Tallinna linnavalitsus

Tallinna linnavalitsus (ametlikult Tallinna Linnavalitsus) on Eesti Vabariigi pealinna Tallinna kohaliku omavalitsuse ametiasutuste (v.a Tallinna Linnavolikogu Kantselei) ja nende hallatavate asutuste juhtorgan.

Tallinna linnavalitsus osaleb Tallinna linnavolikogu kehtestatud korras aktsionärina, osanikuna, asutajana ja liikmena eraõiguslikes juriidilistes isikutes. Linnavalitsus realiseerib temale pandud ülesandeid õigusaktide andmise, majandustegevuse, kontrolli ja elanike kaasamise kaudu.

Linnavalitsus asub Tallinnas aadressil Vabaduse väljak 7.

Linnavalitsuse koosseis 

Alates 26. novembrist 2021 on Tallinna linnapea Mihhail Kõlvart. Abilinnapead on Betina Beškina, Vadim Belobrovtsev, Andrei Novikov (kuni 12. augustini 2022), Vladimir Svet, Madle Lippus, Kaarel Oja, Joosep Vimm ja Tanel Kiik (alates 9. septembrist 2022).

Linnakantselei 

Tallinna Linnakantselei on linna ametiasutus, mis tagab linnavalitsuse organisatsioonilise ja tehnilise töö. Linnakantselei tööd juhib linnapea määratud linnasekretär. Linnakantselei koosseisu kuuluvad nõunikud, struktuuriüksustena kuus teenistust ja seitse osakonda. Linnakantselei haldab ka linnavalitsuse esindushoonet.

Linnavalitsuse tööjaotus

Tallinna Linnavalitsuse tööjaotus on sätestatud linnapea 29.04.2019 käskkirjaga nr LSB-28/19/4-1.

Linnapea
Tallinna linnapea tegevusvaldkonnad on üldjuhtimine, linna arengu strateegiline planeerimine, suhtlus riigiasutuste ja linnavolikoguga, koostöö koordineerimine omavalitsorganisatsioonidega ja teiste omavalitsusüksustega, linna ja linnavalitsuse esindamine Eestis ja välisriikides. Linnapea koordineerib Tallinna Linnakantselei, Tallinna Linnaarhiivi, Tallinna Perekonnaseisuameti ja linnaosavalitsuste tegevusvaldkondi.

Tallinna linnaosavalitsused 
Haabersti linnaosavalitsus
Kesklinna linnaosavalitsus
Lasnamäe linnaosavalitsus
Kristiine linnaosavalitsus
Mustamäe linnaosavalitsus
Nõmme linnaosavalitsus
Pirita linnaosavalitsus
Põhja-Tallinna linnaosavalitsus

Abilinnapead 
Abilinnapea Vadim Belobrovtsev koordineerib Tallinna Haridusameti tegevusvaldkondi, Tallinna Kultuuri- ja Spordiameti spordivaldkonda ning korraldab Tallinna Haridusameti valitsemisalasse ja spordivaldkonda kuuluvaid küsimusi. Vadim Belobrovtsevi vastutusalas on ka rahvussuhete ja integratsioonipoliitilised küsimused ning ta täidab kaasamise ja koostöö arendamisega seotud kohustusi.
Abilinnapea Betina Beškina koordineerib Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti ning Tallinna Perekonnaseisuameti tegevusvaldkondi ning korraldab nende valitsemisalasse kuuluvaid küsimusi.
Abilinnapea Tanel Kiik koordineerib Tallinna Linnavaraameti ja Tallinna Transpordiameti tegevusvaldkondi ning korraldab nende valitsemisalasse kuuluvaid küsimusi.
Abilinnapea Madle Lippus koordineerib Tallinna Linnaplaneerimise Ameti tegevusvaldkondi ja korraldab selle valitsemisalasse kuuluvaid küsimusi.
Abilinnapea Kaarel Oja koordineerib Tallinna Kultuuri- ja Spordiameti kultuurivaldkonda ja korraldab nimetatud valdkonda kuuluvaid küsimusi.
Abilinnapea Vladimir Svet koordineerib Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalameti ning Tallinna Munitsipaalpolitsei Ameti tegevusvaldkondi ning korraldab nende valitsemisalasse kuuluvaid küsimusi. Samuti teeb ta koostööd jõustruktuuridega (Eesti Kaitsevägi, Kaitseliit, Politsei- ja Piirivalveamet, Päästeamet), korraldab süüteoennetust ja linna haldusterritooriumil raskete ilmastikutingimustega seotud tegevusi.
Abilinnapea Joosep Vimm koordineerib innovatsiooni valdkonda ja Tallinna Strateegiakeskuse linna ettevõtlusteenistuse tegevusvaldkondi.

