Jaan Künnap

Jaan Künnap (sündinud 9. veebruaril 1948 Kõuel) on eesti fotograaf, mägironija ja instruktor-treener.

Ta on tõusnud enam kui 150 mäe tippu. Koos Kalev Muruga on ta esimesi eestlasi, kes on tõusnud Tian Shani kõrguselt teise mäe Han-Tengri (7010 m) tippu. Oma alpinismialase tegevusega on Künnap pälvinud Lumeleopardi aunimetuse ning temast on tehtud samanimeline portreefilm. Esimese Eesti alpinistina pälvis ta Eesti Punase Risti teenetemärgi (üldse on saanud kolm alpinisti). Ta juhib Jaan Künnapi Alpinismiklubi.

Künnapil on olnud üle poolesaja isikunäituse ja ta on jõudnud kõrgetele kohtadele kümnetel fotovõistlustel. Ta on andnud välja raamatuid ja olnud mitmete dokumentaalfilmide operaator. Ta on pikalt töötanud fotograafina Tallinna Linnamuuseumis.

Elulugu 

Kooliaastad möödusid Kosel ja Tallinnas. 1969. aastast alates on Tallinn ka ta elukoht.

Koolinoorena tegeles Künnap aktiivselt spordiga. Ta oli mitmekordne Harju rajooni ja Tallinna noortemeister maadluses ja kergejõustikus. Kolmas koht vabariigi noorte Kreeka-Rooma maadluses.

Künnap töötas 23 aastat päästelaeva tuukrina (1969–1992). Selle aja jooksul viibis ta vee all üle kolme tuhande tunni ja saavutas sügavusrekordina 80 meetrit. Päästepuksiirideks olid koondise Eesti Kalatööstus alused Tasuja ja Sulev.

1972. aastast on ta harrastusteks mägironimine ja fotograafia. 1975. aastast on ta tegelenud ka alpinismialase koolitamisega. 1983–1988 oli ta Tallinna Alpinismiklubi president. 1999. aastast juhib ta Jaan Künnapi Alpinismiklubi. Alates 1998. aastast on ta töötanud Tallinna Linnamuuseumi fotograafina.

Künnap on vallutanud Euroopa, Aafrika ja Ameerika kõrgemad mäed. Ta on tõusnud 14 korda üle 7000 meetri kõrgustele mägedele ja 8000 meetri kõrgusele Cho Oyul. Ta kordas 1985. aastal Eesti kõrgtõusude rekordit, tõustes Pamiiris Ismoili Somoni mäetippu (7495 m). Esmavallutused on Tartu Ülikooli (1982) ja Tallinna mäetipp (1984). Vallutatud tippe on kokku üle 150.

1987. aastal anti Künnapile alpinistide austav Lumeleopardi nimetus, mille saamiseks oli vaja tõusta neljale seitsme tuhandesele mäele (Lenini mäetipp, Korženevskaja, Ismoili Somoni mäetipp (tol ajal tuntud Kommunismi mäetipuna) ja Han-Tengri).

1986. aastal koos Alfred Lõhmuse ja Kalev Muruga tegid nad 3 nädalaga kolm kõrgtippu: Korženevskaja (7105 m), Kommunismi (7495 m) ja Lenini mäetipp (7134 m). 

Jaan Künnap on lõpetanud alpinismi instruktorite (1982) ja mägipäästjate kooli (1983) ning on mitmekordne vabariigi meister matkatehnikas. Ta on Jaan Künnapi Alpinismiklubi IV taseme treener.

Eesti Fotokunstiühingu asutajaliige (1987).

Isiklikku
Tal on kaks tütart: Helen Künnap (1980) ja Saskia Künnap (2001).

Religioossetelt vaadetelt on Jaan Künnap ateist.

Alpinism
Ta on alpinismiga tegelenud 1972. aastast.

Kuuetuhandeliste esmavallutused
1982. aastal võttis ta osa Tartu Ülikooli 350. aastapäeva tähistamiseks ekspeditsioonist Kesk-Pamiiri Tanõmasi mäeahelikule. Selle käigus esmavallutati Nõukogude Liidu tolle aja kõrgeim vallutamata mägi (sai nimeks Tartu ülikool 350 ja tipu kõrguseks arvati olevat 6350 m). Ekspeditsiooni juhtis Kalev Muru ning tippu jõudsid kuus alpinisti, kelle seas ka Jaan Künnap (tõusujuht).

