Eesti Omavalitsus

Eesti Omavalitsus (saksa keeles Estnische Selbstverwaltung) oli teise maailmasõja ajal aastail 1941 kuni 1944 Saksa okupatsioonivägede poolt Eestis tsiviilvalitsemise teostamiseks moodustatud valitsus.

Eesti Omavalitsuse moodustamine
Eesti Omavalitsuse nimetas ametisse 15. septembril 1941. aastal Põhja Tagala Sõjavägede Juhataja juhataja Franz von Roques, tehes Eesti Omavalitsusele ülesandeks teostada ülemjuhataja nimel tsiviilvalitsemist Eesti Vabariigis valitsenud seaduste kohaselt. Tagalaülemale jäi õigus tühistada või muuta Eesti Omavalitsuse otsuseid. Eesti Omavalitsus võis anda tagalaülema volitusel seadusejõulisi määrusi. Volitus Eesti Omavalitsuse juhtidele.

Eesti Omavalitsuse juhtideks Põhja Tagala Sõjavägede piirkonnas volitati isikud järgmistel tegevusaladel: 1. Dr. H. Mäe (Tallinn, Tõnismägi 11): isikuküsimused, kultuur, haridus, propaganda, kohus. 2. O. Angelus (Tallinn, Tõnismägi 9): siseasjad, kommunaalpolitsei, riigikontroll, ehitusala. 3. Dr. A. Wendt (Tallinn, Kiriku 6): majandus, rahandus ja transport. 4. O. Leesment (Tallinn, Tõnismägi 11): sotsiaalküsimused ja tervishoid. 5. H. Saar (Tallinn, Kiriku 6): põllumajandus. Eesti Omavalitsus taaskehtestas 14. oktoobril 1941 Eestis enne 21. juuni 1940. aasta "juunipööret" kehtinud Eesti Vabariigi seadused, mis olid jõus, kui ülimuslike Saksa seadustega ei olnud vastuolusid.

Saksa okupatsioonivõimud andsid ametlikult tsiviilvõimu üle Eesti Omavalitsusele 5. detsembril 1941 Tallinnas Kadrioru lossis toimunud üritusel, kus Saksa Okupeeritud Ida-alade Riigiministeeriumi Ida-alade Riigikomissariaadi riigikomissari Hinrich Lohse esindaja Martin Matthiessen nimetas ametisse Eesti kindralkomissariaadi  kindralkomissari Karl Siegmund Litzmanni.

7. märtsil 1942 andis Ida-alade Riigiminister Alfred Rosenberg välja Eesti ala valitsemise kohta käiva Organisatsioonimääruse nr. 3, mille kohaselt pidi Saksa tsiviilvalitsus olema järelevalvevalitsuseks, otsene valitsemistegevus pidi jääma kohalike võimude pädevusse. Halduse juhtimine kuulus määruse järgi EOV Juhile ja direktoritele.

Eesti Omavalitsuse legitiimsus
Eesti Omavalitsus määrati ametisse Eestit okupeerinud Kolmanda Riigi Okupeeritud Ida-alade Riigiministeeriumi Ida-alade Riigikomissariaadi Eesti kindralkomissariaadi  kindralkomissari Karl Siegmund Litzmann poolt 9. detsembril 1941 koos Saksa vägedega Eestisse jõudnud ning eelnevalt vastavalt Saksa Riigi poliitilise juhtkonna poolt välja valitud isikutest – Eesti Omavalitsuse juht Hjalmar Mäe oli lahkunud Eestist 1941. aastal "järelümberasumise" käigus Saksamaale.

Eestis asus 1941. aasta sügisel pärast Tallinna vallutamist Saksa vägede poole ka endine I Riigivolikogu esimees 1938–1939 ja Eesti Vabariigi peaminister aastatel 1939–1940 Jüri Uluots, kellele 21. juunil 1940 langesid Vabariigi Presidendi ülesanded ja kes ainsana viimase Eesti Vabariigi Valitsuse koosseisust suutis vältida arreteerimist Nõukogude julgeolekuasutuste poolt.

1941. aasta juulis püüdis Jüri Uluots ametisse nimetada uut Eesti Vabariigi Valitsust, mis ebaõnnestus, kuna Saksamaa ei tunnustanud Eesti iseseisvust.