Abilinnapeade muud õigused 
Abilinnapea vastavalt tööjaotusele:
esitab linnapeale ettepanekuid talle alluva ametiasutuse funktsioonide, struktuuri ja teenistuskohtade koosseisu kohta;
esindab linna ja linnavalitsust oma tegevusvaldkonnas;
kontrollib oma tegevusvaldkonnas riigi ja linna õigusaktide ning linna otsuste ja korralduste täitmist;
korraldab linna esindamise oma tegevusvaldkonda kuuluvas linna äriühingus, linna osalusega äriühingus, linna asutatud sihtasutuses ja linna osalusega mittetulundusühingus;
kooskõlastab abilinnapea nõuniku ja referendi ametisse nimetamise ning ametist vabastamise linnapeaga;
on talle alluva ametiasutuse juhi vahetu ülemus ning teeb linnapeale ettepaneku alluva ametiasutuse juhi ametisse nimetamise ja ametist vabastamise ning premeerimise ja distsiplinaarvastutusele võtmise kohta;
täidab muid Tallinna õigusaktidest tulenevaid ja linnapea antud ülesandeid.

Ajalugu
Tallinna all-linna esimest omavalitsust Tallinna raadi (consilium consulum civitatis) on esimest korda mainitud 15. mail 1248 Taani kuninga Erik IV Adraraha välja antud ürikus, millega Tallinnale kinnitati Lübecki õiguse kasutamise luba ning iseseisva linna õigused ja kohustused. 

Keskajal peeti rae istungeid tavaliselt kas Tallinna raekoja eesasuva turuplatsi (s.o Raekoja platsi) ääres asuvas raekantseleis või Pühavaimu kirikus, mida kasutati ka raekabelina. 17. sajandil Rootsi ajal toimusid korralised raeistungid reeglina raekantseleis.

Linnavalitsus 
Tallinna linna kohaliku omavalitsusorganina moodustati Tallinna linnavalitsus 1887. aastal 26. märtsil, kui Venemaa keisri Aleksander II ukaasiga kehtestati Läänemere kubermangude linnades 1870. aasta Vene üldine linnaseadus. Uue Linnaseaduse kohaselt said linna omavalitsusorganiks neljaks aastaks kinnisvaraomanikkude poolt valitav linnavolikogu (gorodskaja duuma, vene keeles Ревельская Городская Дума), kes omakorda valis neljast linnanõunikust koosneva linnaameti – gorodskaja uprava (vene keeles Ревельская Городская Управа), eesotsas Tallinna linnapeaga – gorodskaja golovaga, vene keeles Ревельская городская голова). Esimene Tallinna linnapea raejärgsel ajal oli Oskar Artur von Riesemann.

Linnavalitsus tegutses linnapea juhtimisel ja koosnes volikogu poolt valitud kolmest kuni neljast linnanõunikust ja linnasekretärist. Linnavalitsusele allusid kõik teised linna täidesaatvad organid, nagu osakonnad, komisjonid, hoolekogud, asutiste juhatajad ning linnaametnikud, samuti ka linna ettevõtted ja linnamõisad, mille tegevust juhtis linnavalitsus oma liikmete kaudu. Esimese Tallinna linnapea Oskar Artur von Riesemanni aselinnapeaks valiti sündik Thomas Wilhelm Greiffenhagen ja Tallinna linnavalitsuse liikmeteks ehk Tallinna linnanõunikeks, senised raehärrad Alexander Elfenbein (1823–1898) ja Ludwig Joseph Berting (1828–1911) ning Toompea lossifoogt Johannes Huhn (1844–1880). Linnasekretäriks sai jurist Otto Benecke.

