joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Risto Pullat

Risto Pullat (sündinud 27. novembril 1966 Poolas Łódźis) on eesti õigusteadlane ja kriminoloog.

Elulugu

Pullat lõpetas 1985 Tallinna 21. Keskkooli, õppis 1985–91 TÜ õigusteaduskonnas. Täiendas end 1991–93 Helsingi Ülikooli õigusteaduskonnas. Lõpetas 1996 Eesti Riigikaitse Akadeemia politseikolledži, sotsioloogiamagister (2002, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Organiseeritud kuritegevus taasiseseisvunud Eestis", õigusteaduse doktor (2009, Läti Politseiakadeemia), väitekiri "Organized crime related drug trafficking in the Baltic Sea region. Police point of view". Ta töötas 1993–2014 rahandus-, sise- ja justiitsministeeriumi haldusalas ning kohalikus omavalitsuses.

Teda on autasustatud Poola Vabariigi Kuldse teeneteristiga (2005) ja Politsei teenistusristiga 10-aastase laitmatu teenistuse eest (2010). Risto Pullat omandas esimese politseiametnikuna Eestis doktorikraadi.

Isiklikku
Ühes abikaasa Kerlyga on neil tütar ja poeg. Isa on ajaloolane Raimo Pullat.

Teadustöö

Risto Pullati uurimisvaldkond on organiseeritud kuritegevus Läänemere piirkonnas. Alates 2007 kuulub ta "Trends in Organized Crime" toimetuskolleegiumisse, aastast 2017 on ta "Administratīvā un Kriminālā Justīcija" toimetuskolleegiumi liige. Lisaks teadusartiklitele on ta avaldanud 3 monograafiat ja 5 kollektiivset monograafiat.

Viited

Teoseid
 The Restauration of the Independence of Estonia. 1991. // The Finnish Yb. of International Law. II. Helsinki, 1991
 Organiseeritud kuritegevus. Levik taasiseseisvunud Eestis ja naaberriikides. Tallinn, 2002
 Järjestäytynyt rikollisuus Nyky-Virossa ja naapurimaissa. Helsinki, 2003
 Aspekty zorganizowanej przestępczości w Estonii. // Polska Akad Umiejętnosci. Czasopismo Prawa Karnego i Nauk Penalnych. Kraków, 2004
 Organiseeritud kuritegevusega seotud uimastiäri Läänemere maades. Politseiline vaade. Tallinn, 2008 (ilmunud 2009 ka inglise k-s).

Kirjandus

Välislingid

Eesti õigusteadlased
Kriminoloogid
Sündinud 1966
Rein Pullerits

Rein Pullerits (sündinud 20. oktoobril 1937 Tallinnas) on eesti keemik.

Elulugu
Ta lõpetas 1956 Tõrva Keskkooli, 1961 Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna ja 1969 samas aspirantuuri, kaitses keemiakandidaadi kraadi 1970 TRÜs väitekirjaga "Потенциал нулевого заряда и закономерности адсорбции предельных спиртов на висмутовом электроде".

1961–1963 oli ta TRÜ anorgaanilise keemia kateedri vanemlaborant, 1963–1966 ja 1970–1971 elektrokeemia labori nooremteadur, 1971–1980 juhataja, 1980–1982 anorgaanilise keemia kateedri vanemõpetaja, 1982–1992 dotsent, 1993–2002 füüsikalise keemia instituudi dotsent, 1980–1988 ka füüsika-keemiateaduskonna teadusprodekaan.

Teadustöö
Tema peamine uurimisvaldkond on olnud elektrokeemia: elektrilise kaksikkihi ehitus ja adsorptsioon. Ta on uurinud ka TÜ keemiaosakonna lähiajalugu. Ta on olnud õpilaste keemiaolümpiaadide korraldaja ja žürii esimees aastast 1992, rahvusvaheliste keemiaolümpiaadide juht aastast 1994, on õpetanud üldist ja anorgaanilist keemiat ning koostanud õppevahendeid.

Teoseid
Ta on koostanud 13 eesti- ja 12 ingliskeelset kogumikku "40.–52. Keemiaolümpiaad" (Tartu, 1993–2005), avaldanud üle 30 teadustrükise ja ligi 100 artiklit keemiaolümpiaadidest.
"Определение потенциала нулевого заряда висмута" (kaasautorid Uno Palm, Vello Past) // Электрохимия 2 (1966) 5
"О теоретической интерпретации кривых дифференциалной емкости висмутового электрода" (kaasautorid Uno Palm, Vello Past). // Электрохимия 5 (1969) 8
"TRÜ keemiaosakond 1947–1972" (koostajaid). Tartu 1972
"TRÜ keemiaosakond. Sissejuhatus erialasse. I–II" (vastutav toimetaja). Tartu 1978
"Tartu Ülikooli keemiaosakond 1977–86" (vastutav toimetaja). Tartu 1988
"Keemia ülesandeid kõrgkoolidesse astujaile" Tallinn 1985
"Keemiaülesannete lahendamine" (kaasautor M. Mölder). Tallinn 2000; 2001

Isiklikku
Tema isa oli Jaan Pullerits. Tema abikaasa oli Heivi Pullerits, nende lapsed on Priit ja Teet Pullerits.