Eesti Omavalitsuse koosseis
Eesti kindralkomissariaadi  kindralkomissar Karl Siegmund Litzmann  nimetas ametisse EOV Juhi ja Eesti Omavalitsuse direktorid kinnitas ametisse kindralkomissar (S. Litzmann), Eesti Omavalitsuse juhi ettepanekul ja vabastas neid ametist ka Eesti Omavalitsuse juhi ettepanekul. Nendest Mäe, Angelus ja Vendt olid Saksamaa kodanikud.

Eesti Omavalitsuse haldusasutused
Eesti Omavalitsuse Sekretariaat.  Sekretariaat oli esialgu Haridusdirektooriumi struktuuriüksus, Voldemar Tartu juhitav asutus korraldas EOV Juhi suhtlemist teiste, nii saksa kui eesti asutustega, korraldas EOV koosolekute asjaajamist, koostas EOV Juhi eelarvekavasid, pidas EOV teenistujate toimikuid, arhiivi jms.
Arvekontroll. Arvekontroll eelkäijaks oli 1.06.1942 iseseisvunud Sisedirektooriumi Kontrollvalitsus ja peakontrolör Aksel Mei juhitud asutus täitis enam-vähem eelneneud eesti Vabariigi  Riigikontrolli ülesandeid.
Rahvakasvatuse Peavalitsus. Rahvakasvatuse Peavalitsus eraldati 1. detsembril 1942 Haridusdirektooriumi koosseisust, Peavalitsust juhtis Boris Meret ja see tegeles peamiselt poliitilise kasvatustöö, propagandaga, tsensuuri, spordi korraldamisega jms.
Eesti Hindadeasutus.  Eesti Hindadeasutus loodi 15. juunil 1942 Eesti kindralkomissariaadi  kindralkomissari Karl Siegmund Litzmanni poolt, seda juhtis hindadedirektorina endine põllutöödirektor Hans Saar. Asutus tegeles varade, kaupade ja teenuste hindade järelevalvega.
Noorte Peastaap. Noorte Peastaap oli Haridusdirektooriumi noorsoo osakonna järeltulija ning tegeles noorsooküsimustega.
Metsade Keskvalitsus (Riigimetsade Valitsus) Keskvalitsuse ülesandeks oli kõigi riigimetsade valitsemine ja majandamine, kogukonna- ja erametsade järelevalve, metsanduse ja jahinduse edendamine, puidutöötlemine ja turustamine ning looduskaitse korraldamine. Eraldati Majandus- ja Rahandusdirektooriumist 28. detsembril 1942. aastal.
Põllumajanduse Keskvalitsus.Majandus- ja Rahandusdirektooriumi koosseisust  eraldati 1. jaanuaril 1943 Põllumajanduse Peavalitsus ning Turukorraldusvalitsus ja moodustati neist EOV Juhile alluv Põllumajanduse Keskvalitsus. Põllumajanduse Keskvalitsus (1943–1944) allutati vahetult Eesti Omavalitsuse juhile Hjalmar Mäele, 15. juulist 1943 aga Eesti kindralkomissar Karl-Siegmund Litzmannile.

EOV Sisedirektoorium

EOV Haridusdirektoorium 

Eesti Omavalitsuse Haridusdirektoorium moodustati 1. juunist 1942, kui Haridus- ja Kohtudirektoorium  jagati kaheks iseseisvaks asutuseks. Asukoht Tõnismägi 11, Tallinn
Rahvakasvatuse Peavalitsus, juhataja Boris Meret (eraldati 1. detsembril 1942 Haridusdirektooriumi koosseisust ja allutati EOV Juhile)
Teaduse ja kunsti osakond
Rahvateaduse ja kirjastuse osakond, juhataja Juhan Libe
Spordiamet, juhataja Jüri Lossmann
Propaganda- ja informatsiooniosakond, juhataja August Klassmann
Kirjastus Eesti Kirjastus
Ajaleht Uus Aeg (ajaleht)
Ajaleht Vaba Maa (ajaleht)
Eesti Ringhääling, Landessender Reval, kus töötas legendaarne raadiodiktor Irene Menning