Tallinna linnavalitsus tegutses Tallinna raekojas. 1878. aastast üüris Tallinna linnavolikogu  ruume Vene tänav 19 hoones, hoones asus Tallinna linnavalitsuse koosolekute tuba. Väiksemas toas oli Tallinna linnapea vastuvõturuum. Seda vastuvõtutuba jõudis kasutada kolm Tallinna linnapead: parun Alexander Rudolf Karl von Uexküll (linnapea 1878–1883), Thomas Wilhelm Greiffenhagen (1883–1885) ja ka Viktor Karl Jakob von Maydell (1885–1894). Maja hoovipoolses osas, oli suurem tuba linnakantselei jaoks. 1890/1891. aastal kolis Tallinna linnapea ja linnakantselei tagasi Tallinna raekotta

Tallinna linnapea Viktor Karl Jakob von Maydell (1885–1894) ametiajal kuulusid linnavalitsusse: linnapea Viktor Karl Jakob von Maydell, linnapea abi (1886–1897) Eduard Ernst Bätke, linnanõunik Peter Wellberg, Eugen Erbe, Nikolai Tamm. Linnasekretäriks jurist Otto Benecke. 1892. aastal valitud linnasaadikutekogu järel valiti Tallinna linnapeaks uuesti parun Viktor Karl Jakob von Maydell Linnaamet liikmeteks valiti Eduard Ernst Bätge, Eugen Erbe ja Peter Wellberg (esmalt valituks osutunud Thomas Jakobson loobus ametist) ja linnasekretäriks uuesti Otto Benecke.

Detsembris 1904 võitis Tallinnas 1904. aasta linnavolinike valimistel eesti-vene valimisblokk ja valimisblokk sai enamuse Tallinna Linnavolikogus. Linnavolikokku valiti 37 eestlast, 4 venelast ja 19 sakslast. 19. jaanuaril 1905. aastal valiti Tallinna linnapeaks senise linnapea John von Huecki vastu kandideerinud Eestimaa kubermanguvalitsuse nõunik Erast Hiatsintov. 26. jaanuaril 1905 valiti kaks uut linnavalitsuse liiget ja linnasekretär, linnavalitsuse liikmeteks valiti esimese nõuniku ja aselinnapeana Konstantin Päts ja teise nõunikuna Voldemar Lender. Seaduse järgi jäid ametisse, sakslane Eugen Erbe ja sakslaste kandidaat lätlane Johann Daugull ehk pooled linnavalitsuse liikmed.

1905. aasta revolutsioonisünduste ajal Tallinna linnapea Erast Hiatsintov astus tagasi 14. detsembril, eestlastest linnajuhid (v.a Jaan Poska, kes vangistati jaanuaris 1906. aastal. 10. detsembrist 1906 olid Tallinna linn ja Harju kreis sõjaseisukorras ja kõrgeim võim ajutisel kindralkuberneril, Pavel Voronovil.

1. märtsil 1906 toimunud uue Tallinna linnapea valimistel kaotas Eugen Erbe eesti advokaadile Friedrich Karlsonile, kuid uus kuberner Pjotr Bašilov tühistas aga valimiste tulemused ja nõudis uute korraldamist. 24. aprillil toimunud uutel valimistel sai sakslaste kandidaat John von Hueck 20 ja Dvigateli insener Voldemar Lender 31 poolthäält. Tallinna aselinnapeaks sai Gavriil Beljagin ja linnasekretäriks eestlane Evald Dolf. 

1913. aastal toimunud Tallinna linnavolinike valimistel järel oli aastatel 1913–1917 Tallinna linnapea Jaan Poska ja Tallinna linnavalitsuse liikmed: linnapea asetäitja Gavriil Beljagin, Johan Umblia, Johannes Leopold Jüris, Anton Uesson, Ivan Vinogradov ja linnasekretäriks eestlane Evald Dolf.