Viited

Kirjandus
"Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980" Tartu 1987. Lk 301; II kd, lk 136

Välislingid
 

Eesti keemikud
Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna vilistlased
Tartu Ülikooli õppejõud
Sündinud 1937
Rille Pullerits

Rille Pullerits (aastani 1993 Rille Käärik, sündinud 20. juulil 1969 Tartus) on Eesti arstiteadlane ja reumatoloog.

Elulugu
Rille Pullerits on talupidaja tütar ja Teet Pulleritsu abikaasa.

Lõpetas 1987 Tabivere Keskkooli, 1993 TÜ arstiteaduskonna, 2005 doktorantuuri Göteborgi Ülikoolis, meditsiinidoktor (2005, Göteborgi Ülikool), väitekiri "The inflammatory and immunogenic properties of the receptor for advanced glycation end products and its ligand, high mobility group box chromosomal protein 1" (Göteborg, 2005). Oli 1993–98 TÜ intern, aastast 2005 Göteborgis Sahlgrenska Ülikoolihaigla arst.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: reumatoloogia. Uurinud peamiselt põletikku tekitava tsütokiini HMGB1 ja tema vaba retseptori SRAGE immunogeenseid omadusi ja rolli kroonilise liigesepõletiku tekkes. Pidanud ettekandeid erialakongressidel. Rootsi Arstide Seltsi (aastast 2002) ja Göteborgi Arstide Seltsi (aastast 2004) liige. Rootsi Arstide Seltsi auhind (2001), Skandinaavia Reumatoloogia Kongressi auhind (2003). 10 teadustrükist.

Teoseid
 High mobility group box chromosomal protein 1, a DNA binding cytokine, induces arthritis (kaasautor). // Arthritis Rheum. 48 (2003) 6
 Cytochrome c-a mitochondrial apoptosis-related protein – induces arthritis (kaasautor). // Rheumatology 44 (2005) 1
 Decreased levels of soluble receptor for advanced glycation end products in patients with rheumatoid arthritis indicating deficient inflammatory control (kaasautor). // Arthritis Res. Ther. 7 (2005) 4.

Viited

Eesti arstiteadlased
Eesti reumatoloogid
Tartu Ülikooli arstiteaduskonna vilistlased
Sündinud 1969
Teet Pullerits

Teet Pullerits (sündinud 23. aprillil 1967 Tartus) on Eesti ja Rootsi arstiteadlane ja allergoloog.

Elulugu
Pullerits lõpetas 1985 Tartu 2. Keskkooli, 1993 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinidoktor (1999, Göteborgi Ülikool), väitekiri "Intervention studies in rat allergy model and in human patients with seasonal allergic rhinitis" (Göteborg, 1999). 1993 oli ta TÜ intern, 1994–99 Göteborgi Ülikooli doktorant, 2000–03 Göteborgi Ülikooli haigla intern ja aastast 2004 teadusresident. 2017 tegutses ta Sahlgrenska Ülikooli haiglas allergoloogina.

Teadustöö
Teet Pulleritsu peamine uurimisvaldkondon immunoglobuliin (Ig) E tekke regulatsiooni ja antileukotrieenide ning glükokortikoidide mõju allergilisele põletikule. Ta on Euroopa Allergia ja Kliinilise Immunoloogia Akadeemia (2002), Rootsi Arstide Seltsi (2002) ja Rootsi Allergoloogiaühingu (2003) liige. Ta on saanud 4 stipendiumi ja avaldanud umbes 50 teadustrükist.

Isiklikku
Teet Pullerits on Rein Pulleritsu ja Heivi Pulleritsu poeg ning Priit Pulleritsu vend ja Rille Pulleritsu abikaasa.

Viited

Teoseid
 "Capsaicin cough threshold test in diagnostics" (kaasautor) // Respiratory Medicine 2014 Sep, 108 (9)
 "Combination of budesonide/formoterol on demand improves asthma control by reducing exercise-induced bronchoconstriction" (kaasautor) // Thorax 2014 Feb 3, 69 (2)
 "The duration of bronchodilation of salmeterol and salbutamol as measured by specific airway conductance in healthy subjects" (kaasautor) // Pulmonary Pharmacology and Therapeutics 2011 Feb 28, 24 (1)
 "An intranasal glucocorticoid inhibits the increase of specific IgE initiated during birch pollen season" (kaasautor). // Journal of Allergy and Clinical Immunology 100 (1997) 5
 "An IL-2–toxin, DAB389IL-2, inhibits delayed-type hypersensitivity but enhances IgE antibody production" (kaasautor). // Journal of Allergy and Clinical Immunology 103 (1999) 5
 "Effect of seasonal allergen exposure on mucosal IL-16 and CD4+ cells in patients with allergic rhinitis" (kaasautor). // Allergy 56 (2001) 9
 "Comparison of a nasal glucocorticoid, antileukotriene, and a combination of antileukotriene and antihistamine in the treatment of seasonal allergic rhinitis" (kaasautor). // Journal of Allergy and Clinical Immunology 109 (2002) 6
 "Increased number of CD34+ cells in nasal mucosa of allergic rhinitis patients: inhibition by a local corticosteroid" (kaasautor). // Clinical & Experimental Allergy 35 (2005).