EOV Kohtudirektoorium 

Eesti Omavalitsuse Kohtudirektoorium  (saksa keeles Das Direktorium für das Gerichtswesen). Kohtudirektooriumile allus taastatud ja kohandatud endine kohtusüsteem – kriminaalkohtud, ringkonnakohtud, kohtupalat, v.a Riigikohus. Eesti kohtud arutasid vaid kriminaal- ja tsiviilasju, neis toimus töö peamiselt EV seaduste alusel
Tallinna Ringkonnakohus, Rakvere Ringkonnakohus, Tartu Ringkonnakohus, Viljandi Ringkonnakohus
kriminaalkohtud: Tallinna kriminaalkohus, Tartu kriminaalkohus, Narva kriminaalkohus, Pärnu kriminaalkohus, Kuressaare kriminaalkohus.
Tallinna kriminaalkohtu ringkonda kuulusid Tallinna linn, Harju, Lääne ja Järva maakonnad koos maakonnas olevate linnadega, Tartu kriminaalkohtu ringkonda kuulusid Tartu linn, Tartu, Valga, Võru ja Petseri maakonnad koos maakonnas olevate linnadega; Narva kriminaalkohtu ringkonda kuulusid Narva linn ja Viru maakond ühes maakonnas olevate linnadega; Pärnu kriminaalkohtu ringkonda kuulsid Pärnu linn, Pärnu ja Viljandi maakonnad ühes maakonnas olevate linnadega; Kuressaare kriminaalkohtu ringkonda kuulus Saare maakond ühes Kuressaare Unnaga. Kriminaalkohtud tegutsesid üheisikuliste kohtutena. Kriminaalkohtud tegutsesid üheisikuliste kohtutena. Kriminaalkohtutele allusid süüteoasjad, mis kuni 21. juunini 1940 Eesti maa-alal allusid Eesti Kriminaalkohtupidamise seadustiku järgi jaoskonnakohtutele ja ringkonnakohtutele, kuivõrd need süüteoasjad sõjaväevõimu poolt ei ole eraldatud kriminaalkohtute alluvusest. Kohtuasjade toimetamisel kriminaalkohtud käsitlesid Eesti Kriminaalseadustiku ja Eesti Kriminaalkohtupidamise seadustiku eeskirju, mis kehtisid Eestis kuni 21. juunini 1940
. 
1. juunist 1942 jagati Haridus- ja Kohtudirektoorium kaheks iseseisvaks asutuseks

EOV Majandus- ja Transpordidirektoorium
Eesti Omavalitsuse Majandus- ja Transpordidirektoorium (saksa keeles Direktorium für Wirtschaft und Transportwesen) loodi 1941. aasta septembris ja reorganiseeriti 1. juunist 1942 Majandus- ja Rahandusdirektooriumiks. 
 juhatus, 
 Administratiivosakond, 
 Finantsvalitsus, juhataja Artur Keller (1. september 1941 –)
Finantsvalitsuse maksude osakond, juhataja Härm Reelaid (9. september 1941 –)
Finantsvalitsuse eelarve osakond, juhataja Paul Raudsepp (4. september 1941 –)
Tööstusvalitsus,  juhataja Arnold Radik (1. september 1941 –)
Tööstusosakond,  juhataja Rudolf Ise 
 Kaubandusvalitsus,  
Hindade osakond, juhataja Teodor Endre (ka kaubandusvalitsuse asejuhataja) 
 Pangandus- ja kindlustusvalitsus  
Transpordi ja Liikluse Valitsus  
 Veeteede amet,  
 Eesti Statistikavalitsus,  
 Omavalitsuse keskarvepidamise osakond,  
 Sõjakahjude Hindamise Peaamet  
 Majanduslike uurimiste büroo, 
1942. aasta maist, turukorralduse ja varustuse osakond

EOV Majandus- ja Rahandusdirektoorium
Eesti Omavalitsuse Majandus- ja Rahandusdirektoorium (saksa keeles Das Direktorium für Wirtschaft und Finanzen) moodustati 1. juunist 1942 reorganiseeritud Majandus- ja Transpordidirektooriumist. MRDga liideti Põllutöödirektoorium ja Sotsiaaldirektooriumi tööosakond. Veeteede, vesiehituse ja tehnilise järelevalve korraldamine anti loodud Tehnikadirektooriumi  pädevusse. MR direktooriumis loodi 9 osakonda, valitsust ja ametit. Majandus- ja Rahandusdirektoorium lõpetas tegevuse 1944. aasta septembris.