Viimased Venemaa keisririigi võimu aegsed linnavolikogu valimised Tallinnas toimusid 13.–18. veebruaril 1917, kuid enne valimistulemuste ametliku kinnitamist puhkes veebruarirevolutsioon. Vana volikogu volitused lõppesid 23. augustil 1917. Linnapea Jaan Poska saamisel Ajutise Valitsuse Autonoomse Eestimaa kubermangu Eestimaa kubermangukomissariks täitis aprillist kuni septembrini 1917 Tallinna linnapea kohuseid senine linnanõunik ja 1906. aastast abilinnapea olnud Gavriil Beljagin.

Veebruarirevolutsiooni järel tekkisid seniste Tallinna linna võimuorganite kõrvale nõukogud, kehtestus ka Tallinnas kaksikvõim, kus Tallinna linnavolikogule pakkus konkurentsi märtsi algul Tallinna ja selle ümbruskonna tööstusettevõtetes ja sõjaväeosades valitud Tallinna Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu ja Eestimaa Nõukogude Täitevkomitee.

6. augustil 1917 toimusid Vene Ajutise Valitsuse poolt 15. aprillil 1917 antud uue linnaseaduse põhjal uued valimised: üldise, ühetaolise, salajase ja proportsionaalse põhimõtte alusel, kuid juba poliitiliste rühmituste kaudu. 1917. aastal toimunud Tallinna Linnavolikogu valimistel osalesid ka Tallinnas asuvad Venemaa regulaararmee ja sõjalaevastiku sõjaväelased ning madrused, ja Tallinna linnavolikogus said enamuse sotsiaaldemokraadid-enamlased (31 kohta), esseerid (22) ja sotsiaaldemokraadid-vähemlased (12). Tallinna linnavalitsuse esimeheks valiti bolševik Voldemar Vöölmann, 101 saadikuga Tallinna linnavolikogu esimeheks samuti bolševik Jaan Anvelt.

Saksa okupatsiooni alguses märtsis 1918 määrasid Saksa okupatsioonivõimud Tallinna ülembürgermeistriks pikaaegse Tallinna linnavoliniku, suurkaupmehe ja reederi, Börsikomitee esimehe Erhard Dehio. Tallinna teiseks bürgermeistriks sai advokaat Alexander Riesenkampff, tema asetäitjaks ettevõtja ja poliitik Harry Kochi. Linnahaldusega tegeles magistraadiks nimetatud kogu, koosnedes üheksast linnaõunikust, kelle juhtida olid mitmesugused linnaametid. Tallinna Linnavolikogu aset täitis nn Oberverwaltung der Sadt Reval (ka Verwaltungsrat), mis koosnes 40 nõunikust. 2. aprillist kuni okupatsiooniaja lõpuni juhtis linnavalitsust tegelikult Saksa sõjaväelane, linnapealik (Stadhauptmann) kapten Schmidt. 

12. novembril 1918 heisati Tallinna Raekojale rahvuslik trikoloor ja raekoja saali kogunes 1917. aasta suvel valitud Tallinna linnavolikogu ja 13. novembril võttis Tallinna linnavolikogu volitustega Aleksander Pallas Tallinnas linnaameti üle ning samal õhtul toimunud Tallinna linnavolikogu istungil valiti ametisse uus Tallinna linnavalitsus: linnapea kt Aleksander Pallas, Tallinna linnanõunikud Jüri Annusson, Martin Bleimann, Hans Martna, Jaan Pullisaar, Anton Uuesson, samuti Tallinna volikogu uus juhatus (esimees Nikolai Köstner, abiesimees Rudolf Paabo.

1928. aastal moodustasid Tallinna linnavalitsuse: linnapea Anton Uesson, linnapea abi Karl Virma, Tallinna linnasekretär Jüri Traurig jt.

1930. aasta Tallinna linnavolinike valimise järel moodustati Tallinna linnavalitsus: linnapea Anton Uesson (Eesti Tööerakond), linnapea abiks Karl Virma (Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei), linnavalitsuses Johan Kana (Eesti Tööerakond), Alma Ostra-Oinas (Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei), Rudolf Moormann (Eesti Rahvaerakond), Julius Anton (Tallinna majaomanike nimekiri) ja Leo Wilcken (Saksa-Balti Erakond).

Eesti iseseisvumise järel tegutses Tallinna linnavalitsus Tallinna raekojas, LV revisjoniamet, majandusosakond ja rahandusosakond Mündi tänav 2, ehitusosakond ja tervishoiuosakond Nunne tänav 2, ettevõtete osakond Põhja puiestee 27, haridusosakond Vene tänav 23, sotsiaalosakond Vene tänav 23/25.