Välislingid
 "Teet Pullerits: allergia pole lihtsalt kerge nina ja silmade haigus, vaid takistab paljude jaoks tööl toimetulekut" Med24, 9. mai 2016
 "Lõviga pole muret, aga politseiga..." Postimees, 25. mai 2014 (reisikiri Tansaaniast ja Keeniast)
 "Pullerits: Üks Vasaloppeti kangelastegu juba tehtud" Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi, 27. veebruar 2008

Eesti arstiteadlased
Eesti allergoloogid
Miina Härma Gümnaasiumi vilistlased
Rootsi arstiteadlased
Tartu Ülikooli arstiteaduskonna vilistlased
Sündinud 1967
Tõnu Pullerits

Tõnu Pullerits (sündinud 19. septembril 1962 Võrus) on eesti füüsik.

Elulugu

Tõnu Pullerits on agronoomi poeg.

Ta lõpetas 1981 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1986 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna. Ta oli Eesti NSV TA Füüsika Instituudi aspirant ja kaitses 1991 Tartu Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi füüsikas väitekirjaga "Primary energy transfer in photosynthesis. Model calculations". Ta täiendas end 1992 Amsterdami Vabas Ülikoolis ning 1993–94 Umeå ja Lundi ülikoolis. Ta oli 1994–97 Lundi Ülikooli keemilise füüsika osakonna külalisteadur, 1997. aastast dotsent ja 2008. aastast keemilise füüsika professor. Loengukursused: füüsikaline keemia ja optilised meetodid molekulaarspektroskoopias.

Teadustöö

Pullerits uuris esmase energia ülekannet fotosünteesis, suunatud ülikiireid dünaamilisi protsesse korrastatud süsteemides, uusi fotoaktiivseid materjale ja päikesepatareisid. Ta on esitanud koos kaastöötajatega fotosünteesi esmase energia ülekande üksikasjaliku kirjelduse ja teinud kindlaks, et ergastatud seisund fotosünteesivas antennis on delokaliseerunud üle mitme klorofüllimolekuli. Ta on Eesti Füüsika Seltsi asutajaliige ja tal on üle 70 teadustrükise.

Teoseid
 Exciton delocalization length in the B850 antenna of Rhodobacter sphaeroides (kaasautorid M. Chachisvili, V. Sundström). // J. Phys. Chem. B 100 (1996)
 Electron-phonon coupling and vibronic fine structure of light-harvesting complex II of green plants. Temperature dependent absorption and highresolution fluorescence spectroscopy (kaasautor). // J. Phys. Chem. B 101 (1997)
 Photosyntethic light harvesting: reconciling dynamic and structure of purple bacterial LH2 reveals function of photosynthetic unit (kaasautorid V. Sundström, R. van Grondelle). // J. Phys. Chem. B 103 (1999)
 Exicton states and relaxation in molecular aggregates: numerical study of photosynthetic light harvesting. // J. Chinese Chem. Society 47 (2000)
 Exicton delocalization probed by excitation annihilation in the light-harvesting antenna LH2 (kaasautor). // Phys. Rev. Lett. 86 (2001)
 Fluorescence depolarization dynamics in the B850 complex of purple bacteria. // Chem. Phys. 275 (2002)
 Spectroscopic units in conjugated polymers. A quantum chemically founded concept (kaasautor W. J. D. Beenken). // J. Phys. Chem. B 108 (2004).

Viited

Kirjandus
 EE 14, 382

Välislingid
 Tõnu Pullerits Monashi Ülikooli kodulehel

Eesti füüsikud
Sündinud 1962
Olar Pullisaar

Olar Pullisaar (sündinud 29. aprillil 1950 Tallinnas) on Eesti arstiteadlane ja südamearst.

Elulugu
Olar Pullisaar on arsti poeg.

Lõpetas 1968 Tallinna 10. Keskkooli, 1974 TÜ arstiteaduskonna. Oli 1974–80 Tallinnas Kivimäe haigla kopsuarst, 1979–89 Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi vanemteadur, 1989–91 TÜ kardiovaskulaarkirurgia Tallinna Teaduskeskuse vanemteadur, 1992–96 töötas Kuopio ja Turu ülikoolide jt Soome keskuste haiglates, aastast 1996 Tallinna Mustamäe haigla kardioloog.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: südamehaiguste diagnostika ja ravi. Eesti, Soome ja Euroopa kardioloogide seltside liige. Üle 20 teadustrükise.

Viited

Teoseid
 Резулътаты экстренного поведения коронарографии и левой вентрикулографии у больных с острыми нарушениями коронарного кровообращения (kaasautor) // Кардиология 22 (1982) 4
 Alarmingly high occurrence and case fatality of acute coronary heart disease events in Estonia: results from the Tallinn AMI register 1991–94 (kaasautor). // J. Intern. Med. 246 (1999) 1
 Epidural infusion of bupivacaine and fentanyl reduces perioperative myocardial ischaemia in elderly patients with hip fracture – a randomized controlled trial (kaasautor). // Acta Anaesth. Scand. 44 (2000) 9
 The breakdown of fatal heart rate dynamics predicts prolonged postoperative myocardial ischemia (kaasautor). // Anesth. Analg. 98 (2004) 5.

Kirjandus
 Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 136.
 

Eesti arstiteadlased
Kardioloogid
Tartu Ülikooli arstiteaduskonna vilistlased
Sündinud 1950
Ella Puman

Ella Puman (aastani 1989 Haak, sündinud 23. septembril 1969 Tartus) on eesti matemaatik.

Elulugu
Ella Pumani isa on lukksepp ja ema on insener.

