1971 Tallinnas) on eesti vehkleja ja vehklemistreener.

Ta osales kahtedel olümpiamängudel. Atlanta olümpiamängudel 1996. aastal sai ta epees individuaalvõistluses 35. ja meeskonnavõistluses 5. koha, Sydney olümpiamängudel 2000. aastal sai ta individuaalselt 30. ja meeskondlikult 9. koha. 

Maailmameistrivõistlustelt on ta meeskonnavõistluses võitnud hõbemedali (2001), saanud 4. koha (2002), kaks korda saanud 5. koha (1993 ja 1998) ja kolmel korral tulnud 6. kohale (1994, 1995 ja 1999). Individuaalarvestuses on tema parim tulemus maailmameistrivõistluste 7. koht (2002).

Töötab alates 2004 Eesti Laskurliidu tegevdirektorina. 2016 juunioride EM-i korralduskomitee juht. Olnud 2004–21 EOK vehklemistreenerite ja laskmistreenerite kutsekomisjoni ja a-st 2021 hindamiskomisjoni esimees. A-st 2005 EOK esindajate kogu liige. 2009–16 ja a-st 2021 Vehklemisliidu, a-st 2014 Seeniorispordi ja Spordiveteranide Liidu ning a-st 2016 Vehklemisklubi Musketär juhatuse liige. Olnud 2014–17 SA Tehvandi Spordikeskus nõukogu liige.  

Tunnustatud Kaitseväe eriteenete ristiga (2006).

Tema tütar Karoliine Loit on samuti vehkleja.

Viited

Välislingid

Eesti vehklejad
Eesti vehklemistreenerid
Sündinud 1971
Renee Teppan

Renee Teppan (sündinud 26. septembril 1993) on eesti võrkpallur. 

Aastast 2014 mängib ta Eesti võrkpallikoondises.

Hooajaks 2022/23 sõlmis Renee lepingu Poola esiliigaklubiga MKS Będzin.

Viited

Välislingid
Renee Teppan tihedast graafikust: Ei ole meil jõule ega uut aastat Pärnu Postimees, 15. detsember 2017
Teppan vahetas ühe tippklubi teise vastu Pärnu Postimees, 15. mai 2018
Lugejate 22 küsimust | Renee Teppan: tunneme ka koondise sees, et tiitlivõistluse medalivõit muutub üha reaalsemaks eesmärgiks võrkpall24, 2. september 2018

Eesti võrkpallurid
Sündinud 1993
Viktor Zuikov

Viktor Zuikov (sündinud 10. aprillil 1962 Tartus) on Eesti vehkleja ja vehklemistreener. 

Ta sai 1992. aastal Barcelona OM-il individuaalselt 39. koha.

Ta on tulnud individuaalselt epees 4 korda (1984, 1987, 1996, 1998) ja 3 korda meeskondlikult (1982, 1993, 1995) ning floretis 2 korda individuaalselt (1991–1992)  Eesti meistriks.

Isiklikku
Abikaasa Alla Zuikovaga on neil tütar Julia.

Viited

Välislingid

Eesti vehklejad
Eesti 1992. aasta suveolümpiamängudel
Sündinud 1962
Mihhail Kaaleste

Mihhail Kaaleste (aastani 1940 Mihail Stolär; 20. august 1931 Väike-Vertuskino Satserinna vald Petserimaa – 5. mai 2018 Peterburi) oli Nõukogude Liidu aerutaja, suusataja ja treener.

Ta võitis 1956. aastal Melbourne'i OM-il kahesüstal koos Anatoli Demitkoviga 1000 m sõidus hõbeda.

Viited

Välislingid

Eesti aerutajad
Nõukogude Liidu sportlased
Aerutajad
Eesti suusatajad
Eesti treenerid
Eestlased Venemaal
Sündinud 1931
Surnud 2018
Rahvakunstimeistrite koondis Uku

Rahvakunstimeistrite koondis Uku oli ettevõte, mis tootis eesti rahvakunstipärase kujundusega esemeid. See tegutses aastatel 1966–1994.

Koondise Uku asutas 1966. aastal Eesti NSV Kohaliku Tööstuse Ministeerium.

Uku toodangusse kuulusid käsitsi kootud ja heegeldatud kampsunid, sokid, kindad ja rätid, telgedel kootud tekid ja sallid, metallist ehted, nõud ja sepised, puidust õllekannud, punutud korvid, nahast karbid, kotid, vööd ning mitmesugused muud meened ja käsitööesemed.

1978. aastal avati esinduskauplus Tallinna vanalinnas Pikk tänav 9.

1979. aasta seisuga oli koondisel Uku 16 tootmisjaoskonda erinevates Eesti piirkondades (sealhugas Tartus, Võrus, Kuressaares, Orissaares, Avinurmel) kokku 1586 töötajaga. 1970–1990 oli ettevõtte direktor Milvi Mets.

Aastatel 1992–1994 tegutses Riiklik Aktsiaselts Uku. 1994. aastal Riiklik Aktsiaselts Uku erastati ainsa pakkumise teinud investeerimisfirmale Tagaberg. Osadest endistest tootmisjaoskondadest moodustati eraldi ettevõtted.

Viited

Kirjandus
 Helen Sirel (koostaja). Rahvakunstimeistrite koondis "Uku". Tallinn: Perioodika, 1975
 Milvi Mets (koostaja). Rahvakunstimeistrid. Tallinn: Perioodika, 1983

Välislingid
 Eesti filmi andmebaas. Rahvakunstimeistrite Koondis Uku käsitöömeistrid ja uus kauplussalong. Ringvaade "Nõukogude Eesti" nr 14 (1978)
 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Rahvakunstimeistrite koondise Uku toodete näitus A. H. Tammsaare Memoriaalmuuseumis (fotograaf Oskar Vihandi), 1985
 Eesti rahvusbibliograafia. Rahvakunstimeistrite koondis Uku

Eesti endised ettevõtted
Eesti NSV majandus
Eesti Keel ja Kirjandus

Eesti Keel ja Kirjandus oli eesti kultuuriajakiri, mis ilmus Tartus. 

Ajakiri moodustati ajakirjade Eesti Keel ja Eesti Kirjandus ühendamisel 1940. aastal. 

Ajakirja ilmus 1941. aastal 6 numbrit (jaanuarist juunini, viimane oli kaksiknumber).

See on 1958. aastal ilmuma hakanud ajakirja Keel ja Kirjandus eelkäija.
Eesti endised ajakirjad
Eesti kultuuriajakirjad
Kirjandusajakirjad
Eesti keel
Eesti kirjandus
Andres Vooremaa

Andres Vooremaa (sündinud 19. juulil 1944 Rae vallas) on eesti maletaja. 

Ta on saanud Eesti meistrivõistlustel 2 kulda (1972–1973), 3 hõbedat (1971, 1974, 1985) ja pronksi (1980).

Viited

Välislingid

Eesti maletajad
Sündinud 1944
Valeria Gansvind

Valeria Gansvind (sündinud 22. novembril 1965 Moskva oblastis) on Eesti maletaja. 

Ta on Eesti meistrivõistlustel saanud 2 kulda (2006 ja 2009) ning 2 hõbedat (2005 ja 2008).

Viited

Välislingid

Eesti naismaletajad
Sündinud 1965