1984. aastal käisid eestlased jälle Pamiiris mäetippe esmavallutamas. 6047 meetri kõrgusele nimeta tippu tõusti kolme grupiga erinevatel marsruutidel. Tõusugrupp, mida juhtis Jaan Künnap, jõudis tippu 18. augustil (päev varem jõudis tippu Ilmar Priimetsa juhitud grupp). Tipp nimetati Tallinna mäetipuks.

Neli seitsmetuhandelist kahe aastaga

1986. aastal töötas ta Rahvusvahelises alpilaagris Pamir treener-konsultandi ja mägipäästjana. Koos Alfred Lõhmuse ja Kalev Muruga tegid nad 3 nädalaga 3 kõrgtippu – Korženevskaja (7105 m), Kommunismi (7495 m) ja Lenini mäetipp (7134 m).

1986. aastal olid Künnap, Lõhmu ja Muru giidiks ka kahele prantslasele (Emmanuel Chombot ja Christophe Revěret), kes laskusid Lenini mäetipul 7000 meetri kõrguselt langevarjudega.

1987. aastal korraldati ametiühingute üleliiduline alpinistide ekspeditsioon Tian Shani Han-Tengrile (7010 m). Selle koosseisus tõusid tippu 8. augustil esimeste eestlastena Kalev Muru ja Jaan Künnap.

Mägigiid ja tõusude juht (1984–1997)
Aastatel 1989–1991 korraldasid Tallinna alpinistid mitu ekspeditsiooni Pamiiri ja Tian Shani seitsmetuhandelistele, kus Jaan Künnap tegutses kas mägigiidi või tipputõusu juhina: 1989. aastal Lenini mäele Mihhail Sobelmani juhtimisel (tippu jõudis 11 alpinisti), 1990. aastal Vladimir Vladimirov-Meema juhtimisel Leninile (tipus käis 15 inimest) ja Han-Tengrile (tippu jõudis 7 inimest), 1991. aastal Vladimir Vladimirov-Meema juhtimisel Korženevskajale (tippu jõudis 5 inimest) ning Kommunismile (tippu tõusis 7 inimest).

1993. juhtis ta Eestist lähetatud esimese alpinismigrupi (ekspeditsiooni juht Vladimir Vladimirov-Meema) tipputõusu Alpide kõrgeima mäe Mont Blanci tippu. Prantsusmaa poolelt lähtunud marsruudil jõudis tipus ära käia 11 alpinisti. 1994. aastal suundus esimene eestlaste grupp (ekspeditsiooni juht Vladimir Vladimirov-Meema) Aafrika kõrgeimale mäele. Tõusu Kilimanjaro (5895 m) tippu juhtis Jaan Künnap.

1997. aasta jaanuaris juhtis Künnap eestlaste grupi Lõuna-Ameerika kõrgeimale mäele Aconcagua (6960 m), mille käigus tõusis ta 6. veebruaril koos Enn Nõmmiku ja Üllar Põlluga tippu.

Isiklik kõrgusrekord (1998)
1998. aastal lähetati Eestist esimene ekspeditsioon Himaalajasse kaheksatuhandelist mäetippu vallutama. Edukalt lõppenud ekspeditsiooni käigus, kus viis alpinisti Cho Oyu (8188 m) tippu jõudsid, tõusis Jaan Künnap nõlval 8000 meetri kõrgusele (Tõivo Sarmeti andmetel 7900 m), püstitades isikliku kõrgusrekordi.

Tõusud 2000. aastatel
2002. aastal tõusis Jaan Künnap taas seitsmetuhandelisele. JKA järjekordse Pamiiri ekspeditsiooni käigus juhtis ta Lenini mäetippu 4 kaaslast.

2004. aasta juulis–augustis juhtis ta Eesti ekspeditsiooni Han-Tengrile, kus 5. augustil 2004 toimunud maavärin põhjustas jää- ja lumelaviini. Hukkus 11 alpinisti. Laviini puhkemise ajal jäid Eesti ekspeditsiooni liikmed laviini alumisse ossa, kuid pääsesid õnnelikult ja organiseerisid laviinijäänute päästmistöid. Nad päästsid kahe alpinisti elu ning aitasid päästetööle tõhusalt kaasa. 

21. juulil 2007 tõusis Jaan Künnapi juhtimisel rekordarv eesti alpiniste, 62 alpinisti, Elbruse läänetippu (5642 m). Neist kaks vallutasid ka idatipu (5621 m).

2009. aastal osales ta mägimatkal Türgis, mille käigus tähistati 180 aasta möödumist Ararati (5165 m) mäe vallutamisest J. F. Parroti poolt tõusuga selle mäe tippu.