Lõpetas 1987. aastal Tartu 5. Keskkooli, 1992 – Tartu Ülikooli (matemaatikaosakonnas), 1994 – TÜ rakendusmatemaatika instituudi magistrantuuri, matemaatikamagister (1994, TÜ), väitekiri "Plastsete kooniliste koorikute optimeerimine", Ph.D. (matemaatika, 2000, TÜ), väitekiri "Optimization of plastic conic shells". Oli 1993–94 TÜ rakendusmatemaatika instituudi vanemlaborant, aastast 1994 teoreetilise mehaanika õppetooli teadur. Õpetanud programmeerimist, kõrgemat matemaatikat, andmetöötlust, arvutiõpetust, matemaatika aluseid.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: õhukeseseinaliste plaatide ja koorikute optimeerimine. Sihtfinantseeritava teema "Rakendusmatemaatika ja mehaanika ülesannete modelleerimine (TMTRM0066)" ning Eesti Teadusfondi (ETF) grandi 5693 "Elastsete-plastsete konstruktsioonide optimiseerimine ja purunemine" põhitäitja. Üle 10 teadustrükise.

Teoseid
 Optimal design of rigid-plastic conical shells of piece-wise constant thickness (kaasautor J. Lellep). // Tartu Ülikooli Toimetised 973 (1994)
 Optimization of plastic conical shells of piece-wise constant thickness (kaasautor J. Lellep). // Structural Optimization, 18 (1999) 1
 Optimization of plastic conical shells loaded by a rigid central boss (kaasautor J. Lellep). // International J. of Solids and Structures, 37 (2000) 19
 Optimization of conical shells of mises material (kaasautor J. Lellep). // Structural and Multidisciplinary Optimization, 22 ( 2001) 2
 Inelastic conical shells with cracks (kaasautor J. Lellep). // J. Structural Mechanics, 38 (2005) 3.

Viited

Kirjandus
 Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri)
 136.
 

Eesti matemaatikud
Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonna vilistlased
Sündinud 1969
Lembit Pung

Lembit Pung (sündinud 17. veebruar 1935 Viljandi – 21. oktoober 2020) oli eesti füüsik.

Elulugu
Lembit Pung oli muusiku poeg ja Maaja Paavo abikaasa.

Lõpetas 1954 Viljandi 2. Keskkooli, 1959 TÜ füüsika osakonna, 1962 aspirantuuri, füüsika-matemaatikakandidaat (1967, TÜ), väitekiri "Исследование автолокализованных дырок и дырочных процессов в ионных кристаллах по неизотермичeской релаксации ЭПР", füüsika-matemaatika-doktor (1979, Eesti NSV TA Füüsika Instituut (FI)), väitekiri "Исследование автолокализации и движения дырок в ионных кристаллах методом термоактивационной радиоспектроскопии". Oli 1962–1967 TÜ eksperimentaalfüüsika kateedri assistent, 1967–1971 vanemõpetaja, 1971–1974 dotsent, 1974–1976 vanemteadur, 1976–1980 dotsent, 1980–1987 professor, 1987–1993 kateedri juhataja, professor, 1993–1995 ja 1998-2000 eksperimentaalfüüsika ja tehnoloogia instituudi juhataja, rakendusfüüsika professor, 1989–92 ka füüsika-keemia-teaduskonna teadusprodekaan ning 1987–93 elektroluminestsentsi ja pooljuhtide labori teaduslik juhendaja, 2000– emeriitprofessor. Õpetanud raadioelektroonikat, spektroskoopiat, impulsstehnikat ja magnetresonantsmeetodite kasutamist, radioaktiivsuse mõõtmise meetodeid; koostanud õppevahendeid.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: tahkisefüüsika ja elektronide paramagneetiline resonants tahkistes, elektron- ja auktsentrite struktuur ioonsetes kristallides ja mitterelakseerunud aukude liikuvus madalatel temperatuuridel autolokaliseerumiseni, autolokaliseerunud augud erineva struktuuriga kristallides; laia keelutsooniga dielektriliste ja optiliste materjalide süntees ja nende füüsikalised omadused. Tahke keha elektronparamagneetilise resonantsi uurimismeetodi kasutuselevõtjaid ja (koos Ülo Haldrega) eksperimentaalfüüsika kateedri juurde vastava labori loojaid (1962–1965). Eesti Füüsika Seltsi liige. ENSV riiklik teaduspreemia (1987). Üle 100 teadustrükise.

Viited

Teoseid
 Tuumakiirguste mõõtmine (kaasautor T. Soovik). Tartu, 1966
 Mitterelakseerunud ja autolokaliseerunud aukude dünaamika leelishalogeniidkristallides. // FI uurimused 50 (1979)
 Peculiarities of interstitials in a simple cubic CsCl crystal (kaasautor). // Radiation Effects and Defects in Solid 136 (1995) 1– 4 
 V' centres and cation vacancies in neutron-irradiated CaS (kaasautor). // Solid State Communication 113, 1 (2000) 3
 Tuumafüüsika eksperimentaalsed meetodid. Tartu, 1997
 Optical characterization of HfO2 thin films grown by atomic layer deposition (kaasautor). //Thin Solid Films 466 (2004), 1–2.

Kirjandus
 Album professorum Universitatis Tartuensis anno MCMXCVIII. Trt, 1998, 88
 Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 278; II, 136
 EE 14, 383
 Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 296.
  