Tallinna Linna TSN/RSN Täitevkomitee

1968. aastal kolis Tallinna linna TSN Täitevkomitee raekojast Võidu väljak 7 majja, kus varem oli resideerinud Eestimaa Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu Keskkomitee. Raekojast kolisid Tallinna linna TSN täitevkomitee juhtkond – Tallinna linna TSN TK esimees oma asetäitjate ja sekretäridega ja osa üldosakonnast. Kodanike kaebusi võeti endiselt vastu Kinga 6: Mündi ja Kinga tänaval ja Raekoja plats 15 asusid linna täitevkomitee valitsused ja osakonnad.

Tallinna Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomiteele allusid osakonnad ja valitsused: plaanikomisjon, arhitektuuri ja planeerimise peavalitsus, elamispinna arvestuse ja jaotamise osakond, elamute valitsus, haridusosakond, kaadriosakond, kapitaalehituse valitsus, kaubastute valitsus, kinofikatsiooni valitsus, kommunaalmajanduse valitsus, kultuurivalitsus, organiseerimis- ja juriidiline osakond, perekonnaseisuosakond, rahandusvalitsus, siseasjade valitsus, sotsiaalhooldusosakond, teenindusvalitsus, tervishoiuosakond, transpordiosakond, välissuhete osakond, üldosakond, kehakultuuri- ja spordikomitee.

Tallinna linnarajoonide rahvasaadikute nõukogude täitevkomiteedele allusid osakonnad: plaanikomisjon, haridusosakond, kaubandusosakond, kommunaalmajanduse osakond, korteriosakond, rahandusosakond, siseasjade osakond, sotsiaalhooidusosakond, üldosakond, kehakultuuri- ja spordikomitee.

Linnavalitsuse taastamine 
Tallinna Linnavolikogu 22. detsembri 1989. aasta otsusega nimetati Tallinna Linna RSN Täitevkomitee ümber Tallinna Linnavalitsuseks.

Linnavalitsuse koosseisud pärast Eesti iseseisvuse taastamist

Jaanuar 1990 – aprill 1992
 Tallinna linnapea (1990–1992) – Hardo Aasmäe 
 Tallinna abilinnapea – Svetlana Tšuklova 
 abilinnapea, Tallinna peaarhitekt – Irina Raud 
 abilinnapea – Eino Tamm 
 Tallinna linnasekretär – Andrus Lauren 
 Lenini (Lõuna) rajoonivalitsuse esimees – Arvo Teder 
 Oktoobri (Lääne) rajoonivalitsuse esimees – Mati Arro 
 Kalinini (Põhja) rajoonivalituse esimees – Ivan Kappanen 
 Põhja rajoonivalitsuse esimees – Olev Kallas 
 Mere (Ida) rajoonivalitsuse esimees – Vladimir Ivanov

Aprill 1992 – oktoober 1993
 Tallinna linnapea (1992–1996) – Jaak Tamm 
 abilinnapea – Eino Tamm 
 abilinnapea – Tõnis Kull 
 abilinnapea – Viktor Andrejev 
 abilinnapea – Kalju Leppik 
 abilinnapea – Ivar Lindpere 
 abilinnapea – Neeme Jõgi 
 linnasekretär – Toomas Sepp
 Lõuna rajoonivalitsuse esimees – Arvo Teder, kuni 31.08.93
 Lääne rajoonivalitsuse esimees – Mati Arro, kuni 31.08.93
 Põhja rajoonivalitsuse esimees – Olev Kallas, kuni 31.08.93
 Ida rajoonivalitsuse esimees – Vladimir Ivanov, kuni 31.08.93
 Haabersti linnaosa vanem – August Koppel, alates 01.09.93
 Kesklinna linnaosa vanem – Jüri Ott, alates 01.09.93
 Kristiine linnaosa vanem – Peeter Lepp, alates 01.09.93
 Lasnamäe linnaosa vanem – Vladimir Ivanov, alates 01.09.93
 Mustamäe linnaosa vanem – Ain Lillepalu, alates 01.09.93
 Nõmme linnaosa vanem – Jüri Jõgeva, alates 01.09.93
 Pirita linnaosa vanem – Tõnis Müller, alates 01.09.93
 Põhja-Tallinna linnaosa vanem – Olev Kallas, alates 01.09.93