Üldfinants- ja Krediidinduse Peaamet
Tehnika Peaamet
Majanduse Peavalitsus (1. jaanuaril 1943 liideti kaubanduse, tööstuse, varustuse, transpordi ja tööjõukorralduse valdkonnad majanduse peavalitsusse)
Majanduse Peavalitsuse mäeosakond
Kaubandusvalitsus  (1. jaanuaril 1943 liideti kaubanduse valdkond majanduse peavalitsusse)
Metsade Peavalitsus
Maksude Valitsus
Ehitus-Teede Valitsus
Ehitusvalitsus
Veeteede ja Sadamate Valitsus
Eesti Raudteede Valitsus
Eesti Posti-Telegraafi-Telefonitalitus
Kodumajandusamet
Tehnilise Järelevalve Valitsus
Tööosakond
Metsade valitsus (1941–1942), 1. jaanuaril 1943 eraldati MR direktooriumi koosseisust ja moodustati iseseisev Metsade Keskvalitsus.
Põllumajanduse Peavalitsus (1941–1942), 1. jaanuaril 1943 eraldati MR direktooriumi koosseisust Põllumajanduse Peavalitsus ning Turukorraldusvalitsus ja moodustati neist EOV Juhile,  Hjalmar Mäele alluv Põllumajanduse Keskvalitsus. 
Eesti Statistika Valitsus
Mäeosakond, juhataja august 1941 – september 1944 Oskar Vuht
Arvekontroll

EOV Tehnikadirektoorium
Eesti Omavalitsuse Tehnikadirektoorium (saksa keeles Das Direktorium für Technik) moodustati 1. juunist 1942 senise Põllutöödirektooriumi ning Majandus- ja Transpordidirektooriumi veeteede, vesiehituse ja tehnilise järelevalve aladest ning Sisedirektooriumi Ehitusvalitsusest.

EOV Põllutöödirektoorium 
Eesti Omavalitsuse Põllutöödirektoorium (1941–1942), asedirektor Ferdinand-Osvald Sööt  (22. september 1941 –) 
Põllutöödirektoorium ning Majandus- ja Transpordidirektoorium liideti 1. juunist 1942 Majandus- ja Rahandusdirektooriumiks ja MRDga liideti Põllutöödirektoorium ja Sotsiaaldirektooriumi tööosakond.

EOV Sotsiaaldirektoorium (1941–1942) 
Eesti Omavalitsuse Sotsiaaldirektoorium, asedirektor Heinrich Sepp (22. september 1941 –)
Tallinna Piirkonnakomissari Tööamet
Pärnu Piirkonnakomissari Tööamet (Põltsamaa, Vändra, Viljandi osakond jne)
Tartu Piirkonnakomissari Tööamet (Valga osakond jne)
Eesti Rahva Ühisabi,  
ERÜ Tartu Ringkonnaamet, Tartumaa Ringkonnaamet, Läänemaa Ringkond, Viljandi Ringkonnaamet jne
Äraviidute Otsimise ja Tagasitoomise Osakond

Tehnikadirektoorium
Tehnikadirektooriumi kultuurtehnika osakond
Tehnikadirektooriumi jõumajanduse osakond
Konsistoorium
 1. juunist 1942  liideti Sisedirektoorium ja Sotsiaaldirektoorium, jätkates tegevust Sisedirektooriumina.

Maavanemad ja linnapead
Koos Eesti Omavalitsuse koosseisu määramisega määrati ka sama käskkirjaga maavanemad ja linnapead.

Eesti Omavalitsuse haldusjaotus vastas Eesti haldusjaotuseleː

Eesti SS-leegioni Kindralinspektuur

1944. aastal  moodustati ka eestlastest moodustatud sõjaväeüksuste (Relva-SSi Eesti Leegion, kaitsepataljonide ja Piirikaitserügementide) tagalategevuse koordineerimiseks Eesti SS-leegioni Kindralinspektuur (Generalinspektion). Kindralinspektuur moodustas ka Eesti Vabariigi aegse riigikaitsekontseptsiooni (Vaata Eesti sõjaväe ja Sõjaministeeriumi organisatsioon (1939)) alusel sõjaväeringkonnad.
Kindralinspektuur juht, "Relva-SS-i eesti vabatahtlike leegioni kindralinspektor" SS-Brigadeführer Johannes Soodla
Staabiülem Alfred Luts
Kindralinspektuuris teenisid:
Anton Saluste, osakonnaülem
Ernst Tiivel, tehnikaosakonna ülem
Ostubaf  Hermann Stockeby, personaliosakonna ülem 
Kindralinspektuuri komandant kapten Karl-Johannes Väärt
Stubaf Karl Kukk 23/03/1896
Stubaf Juhan Madise 
Hstuf Otto Mius 08/07/1901
Hstuf Johan Holberg
Hstuf August Jaakson 10/11/1904
Hstuf Kristjan Parres 23/03/1904
Ostuf Alo Kaermaa 13/10/1905
Ostuf Peeter Luksi 26/03/1908
Ustuf Artur Tammaru 03/10/1909
Ustuf Juhan Hansen 26/09/1919
Ustuf Aadu Kallas 19/12/1909
Ustuf Ilmar Kallaste 20/11/1905
Ustuf Ottomar Kess 16/04/1913
Ustuf Edgar Lueues 12/10/1903
Ustuf Viktor Räni 19/02/1914
Ustuf Haary Randma 16/11/1913