Eesti füüsikud
Viljandi Maagümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna vilistlased
Tartu Ülikooli professorid
Sündinud 1935
Surnud 2020
Ušurma

Ušurma ehk šeik Mansur (1732–1794) oli tšetšeenide, õieti põhjakaukaaslaste vastupanu üks juhtidest Venemaa Kaukaasia vallutussõdade ajal.

1791. aastal sai šeik Mansur haavata ning sattus venelaste kätte vangi, suri Schlüsselburgis.

Viited 

Sündinud 1777
Surnud 1794
Šamil

Imaam Šamil (26. juuni 1797 – 4. veebruar 1871 Mediina) oli avaari päritolu Põhja-Kaukaasia islamirahvaste poliitiline ja usuline liider.

Šamil juhtis Põhja-Kaukaasia rahvaste (tšetšeenide, tšerkesside ja dagestanlaste) vastuhakku Venemaa keisririigi vallutussõdades, kuid alistus 1859. aastal. 1869. aastal lubas tsaarivõim tal minna Mekasse.

Tšetšeenia inimesed
Sündinud 1797
Surnud 1871
Kääbik: Ootamatu teekond

"Kääbik: Ootamatu teekond" (inglise keeles "The Hobbit: An Unexpected Journey") on 2012. aastal linastunud fantaasiafilm, mille režissöör Peter Jackson lavastas J. R. R. Tolkieni 1937. aastal ilmunud raamatu "Kääbik, ehk sinna ja tagasi" ainetel. See on esimene kolmest filmist; järgnevad "Kääbik: Smaugi laastatud maa" (2013) ja "Kääbik: Sinna ja tagasi" (2014). Triloogia on Jacksoni varasema filmitriloogia "Sõrmuste isand" eellugu.

Filmi tegevus toimub Keskmaal 60 aastat enne "Sõrmuste isandat", osa sündmustikust pärineb Tolkieni romaani "Kuninga tagasitulek" lisadest. "Ootamatu teekond" jutustab kääbik Bilbo Bagginsist (Martin Freeman), keda võlur Gandalf (Ian McKellen) veenab minema kaasa 13 päkapikuga, keda juhib Thorin Tammiskilp (Richard Armitage), retkele läbi kogu Keskmaa, et võita Üksildane mägi tagasi lohe Smaugi käest. Film esilinastus Uus-Meremaal 28. novembril 2012 ja rahvusvaheliselt 13. detsembril 2012.

Stsenaariumi kirjutasid Peter Jackson, tema pikaajalised kaastöölised Fran Walsh ja Philippa Boyens ning Guillermo del Toro, kes algselt pidi olema filmi režissöör, kuid lahkus projektist 2010. aastal. Suur osa võtetest toimus Uus-Meremaal, nagu ka Jacksoni eelmise Tolkieni-teemalise filmitriloogia puhul.

Viited

Välislingid
 Filmi ametlik koduleht
 Film andmebaasis IMDB

2012. aasta filmid
Fantaasiafilmid
Keskmaa filmid
Säde Purge

Säde Purge (aastani 1957 Endrikson, sündinud 24. jaanuaril 1934 Pärnus) on Eesti ajaloolane.

Elulugu
Säde Purge on teenistuja tütar.

Lõpetas 1951 Kilingi-Nõmme Keskkooli, 1956 TÜ ajaloo osakonna, 1958–61 Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi (AI) aspirant, ajalookandidaat (1967, AI), väitekiri "Eesti NSV-st evakueerunud töötajate tegevus Suure Isamaasõja aastatel Nõukogude tagalas (1941–1944)." Oli 1956–58 Kohtla-Järve Kaevanduskooli nr 3 õpetaja, 1961–81 AI nooremteadur, 1981–93 vanemteadur.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: Eesti ajalugu, teadus- ja kultuurilugu. Oli 1962–90 väljaande "Suur nõukogude entsüklopeedia aastaraamat" (Ежегодник Большой Советской Энциклопедии) kaasautor. Nõukogude Eesti preemia (1980, kollektiivis). 46 teadustrükist.

Viited

Teoseid
 Karmidel aastatel. Nõukogude Eestist evakueerunud Suure Isamaasõja tagalas 1941–1944. Tallinn, 1965
 Eesti raadio tööst nõukogude tagalas 1941–1944. a. // ENSV TA Toim. Ühiskonnateaduste seeria (1963) 3
 Eesti rahvas Nõukogude Liidu Suures Isamaasõjas 1941–1945 (1. ja 2., Tallinn, 1971, 1977) (kaasautor)
 История рабочего класса Советской Эстонии (kaasautor). Тln, 1985
 Katsumused ja karastumine. Tallinn, 1986.
 

Eesti ajaloolased
Sündinud 1934
Tiit Purre

Tiit Purre (5. detsember 1931 Tallinn – 7. september 2003 Kohtla-Järve) oli eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Tiit Purre oli raamatupidaja poeg.

Ta lõpetas 1949 eksternina Tallinna 2. Keskkooli, 1954 Tallinna Polütehnilise Instituudi mäe-keemiateaduskonna kütuste keemilise tehnoloogia erialal, tehnikakandidaat (1974, TPI) väitekijaga "Исследование дистиллятов коксования высших фракций смолы полукоксования сланца-кукерсита как источника алкилрезорцинов". Ta oli 1954–1957 Harkovis projekteerimisinstituudi Giprokoks insener-projekteerija, 1957–1958 töötas Maardu Keemiakombinaadis, 1958–1963 Kiviõli Põlevkivikeemia Kombinaadi kesklabori juhataja, aastast 1963 Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudi põlevkiviõli keemia ja tehnoloogia labori juhataja.