Oktoober 1993 – november 1996
 Tallinna linnapea (1992–1996) – Jaak Tamm ja (1996) Priit Vilba 
 abilinnapea – Viktor Andrejev, kuni 23.03.95
 abilinnapea – Neeme Jõgi, kuni 18.11.93
 abilinnapea – Tõnis Kull 
 abilinnapea – Kalju Leppik, 28.10.93–04.05.95
 abilinnapea – Ivar Lindpere, kuni 09.02.95
 abilinnapea – Jaak Saarniit 
 abilinnapea – Tiit Järve 
 abilinnapea – Uno Veering, kuni 20.04.95
 abilinnapea – Rein Loik 
 abilinnapea – Ago Naarits, 04.05.95–19.07.96
 linnasekretär – Toomas Sepp 
 Haabersti linnaosa vanem – Neeme Jõgi, alates 01.09.93
 Kesklinna linnaosa vanem – Jüri Ott 
 Kristiine linnaosa vanem – Peeter Lepp 
 Lasnamäe linnaosa vanem – Vladimir Ivanov 
 Mustamäe linnaosa vanem – Jevgeni Tomberg 
 Nõmme linnaosa vanem – Ago Naarits (18.11.93–04.05.95) ja Kalju Leppik (04.05.95–...)
 Pirita linnaosa vanem – Kalle Sepp 
 Põhja-Tallinna linnaosa vanem – Olev Kallas

Kuni 1996. aastani kuulusid linnaosavanemad linnavalitsuse koosseisu, seejärel kuni 1999. aastani kuulusid linnavalitsusse pooled linnaosavanemad ja viimased 20 aastat ei ole linnaosavanemad enam linnavalitsuse kuulunud.

November 1996 – mai 1997 
 Tallinna linnapea (1996–1997) – Robert Lepikson 
 abilinnapea – Kalev Kallo 
 abilinnapea – Peeter Kreitzberg 
 abilinnapea – Sergei Kulakov 
 abilinnapea – Mait Metsamaa 
 abilinnapea – Ants Leemets 
 linnasekretär – Toomas Sepp 
 linnavalitsuse liige ja Kristiine linnaosa vanem – Olev Kallas 
 linnavalitsuse liige ja Haabersti linnaosa vanem – August Koppel, kuni 04.04.97
 linnavalitsuse liige ja Nõmme linnaosa vanem – Värner Lootsmann 
 linnavalitsuse liige ja Tallinna Kesklinna vanem – Jüri Ott, kuni 23.01.97 
 linnavalitsuse liige ja Haabersti linnaosa vanem – Vladimir Panov, alates 07.04.97

Mai 1997 – märts 1999
 Tallinna linnapea (1997–1999) – Ivi Eenmaa 
 abilinnapea – Kalev Kallo 
 abilinnapea – Peeter Kreitzberg 
 abilinnapea – Sergei Kulakov 
 abilinnapea – Ants Leemets 
 abilinnapea – Mait Metsamaa 
 abilinnapea – Eve Fink, alates 30.04.98
 linnasekretär – Toomas Sepp 
 linnavalitsuse liige ja Kristiine linnaosa vanem – Olev Kallas 
 linnavalitsuse liige ja Nõmme linnaosa vanem – Värner Lootsmann 
 linnavalitsuse liige ja Haabersti linnaosa vanem – Vladimir Panov 
 linnavalitsuse liige ja nõunik – Kalju Leppik 
 linnavalitsuse liige ja Tallinna Kesklinna linnaosa vanem – Hannes Kuhlbach, kuni 01.10.98, Elmar Sepp, alates 01.10.98