Eesti Omavalitsuse tegevus

1942. aasta
8. märtsil ilmus H. Mäe üleskutse: "Kogugem rinde jaoks värvilist metalli!" ning kuulutati välja seemnevilja kogumise aktsioon. Kokku saadi 836.000 kg. viljaseemet, mis jagati välja kannatada saanud taludele;
1. mail hakkas kehtima Omavalitsuse poolt Eesti Vabariigi seaduste järgi tegutsenud poliitiline- ja kriminaalpolitsei organisatsiooni reorganiseerimine – Polpol ja Kripo nimetati ümber julgeolekupolitseiks ja allutati  de jure otse Eesti Omavalitsuse juhile. Välipolitsei jäi endiselt Sisedirektooriumi Politsei ja Omakaitse Valitsuse alluvusse. 1941. aastal moodustatud Kriminaalkohtute asemel alusid tegevust Ringkonna- ja Jaoskonnakohtud;
3. mail pidas H. Mäe kõne Narvas, kus teatas, et Eesti piir saab ulatuma Ilmjärveni ja Narva on tulevase Eesti pealinn. Et seda maa-ala elanikega täita, on vaja suurendada eesti rahva arvu. 20 aasta pärast peab eestlasi olema 2 miljonit ja 50 aasta pärast 3 miljonit;
30. mail kuulutas majandus- ja transpordidirektor Alfred Vendt välja linlaste põllutöödele saatmise suuraktsiooni, mille kohaselt pidid maale põllutööle kõik 16–55 aasta vanused kodanikud, kes pole linnas töökohaga seotud;
30. juunil ilmus Omavalitsuse määrus välispolitsei ja Omakaitse struktuuride kohta, millega moodustati Tallinna, Harju-Järva, Viru, Tartu, Võru-Valga, Petseri, Pärnu-Viljandi, Saare-Lääne ja Raudtee Prefektuurid;
28. augustil – Tallinna "vabastamise" aastapäeval tegi piirkonnakomissar Karl-Siegmund Litzmann teatavaks, et Führer Adolf Hitler on andnud nõusoleku Eesti Leegioni asutamiseks. Omavalitsuse juht H. Mäe kuulutas välja vabatahtliku eestlaste astumise Saksa Relva-SS vägedesse;

1943. aasta
6. märtsil  avaldati Ametlikus Teatajas Omavalitsuse Kohtudirektori, ühtlasi Haridusdirektori ja Sisedirektori ülesannetes oleva Oskar Öpiku "Eesti noorsoo abiteenistusse rakendamise määrus", millega kohustati Eesti noorsugu, aastakäigust 1926 ja nooremad rakenduma abiteenistusse Eesti kindralkomissari-piirkonna piires.
30. märtsil ilmus Omavalitsuse juhi H. Mäe korraldus, mis kohustas kõiki reservohvitsere ja allohvitsere astuma vabatahtlikult Eesti Leegioni;
29. juulil avaldati Ametlikus Teatajas Omavalitsuse juhi 21. juulist jõustunud määrus, mis lubas kutsuda 17–45 aasta vanuseid meeskodanikke Omakaitse teenistusse piiramatuks ajaks;
26. oktoobril avaldati Ametlikus Teatajas Omavalitsuse juhi Hjalmar Mäe määrus 1925. aastal sündinud noormeeste sundmobilisatsioonist  ja 27. oktoobril asutati kaitseteenistuskomisjonid;
27. oktoobril avaldati Ametlikus Teatajas Omavalitsuse juhi Hjalmar Mäe Sõjaerikohtu asutamise määrus
12. detsembril avaldati Ametlikus Teatajas Omavalitsuse juhi Hjalmar Mäe määrus 10. detsembrist jõustunud, 1924. aastal sündinud meeste mobilisatsiooni kohta ja 11. detsembrist 1924. aastal sündinud meeste kaitseteenistusse kutsumise määruse teostamise määrus.