Teadustöö

Purre uuris põlevkivi termilise töötlemise saaduste (õli, fenoolid) edasist töötlemist, vääristamist ja kasutamist. Ta tegeles põlevkiviõli puhastamise, destilleerimise, termilise töötlemise (koksistamise) meetodite ja tehnoloogiaga. Ta oli aktiivne osaline Kohtla-Järvel 1963–1964 põlevkiviõli töötlemise tööstusliku kompleksi käikulaskmises ja põlevkiviõlist uute saaduste (tõhusad liipriimmutusõlid, destillaatkütused, elektroodkoks jm) tootmise käivitamises. Ta uuris põlevkiviõlide fenoolide (alküülresortsiinide) saagise suurendamise, puhtuse, kvaliteedi parandamise võimalusi, kristalsete alküülresortsiinide saamise tehnoloogiat ja põlevkiviõlist parandatud omadustega teebituumenite saamist. Ta kuulus Hugo Raudsepa koolkonda.

Aastast 1984 oli ta ajakirja Oil Shale toimetuskolleegiumi liige. Ta oli ka üks keemiatehnoloogia sõnastiku (1996) koostajaid. Ta oli D. Mendelejevi nimelise Üleliidulise Keemiaseltsi (1963–1991), Eesti Keemia Seltsi (aastast 1991) ja Eesti TA põlevkivinõukogu liige.

Tiit Purre on pälvinud NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse hõbemedali ja Paul Kogermani mälestusmedali (1991). Tal on üle 60 teadustrükise, 2 patenti ja 12 autoritunnistust.

Teoseid
 К вопросу образования алкилрезорцинов в процессе коксования высших фракций сланцевой смолы (kaasautorid U. Lille, J. Klesement). // Тр. Ин-та сланцев 19 (1973)
 О схеме извлечения водорастворимых фенолов из дистильятов коксования высших фракций сланцевой смолы (kaasautor). // Тр. Ин-та сланцев 20 (1975)
 Low temperature processing of lump oil shale in retorts with a circular semicoking chamber (kaasautor). // Proc. 25th Oil Shale Symp. Golden 1992
 Väike keemiatehnoloogia sõnastik (kaasautor). Tallinn, 1996.

Viited

Kirjandus
 Oil Shale 9 (1992) 1, 91
 Tiit Purre (1931–2003). In memoriam. // Oil Shale 20 (2003) 4, 529–530.
  

Eesti tehnikateadlased
Lüganuse kalmistule maetud
Sündinud 1931
Surnud 2003
Ülo Puurand

Ülo Puurand (sündinud 20. detsembril 1963 Tallinnas) on Eesti bioloog.

Elulugu
Ülo Puurand on inseneri poeg.

Lõpetas 1981 Tallinna 1. Keskkooli, 1986 TÜ bioloogia osakonna geneetika ja selektsiooni erialal, Ph.D. (bioloogia, 1997, TÜ), väitekiri "The complete nucleotide sequence and infectious in vitro transcripts from cloned cDNA of potato A potyvirus" (Tartu, 1997). Oli 1986–90 Eesti NSV TA Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi molekulaargeneetika labori teadur, 1990–97 Helsingi Ülikooli biotehnoloogia instituudi taimemolekulaarbioloogia labori teadur, 1997–98 vanemteadur, 1999 Valmsen & Ko OÜ konsultant, 2000–05 Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi patoloogilise füsioloogia õppetooli teadur, 2006– TTÜ geenitehnoloogia instituudi molekulaardiagnostika õppetooli vanemteadur.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: veise proteaaside uurimine, pepsiini geeni kloonimine ja kirjeldamine; taimeviirused (peamiselt kartuli potyviiruse A genoom); imetajate energeetiline metabolism. Loonud originaalsed meetodid DNA fragmentide kogumike analüüsimiseks ja DNA järjestuse variatsioonide leidmiseks. Eesti Inimesegeneetika Ühingu ja Eesti Biokeemia Seltsi liige. 16 teadustrükist, 1 patent.

Teoseid
 Characterization of cocksfoot mottle sobemovirus genomic RNA and sequence comparison with related viruses (kaasautor). // J. Gen. Virol. 76 (1995)
 Comparison of the nucleotide sequences of the 3'-terminal regions of one aphid and two non-aphid transmissible isolates of potato A potyvirus (kaasautor). // Arch. Virol. 141(1996) 7
 Potyvirus helper component-proteinase and coat protein (CP) have coordinated functions in virus-host interactions and the same CP motif affects virus transmission and accumulation (kaasautor). // J. Gen. Virol. 80 (1999) 5
 Identification of genes commonly expressed in both caldiac and oxidative skeletal muscles (kaasautorid L. Kadaja, E. Seppet). // J. Mol. Cell. Cardiol. 34 (2002) 6
 Kindred DNA amplification from two distinct populations of DNA fragments (kaasautorid L. Kadaja, E. Seppet). // Biotechniques, 34 (2003) 5
 Rakusiseste energeetiliste üksuste organisatsioonis osalevate kandidaatgeenide analüüs (kaasautor). // EA (2004) 9.