Märts 1999 – november 1999
 Tallinna linnapea (1999) – Peeter Lepp 
 abilinnapea – Eve Fink, abilinnapea – Heigo Kaldra 
 abilinnapea – Sergei Kulakov 
 abilinnapea – Arved Liivrand 
 abilinnapea – Moonika Salu, linnasekretär – Toomas Sepp 
 linnavalitsuse liige ja Kristiine linnaosa vanem – Olev Kallas 
 linnavalitsuse liige ja nõunik – Kalju Leppik 
 linnavalitsuse liige ja Haabersti linnaosa vanem – Vladimir Panov 
 linnavalitsuse liige ja Nõmme linnaosa vanem – Vilja Savisaar, 
 linnavalitsuse liige ja Tallinna Kesklinna vanem – Elmar Sepp

November 1999 – mai 2001 
 Tallinna linnapea (1999–2001) – Jüri Mõis 
 abilinnapea – Heiki Kivimaa 
 abilinnapea – Ants Leemets 
 abilinnapea – Vladimir Masterov 
 abilinnapea – Liisa-Ly Pakosta 
 abilinnapea – Priit Vilba, kuni 03.05.2001
 abilinnapea – Ivar Virkus 
 abilinnapea – Valentin Strukov, alates 30.11.2000
 abilinnapea – Leivi Šer, alates 04.12.2000

Juuni 2001 – detsember 2001
 Tallinna linnapea (2001) – Tõnis Palts 
 abilinnapea – Liisa-Ly Pakosta 
 abilinnapea – Heiki Kivimaa 
 abilinnapea – Ivar Virkus 
 abilinnapea – Valentin Strukov 
 abilinnapea – Leivi Šer, kuni 30.11.2001
 abilinnapea – Toivo Ninnas 
 abilinnapea – Andres Tsahkna

Detsember 2001 – november 2002
 Tallinna linnapea (2001–2004) – Edgar Savisaar 
 abilinnapea – Rein Lang 

 abilinnapea – Anders Tsahkna 
 abilinnapea – Jaan Moks, kuni 01.11.2002
 abilinnapea – Toivo Ninnas 
 abilinnapea – Toomas Vitsut 
 abilinnapea – Vladimir Panov

November 2002 – oktoober 2004
 Tallinna linnapea (2001–2004) – Edgar Savisaar 
 abilinnapea – Rein Lang, kuni 21.03.2003
 abilinnapea – Toivo Ninnas, kuni 05.02.2004
 abilinnapea – Vladimir Panov, kuni 17.04.2003
 abilinnapea – Aivar Pärna, kuni 13.05.2004
 abilinnapea – Anders Tsahkna, kuni 30.09.2004
 abilinnapea – Toomas Vitsut 
 abilinnapea – Margus Allikmaa, (17.04.03–16.05.2004)
 abilinnapea – Jüri Ratas, alates 17.04.03
 abilinnapea – Peep Aaviksoo, alates 05.02.04
 abilinnapea – Tatjana Muravjova, alates 13.05.04
 abilinnapea – Kaia Jäppinen, alates 13.05.04

Oktoober 2004 – november 2005
 Tallinna linnapea (2004–2005) – Tõnis Palts 
 abilinnapea – Peep Aaviksoo, kuni 23.03.2005
 abilinnapea – Tatjana Muravjova, kuni 21.02.2005
 abilinnapea – Kaupo Reede, kuni 15.03.2005
 abilinnapea – Diana Ingerainen 
 abilinnapea – Vladimir Maslov, kuni 23.03.2005
 abilinnapea – Ülle Rajasalu, kuni 15.03.2005
 abilinnapea – Hanno Pevkur, kuni 23.03.2005
 abilinnapea – Toivo Promm 
 abilinnapea – Aivar Reivik 
 abilinnapea – Jüri Ratas 
 abilinnapea – Kaia Jäppinen 
 abilinnapea – Toomas Vitsut, kuni 20.04.2005
 abilinnapea – Taavi Aas

November 2005 – aprill 2007
 Tallinna linnapea (2005–2007) – Jüri Ratas 
 abilinnapea – Taavi Aas 
 abilinnapea – Kaia Jäppinen 
 abilinnapea – Kalev Kallo, kuni 26.03.2007
 abilinnapea – Merike Martinson 
 abilinnapea – Jaanus Mutli 
 abilinnapea – Olga Sõtnik, kuni 26.03.2007