Kõrgtõusud

Põhiallikas:
1982 – Tartu ülikool 350 (6350 m)
1984 – Lenini mäetipp (7134 m)
1984 – Tallinna mäetipp (6047 m)
1985 – Korženevskaja (7105 m)
1985 – Kommunismi mäetipp (7495 m)
1986 – Lenini mäetipp (7134 m)
1986 – Korženevskaja (7105 m)
1986 – Kommunismi mäetipp (7495 m)
1987 – Korženevskaja (7105 m)
1987 – Han-Tengri (7010 m)
1988 – Korženevskaja (7105 m)
1989 – Lenini mäetipp (7134 m)
1989 – Korženevskaja (7105 m)
1990 – Lenini mäetipp (7134 m)
1990 – Korženevskaja (7105 m)
1991 – Lenini mäetipp (7134 m)
1997 – Aconcagua (6960 m)
1998 – Cho Oyu (tõusis nõlval 8000 m kõrgusele)
2004 – Han-Tengri (tõusis 6000 m kõrgusele)

Looming 
Üle 7000 Jaan Künnapi foto on jõudnud Vikipeedia pildipanka Wikimedia Commonsisse.

Raamatud 
2004 – "Matkaspordi käsiraamat" ISBN 9949104122
2013 – "Fotograafia minu elus" ISBN 9789949309030
2016 – "Sõlmed ja pleisid" ISBN 9789949388738

Dokumentaalfilmide operaator 
1982 – "Tartu Ülikooli tipp", operaator, Tartu Riiklik Ülikool
1998 – "Eestlased Ameerika katusel", operaator, OÜ Vesilind 
1998 – "Nelikümmend aastat hiljem", üks operaatoritest, OÜ Vesilind 
1998 – "Cho-Oyu", üks operaatoritest, OÜ Vesilind 
2001 – "Lenin – inimene ja mägi", üks operaatoritest, OÜ Vesilind ja J.K. Alpinismiklubi 
 
Jaan Künnapist on tehtud portreefilm "Lumeleopard" (1999, OÜ Vesilind).

Tunnustus 
1987 – aunimetus Lumeleopard (tõusnud nelja Nõukogude Liidu üle 7000 m kõrguse mäe tippu)
1988 – BDHX CCCP pronksmedal NSV Liidu fotokunsti propageerimise eest välismaal 
2001 – Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk (mägironija ja loodusfotograafina)
2001 – Peeter Toominga fotopreemia
2019 – eestikeelse Vikipeedia aasta fotograaf
2020 – eestikeelse Vikipeedia aasta fotograaf

Jaan Künnap oli valitud ka Eesti kunstnike sajandi 100 suurkuju hulka.