Viited

Kirjandus

Välislingid

Eesti bioloogid
Sündinud 1963
Elle Puurmann

Elle Puurmann (aastani 1978 Rebane, sündinud 12. juulil 1957 Järvamaal) on Eesti biogeograaf ja ökoloog.

Elulugu
Puurmann lõpetas 1975 Türi Keskkooli (kuldmedaliga) ja 1980 Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna. 1996. aastal kaitses ta teadusmagistri kraadi geoökoloogias Tallinna Pedagoogikaülikoolis väitekirjaga "Inimmõju Eesti väikesaarte arengule viimastel aastatel".

1980–1992 oli Puurmann Tallinna Botaanikaaia saarte maastike ja 1993–1996 Eesti TA Ökoloogia Instituudi geoökoloogia osakonna saarte töörühma liige, 1996–2001 Lääne-Eesti Saarestiku Biosfäärikaitseala Läänemaa Keskuse spetsialist, 2002–2005 Silma looduskaitseala Rumpo (Vormsi) teaduskeskuse peaspetsialist, 2006– Riikliku Looduskaitsekeskuse Hiiu-Lääne regiooni kaitse planeerimise peaspetsialist.

Teadustöö
Elle Puurmanni peamine uurimisvaldkond on Eesti saarte ja rannikualade maastike struktuur, seisund ja arengutendentsid seoses loodusgeograafiliste ja inimtekkeliste aspektidega. Aastast 1993 on ta mitme uurimisprojekti (soolakulised rannamullad Eesti neotektoonilise maakerkega randadel jt) ning keskkonnaseisundit hindavate lepinguliste uurimuste ja riikliku bioloogilise mitmekesisuse seire rannikumaastike seire allprogrammi täitja. Ta on avaldanud üle 30 teadustrükise.

Teoseid
 "Genesis of islets geocomplexis in the Väinameri" (kaasautorid U. Ratas, T. Kokovkin). Tallinn, 1988
 "Human impact on the development of landscape structure of the islets of West-Estonia" (kaasautor U. Ratas). // Eesti TA Toimetised. Ökoloogia 4 (1994) 1
 "Long-term changes in insular landscapes on the example of Vohilaid, West-Estonia" (kaasautorid U. Ratas, T. Kokovkin). // Estonia. Geogr. Studies. Tallinn, 1996
 "Impact of birds on the development of the landscape of Estonian small islands" (kaasautorid U. Ratas, E. Mägi). // Estonia. Geogr. Studies. Tallinn, 2000
 "Rannikumaastike seire" (kaasautorid U. Ratas, R. Rivis). // "Eesti keskkonnaseire 2001" Tartu, 2002
 "A landscape geochemical approach in insular studies as examplified by islets of the eastern Baltic Sea" (kaasautor). // Landscape Ecology 18 (2003) 2
 "Diversity of Estonian coastal landscapes: past and future" (kaasautorid U. Ratas, R. Rivis). // "European Rural Landscapes: Persistence and Change in a Globalising Environment" Boston/Dordrecht/London, 2004

Viited

Kirjandus
 Virkus, R. "Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade" Tallinn, 1998, lk 173
 

Biogeograafid
Eesti ökoloogid
Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna vilistlased
Sündinud 1957
Enno Puusepp

Enno Puusepp (14. aprill 1935 Loosi vald, Võrumaa – 9. november 2016) oli Eesti loomaarstiteadlane.

Elulugu
Enno Puusepp oli kooliõpetaja ja talupidaja poeg.

Lõpetas 1955 Tartu 5. Keskkooli, 1960 EPA veterinaararsti erialal, veterinaariakandidaat (1966, Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut (ELVI)), väitekiri "Pidamistingimuste mõju sigade kaaluiibele, söödavääringule ja mõnedele vere näitajatele".

Oli Põdra sovhoosi (Jõgeva rajoon) peaveterinaararst, 1967–1969 ELVI nooremteadur, 1969–1971 Tartu Näidissovhoosi peazootehnik, 1971–1976 Uula sovhoosi direktor, 1976–1989 Üleliidulise Põllumajandushoonete Uurimise ja Projekteerimise Instituudi vanemteadur, aastast 1989 juhtivtöötaja mitmes majandis.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: loomatervishoid ja loomakasvatustehnoloogia.

Teoseid
Üle 40 teadustrükise.
Об освоении молочных комплексов в Эстонской ССР. // Теор. и практ. вопросы ветеринарии. I. Tartu 1987
Ветеринарно-санитарные и административно-бытовые здания в свиноводческих комплексах и фермах. // Теор. и практ. вопросы ветеринарии. I. Tartu 1987

Viited

Kirjandus
Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut (ELVI), 46, 114
Sotsialistlik Põllumajandus (1966) 14, 669–670
Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1995) 3, 138–139

Välislingid
 

Eesti loomaarstiteadlased
Eesti NSV sovhoosidirektorid
Eesti Maaülikooli veterinaariateaduskonna vilistlased‎
Sündinud 1935
Surnud 2016
Karl Theodor Puusepp

Karl Theodor Puusepp (perekonnanime rööpkuju: Pusep; 5. september 1902 Tartu – 8. detsember 1972 Hamilton, Ontario provints, Kanada) oli Eesti farmatseut.