1944. aasta
30. jaanuaril avaldati Ametlikus Teatajas  Omavalitsuse juhi Hjalmar Mäe 30. jaanuarist jõustunud määrus, 1904–1923. aastal sündinud meeste üldmobilisatsioonist ja kuni 60 aastaste ohvitseride, sõjaväeametnikude, ohvitseriasetäitjate, sõjaväearstide, sõjaväeloomaarstide, sõjaväeapteekrite, allohvitseride ja sõjaväe meditsiin- ning loomavelskerite kaitseteenistusse kutsumise määrus ning Arstide, loomaarstide ja rohuteadlaste kaitseteenistuse kohuse määrus;
30. jaanuaril avaldati Ametlikus Teatajas  Omavalitsuse juhi Hjalmar Mäe 29. jaanuarist jõustunud määrus, kuni 60-aastase Meeselanikkonna omakaitseteenistusse kutsumise kohta ja Liiklusvahendite rekvireerimise määrus
17. veebruaril tegi kindralkomissar Litzmann prof. Jüri Uluotsale ettepaneku asuda Eesti omavalitsuse juhi kohale, millest J. Uluots keeldus;
20. veebruaril tegi kindralkomissar Litzmann prof. Edgar Kantile ettepaneku asuda Eesti omavalitsuse juhi kohale; 
31. märtsil avaldati Ametlikus Teatajas  Omavalitsuse Sisedirektori Oskar Angeluse Eesti Politseivalitsuse Omakaitse Peavalitsuse määruse muutmise määrus, Sisedirektori juurde 27. märtsist Omakaitse Peavalitsuse asutamisest
21. juuni avaldati Ametlikus Teatajas  Eesti Omavalitsuse juhi Hjalmar Mäe Eesti õhukaitseliidu ellukutsumise määrus
11. juulil 1944 andis väegrupi „Nord” ülemjuhataja jalaväekindral Johannes Frießner Adolf Hitleri volitusel korralduse, millega täidesaatev võim Eestis, Lätis ja Leedus anti alates 12. juuli keskööst armeede ülemjuhatajatele, sealhulgas Põhja-Lätis ja Lõuna-Eestis 18. armee ülemjuhatajale ning Põhja-Eestis, Viru-, Järva- ja Harju maakondades ning Tartu maakonna põhjaosas armeegrupi „Narwa” ülemjuhatajale. Eesti kindralkomissariaadi kindralkomissar Karl-Siegmund Litzmann allutati otse väegrupi „Nord” ülemjuhatajale. Eesti Omavalitsus Hjalmar Mäe juhtimisel jäi kindralkomissari alluvusse, kuid Eesti Omavalitsuse asutused allusid vastavalt asukohale ka 18. armee ja armeegrupi „Narwa” ülemjuhatajatele.
18. juulil avaldati Ametlikus Teatajas  Eesti Omavalitsuse juhi Hjalmar Mäe Eesti Politseivalitsuse ja  Eesti välispolitsei organisatsiooni määrus
3. augustil avaldati Ametlikus Teatajas  Eesti Omavalitsuse juhi H. Mäe 2. augustil jõustunud määrus 1926. a. sündinud noormeeste mobiliseerimise kohta ja Kaitseteenistusest kõrvalehoidjate abistajate karistamise määrus;
8. augustil avaldati Ametlikus Teatajas  Eesti Omavalitsuse juhi H. Mäe 3. augustil jõustunud  määrus 1927, aastakäigu lennuväe abiteenistusse kutsumise kohta;
18. augustil avaldati Ametlikus Teatajas  Eesti Omavalitsuse juhi H. Mäe 15. augustil jõustunud Väejooksikutelt, ülevaatusest või kaitseteenistusse kutsumisest kõrvale - hoidjatelt ning nende abistajatelt varanduse konfiskeerimise määrus
16. septembril andis Adolf Hitler loa taganemiseks Mandri-Eestist. 17. septembril lõpetasid tegevuse Eestimaa kindralkomissari ametkond ja Eesti Omavalitsus ning kogu võim läks sõjaväelastele.

Vaata ka
Volitus Eesti Omavalitsuse juhtidele
Eesti kindralkomissariaat
Ida-alade Riigikomissariaat

Viited

Kirjandus 
Aigi Rahi-Tamm, E-kursuse "Eesti halduse ja institutsioonide ajalugu (FLAJ.02.062)" materjalid. Saksa okupatsioon 1941 - 1944, Aigi Rahi-Tamm (Tartu Ülikool), 2012, lk 76-88

Välislingid
Eesti Omavalitsus