Auhinnalisi kohti fotokonkurssidelt 

1972 – vabariiklik Spordilehe fotovõistlus, III koht
1982 – vabariiklik "Portree 82", I järgu diplom
1982 – vabariiklik "Fotoränd – 82", III preemia
1982 – vabariiklik VSÜ "Kalev", I koht
1982 – Spordilehe fotovõistlus, III auhind
1983 – vabariiklik "Fotoränd – 83", I koht   
1983 – vabariiklik Fotoklubide näitus, I koht
1983 – rahvusvaheline "Külaelu – 83", Fotosalons "Uzvara" (Läti), III koht
1984 – "Eesti NSV fotokunst '84", medal
1984 – vabariiklik "Loodusfoto", eriauhind
1985 – "ENSV fotokunst '85", III koht
1985 – Spordilehe "Fotovõistlus", II auhind
1985 – vabariiklik "Fotoränd – 85", II koht
1985 – Baltimaade "Turismifoto", I koht
1985 – üleliiduline "Turism", Jaremtsa (Ukraina NSV), I koht
1985 – rahvusvaheline "Merevaigumaa 85", III koht
1985 – üleliiduline näitus BDHX CCCP "Moja Rodina", Moskva, III koht 
1986 – üleliiduline fotonäitus, Moskva, peapreemia
1986 – vabariiklik "Matkafoto 1986", I ja III koht
1986 – vabariiklik "Inimene ja Maa", III koht
1986 – üleliiduline "Maa ja inimesed – 86", Krasnodar (Venemaa), III koht
1986 – üleliiduline fotonäitus, Moskva, II koht
1986 – Õhtulehe fotovõistlus "Tänane Tallinn XXII", I preemia
1986 – "Fotosport 86" Comité International Olympique, Reus (Hispaania), III koht
1986 – vabariiklik "PORTREEFOTO 86", II koht
1986 – Salon International de la Photographie Artistioue-Katowice, Poola, eripreemia
1986 – rahvusvaheline näitus ajaleht Trud, Moskva, I koht
1987 – Rahva Hääle fotovõistlus, II preemia
1987 – vabariiklik "Portreefoto 87", II koht
1987 – üleliiduline festival, Moskva, diplom
1987 – üleliiduline "Mäed ja inimesed", Almatõ (Kasahstan), I koht
1987 – üleliiduline "Maa ja Inimesed – 87", Krasnodar, I koht
1987 – rahvusvaheline "Merevaigumaa 87", eripreemia
1987 – Zagreb Salon, Jugoslaavia, eripreemia
1987 – XVIII International Salon of Photographic ART "VENUS 87", Poola, eripreemia 
1987 – vabariiklik "PRESSFOTO 87", diplom
1987 – "Welt des Sports", Internationaler Sport-Foto-Salon, Ulm (Saksamaa), diplom
1987 – Biennal Internacional de Fotografia "Europa 87", Reus (Hispaania), eripreemia
1987 – rahvusvaheline "Sõpruslinnad '87", Tartu, eriauhind
1988 – Associacao Fotografica do Porto, Portugal, eripreemia
1988 – Rahva Hääle fotovõistlus, II preemia
1988 – Salo Internacional de Fotografia Esportiva "Fotosport–88", Reus (Hispaania), medal
1988 – vabariiklik fotovõistlus "Noorus", diplom
1988 – rahvusvaheline fotovõistlus Läti NSV-s, diplom
1988 – fotovõistlus "Tänane Tallinn XXIV", I preemia
1988 – Word Health Organization, Genf (Šveits), diplom
1988 – Krakowskie Towarzystwo Fotograficxne "VENUS 88", Poola, diplom
1989 – rahvusvaheline "Naine fotokunstis – 89", eripreemia
1989 – rahvusvaheline "Merevaigumaa 89", eripreemia (Leedu Fotokunstnike Liidult)
1989 – Krakowskie Towarzystwo Fotograficxne "VENUS 89", Poola, diplom
1989 – rahvusvaheline "TALLINN ZOO 1939 – 1989", I koht 
1989 – rahvusvaheline "Fotograafika – 89", Minsk (Valgevene), diplom
1989 – IX Biennal Internacional de Fotografia Europa 89, Reus (Hispaania), eripreemia
1989 – kuue riigi fotograafi konkurss "Schwerini loss", Schwerin (Saksamaa), peapreemia 
1990 – International Exhibition of Nature Photography, Savitaipale (Soome), eripreemia
1990 – XVIII International Salon of Photographic Art "VENUS 90", Poola, eripreemia
1992 – "Sport", Comité International Olympique, Barcelona (Hispaania), eripreemia
1999 – vabariiklik "Katusepildid" Ühispangas, peapreemia
2001 – Peeter Toominga nimeline fotopreemia, konkursi peapreemia
2001 – konkurss "Sport objektiivis", III preemia
2001 – "Päev Tartus", diplom
2001 – "Vereta Jaht 2001", eripreemia
2002 – "Vereta Jaht 2002", interneti esikoht
2003 – "Päev Tartus", I preemia
2003 – fotofestival "Narva Sügis", I koht
2004 – "Päev Tartus", I preemia
2005 – Peeter Toominga nimelise fotopreemia konkurss, diplom
2007 – "Vereta Jaht 2007", eripreemia

Näitused 
Künnapil olnud üle saja isikunäituse.