Aprill 2007 – november 2009
 Tallinna linnapea (2007–2017) – Edgar Savisaar 
 abilinnapea – Taavi Aas 
 abilinnapea – Kaia Jäppinen 
 abilinnapea – Merike Martinson 
 abilinnapea – Jaanus Mutli, kuni 12.11.2009
 abilinnapea – Deniss Boroditš 
 abilinnapea – Eha Võrk

November 2009 – juuni 2010 
 Tallinna linnapea (2007–2017) – Edgar Savisaar 
 abilinnapea – Taavi Aas 
 abilinnapea – Deniss Boroditš 
 abilinnapea – Kaia Jäppinen, kuni 2.06.2010
 abilinnapea – Merike Martinson 
 abilinnapea – Jüri Pihl 
 abilinnapea – Eha Võrk

Juuni 2010 – november 2010 
 Tallinna linnapea (2007–2017) – Edgar Savisaar 
 abilinnapea – Taavi Aas 
 abilinnapea – Deniss Boroditš 
 abilinnapea – Yana Toom 
 abilinnapea – Merike Martinson 
 abilinnapea – Jüri Pihl, kuni 18.11.2010
 abilinnapea – Eha Võrk

November 2010 – detsember 2010 
 Tallinna linnapea (2007–2017) – Edgar Savisaar 
 abilinnapea – Taavi Aas 
 abilinnapea – Deniss Boroditš 
 abilinnapea – Yana Toom 
 abilinnapea – Merike Martinson 
 abilinnapea – Vadim Belobrovtsev, kuni 31.12.2010
 abilinnapea – Eha Võrk

Detsember 2010 – aprill 2011
 Tallinna linnapea (2007–2017) – Edgar Savisaar 
 abilinnapea – Taavi Aas 
 abilinnapea – Deniss Boroditš, kuni 3.04.2011
 abilinnapea – Yana Toom, kuni 3.04.2011
 abilinnapea – Merike Martinson 
 abilinnapea – Eha Võrk

Aprill 2011 – oktoober 2017 
 Tallinna linnapea (2007–2017) – Edgar Savisaar 
 abilinnapea – Taavi Aas 
 abilinnapea – Kalle Klandorf 
 abilinnapea – Mihhail Kõlvart 
 abilinnapea – Arvo Sarapuu, kuni 25.05.2017
 abilinnapea – Merike Martinson 
 abilinnapea – Eha Võrk

Oktoober 2017 – aprill 2019 
 Tallinna linnapea (2017–2019) – Taavi Aas 
 abilinnapea – Vadim Belobrovtsev 
 abilinnapea – Züleyxa Izmailova 
 abilinnapea – Kalle Klandorf 
 abilinnapea – Tõnis Mölder 
 abilinnapea – Andrei Novikov 
 abilinnapea – Aivar Riisalu 
 abilinnapea – Eha Võrk

Aprill 2019 – november 2021
 Tallinna linnapea – Mihhail Kõlvart
 abilinnapea – Betina Beškina
 abilinnapea – Vadim Belobrovtsev
 abilinnapea – Kalle Klandorf
 abilinnapea – Andrei Novikov
 abilinnapea – Aivar Riisalu
 abilinnapea – Eha Võrk

Alates november 2021 

Tallinna linnapea – Mihhail Kõlvart 
 abilinnapea – Betina Beškina
 abilinnapea – Vadim Belobrovtsev
 abilinnapea – Andrei Novikov (kuni 12.08.2022)
 abilinnapea – Tanel Kiik (alates 09.09.2022)
 abilinnapea – Vladimir Svet
 abilinnapea – Madle Lippus
 abiliinapeal – Kaarel Oja
 abilinnapea – Joosep Vimm

Vaata ka
Tallinna linnavalitsuse hoone
Tallinna linna noortevolikogu

Viited

Välislingid
Tallinna linnavalitsuse tutvustus
Tallinna linnavalitsuse istungite päevakorrapunktid
 Tallinna Linnavalitsus läbi aegade (koostanud Tallinna Linnaarhiivi töötajad Tiina Kala, Lea Kõiv, Kalmer Mäeorg, Enn Marandi, Urmas Oolup)
 Linnavalitsuse liikmete tööjaotus