Osalemine näitustel 

1983 – grupinäitus Zaporižžja Kunstimuuseumis
1984 – vabariiklik näitus "Eestlase portree"
1985 – rahvusvaheline grupinäitus mägedest Jaapanis
1985 – rahvusvaheline grupinäitus "Aktifoto Raevanglas I", Tallinn
1986 – Tartu rahvusvaheline "Naine fotokunstis – 86", Moskva
1986 – International Salon of Photographic of Santos, Brasiilia
1987 – koos Helen Künnapiga (6-aastane) "Helen Kalalaadal" Tallinna vanalinna päevadel
1987 – "Eesti foto Moldaavias", Tiraspol
1987 – Salon National D'art Photographique Paris, Prantsusmaa
1988 – "Päev Tallinnas 88", Tallinn
1988 – viie mehe näitus "Vanalinnapäevad", Kopenhaagen (Taani)
1988 – Toronto International Salon of Photography, Kanada
1988 – Salon Internacional de Fotografia Zaragoza, Hispaania
1988 – New Zealand International Exhibition of Photography, Taani
1988 – Singapore International Salon of Photography, Singapur
1988 – "Fotografia kinmatografoe", Ateena (Kreeka)
1989 – "Kuidas portreteerida eestlast 1867–1989", Tallinn
1989 – kuue riigi fotograafi näitus "Schwerini loss", Schwerin (Saksamaa)
1989 – kuue riigi fotograafi näitus "Schwerini loss", Bonn (Saksamaa)
1989 – kuue riigi fotograafi näitus "Schwerini loss", Praha (Tšehhi)  
1989 – kuue riigi fotograafi näitus "Schwerini loss", Budapest (Ungari)
1989 – grupinäitus "Päev Tallinnas", Trentino (Itaalia)
1989 – grupinäitus "Päev Tallinnas", Rovereto (Itaalia)
1989 – "Welt des Sports", Internationaler Sport-Foto-Salon, Ulm (Saksamaa)
1989 – "Monfodi ' 88", Szolnok (Ungari)
1989 – IX Biennal Internacional de Fotografia Europa 89, Reus (Hispaania)
1989 – IX Biennal "Europa – 89", Ciutadella de Menorca (Hispaania)
1989 – IX Biennal "Europa – 89", Barcelona (Hispaania)
1989 – IX Biennal "Europa – 89", Tortosa (Hispaania)
1989 – IX Biennal "Europa – 89", Mataro (Hispaania)
1989 – IX Biennal "Europa – 89", Esparreguera (Hispaania)
1989 – IX Biennal "Europa – 89", Vilanova I la Geltru (Hispaania)
1989 – IX Biennal "Europa – 89", Sabadell (Hispaania)
1990 – IX Biennal "Europa – 89", Manresa (Hispaania)
1990 – IX Biennal "Europa – 89", L'Hospitalet de Llobregat (Hispaania)
1990 – kuue riigi fotograafi näitus "Schwerini loss", Varssavi (Poola)
1990 – kuue riigi fotograafi näitus "Schwerini loss", Tallinn
1990 – "Eesti foto", International Exhibition of Nature Photography, Savitaipale (Soome)
1991 – rahvusvaheline grupinäitus "Aktifoto Raevanglas II", Kohtla-Järve
1991 – grupinäitus "Vanalinnapäevad", Trentino (Itaalia)
1992 – "Sport", Comité International Olympique, Barcelona (Hispaania)
1992 – ekspositsioonis "XXV olümpiamängud", Barcelona (Hispaania)
1992 – 25th International Exhibition of Photography Zagreb Salon, Horvaatia, eripreemia
1995 – "Pea asi" koos Liina Kolkiga, Pedagoogikaülikoolis Tallinnas
1995 – "Pea asi" koos Liina Kolkiga, Pärnu Uue Kunsti Muuseum
1999 – Gran Tour delle Colline, Circolo fotografico arno, Rooma
2001 – "Kesklinn ja aeg", vanad fotod: vennad Parikased, N. Nyländer, H. Vanaveski, A. Alla, J. Simm, A. Vaik, V. Ahonen ja Künnapilt olid uued fotod Tallinnast, Tallinn
2008 – Brüssel, Europarlament, "Eesti Vabariik 90"
2016 – "Gravüürid valgusega", Fotomuuseum

Vaata ka
 Jaan Künnapi fotode virtuaalnäitus

Viited

Välislingid 

 Koduleht
 
 JK Alpinismiklubi veebileht
Matkaspordi käsiraamat
Meedias
Kadri Valner "Jaan Künnap koolitab alpiniste" Sõnumileht, 22. juuni 1999
"Kuidas saada alpinistiks?" Reisimaailm, 1–2000
"Mäed on täis põnevust ja riski" Reisimaailm, 3–2001
Silvia Paluoja "Isepäine Lumeleopard kasvatab innukalt järglasi" Pärnu Postimees, 8. september 2007
Birgit Püve "Jaan Künnap – poeet maailma katusel" Eesti Ekspress, 15. veebruar 2006
"Eestlased vallutasid Euroopa tipu" Postimees, 20. juuli 2008
"Fotod: Alpinistist ja tuukrist fotograaf Jaan Künnap esitles oma tööde kogumikku" publik.ee, 8. veebruar 2013
 Andre Nõmm "Teerajajast lumeleopard" Go Reisiajakiri, 2/2013
 Jaano Martin Ots "Fotograaf ja päästja Jaan Künnap avas Wikimedias ajaloolise fotonäituse merepäästetöödest" majandus24.postimees.ee, 20. mai 2020

Eesti alpinistid
Eesti fotograafid
Eesti vikifotograafid
Eesti loodusfotograafid
Mägigiidid
Sündinud 1948
Eesti Punase Risti III klassi teenetemärgi kavalerid