Elulugu
Karl Theodor Puusepp oli riigiteenistuja poeg.

Õppis Pärnus ja Tartus, lõpetas 1924 Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumi, õppis 1924–1827 Tartu Ülikooli loodusteaduskonnas, lõpetas 1928 Tartu Ülikooli rohuteadlasena, mag. pharm. (1929, TÜ), väitekiri "Riitsinuse õlist ja selle värskeolu hinnangust". Oli 1925 Tallinna Linnaapteegis apteegipraktikant, 1936 Tallinna Linnaapteegis, 1936–1840 Tallinnas farmaatsia inspektuuri revident, 1940 Sotsiaalministeeriumi farmaatsiaosakonna direktor, 1940–1941 Apteekide Peavalitsuse juhataja kohusetäitja. 

Läks 1944 Saksamaale, töötas seal apteekides ja keemiaõpetajana. Läks 1948 Kanadasse, oli aastast 1958 apteegi omanik Hamiltonis.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: farmakognoosia, farmakopöa preparaatide analüüs. Oli 1934–1840 ajakirja Eesti Rohuteadlane toimetaja. Eesti Rohuteadlaste Ühingu asutajaid ja juhatuse liige, Eesti Farmatsöitide Ühisuse juhatuse liige.

Teoseid
 Rasvõlide eritlemisest. // Eesti Rohuteadlane (1935) 6
 Harilikust maasapist – Erythraea centarium (L.). Persoon ja selle kultuurist ERÜ ja R. koja katsepõllul. // Eesti Rohuteadlane (1937) 1
 Leesikas Artostaphylos Uva ursi ja karukold – Lycopodium clavatum Võru- ja Petserimaal hävimisohus. // Eesti Rohuteadlane (1938) 12.

Viited

Kirjandus
 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II 333
 Eesti Rohuteadlane (1934) 10, 192–193
 (1936) 6, 183
 Pharmacia (1936) 7, 270–271.
 

Eesti farmatseudid
Eestlased Kanadas
Sündinud 1902
Surnud 1972
Priidu Puusepp

Priidu Puusepp (aastani 1936 Friedrich Puusepp, 11. veebruar 1887 Võru – 1. november 1972 Tartu) oli eesti pedagoog ja keeleteadlane.

Elulugu
Priidu Puusepp oli rätsepa poeg.

Lõpetas 1905 Valga Pedagoogika Kursused, 1940 sai Tartu Ülikoolist kesk- ja kutsekooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja kutse. Oli 1905–1916 õpetaja Võru- ja Pärnumaa maakoolides, 1917–1922 , 1922–1932 Tartu Õpetajate Seminaris, 1932–1944 Tartu 16. algkoolis, 1946–1953 Tartu Ülikooli vene keele kateedris. Koostas ja avaldas 32 keeleõpikut koolidele kogutiraažiga miljon eksemplari. Mitmed neist kujunesid aastakümneiks põhiõpikuteks.

Teadustöö
Uurinud vene keele grammatika ja sünonüümika küsimusi (kogumik "Vene keele rektsioone", "Vene keele sünonüüme" jm). Koostas mahuka (kuni 100 ) "Vene-eesti fraseoloogilise sõnaraamatu" käsikirja, mis aga ei ole trükis ilmunud. Teatrihuvilisena avaldas artikleid lavakunsti kohta. Eesti NSV teeneline õpetaja (1946).

Teoseid
 Käsiraamat Eesti keele õigekirjutuse õppimiseks. Võru, 1921
 Keelelised harjutused. Tartu, 1923
 Eesti keele grammatika koolidele. Tartu, 3. trükk 1929
 Soome keele õpetus algajaile. Tartu, 1931, 2. trükk 1936
 Kirjakeele algmeid. Tartu, 1932
 Elav sõna. I–IV. Tartu, 1932–1936
 Etteütlusi I–II. Algkooli noorematele ja vanematele klassidele ning keskkoolile. Tartu, 1936
 Vene keele õpik (kaasautor A. Klaving). Tallinn, 1940, 2. trükk 1941.

Viited

Kirjandus
 Eesti kooli biograafiline leksikon. Tallinn, 1996, 187
 Eesti avalikud tegelased. Trt, 1932, 249
 Muhel, V. Priidu Puusepp 80-aastane. // SV (1967) 10. III
 Priidu Puusepp. // Nõukogude Õpetaja (1972) 11. XI
 Priidu. Puusepp (nekroloog). // KK (1973) 1, 62.
  

Eesti pedagoogid
Eesti keeleteadlased
Eesti NSV teenelised õpetajad
Eestistatud nimega inimesed
Võru linnakalmistule maetud
Sündinud 1887
Surnud 1972
Bruno Põder

Bruno Põder (sündinud 18. aprillil 1929 Viljandis) on Eesti arstiteadlane ja kirurg.

Elulugu
Bruno Põder on trükitöölise poeg.

Lõpetas 1948 Viljandi 2. Keskkooli, 1954 TÜ arstiteaduskonna (ühtlasi 3 kursust Leningradi Lesgafti-nimelises Kehakultuuri Instituudis), meditsiinikandidaat (1969, TÜ), väitekiri "Flebograafia ja endovaskulaarne elektrokoagulatsioon alajäseme varikoosi korral". Täiendas end Moskvas, Varssavis ja Leningradis. Oli 1954–59 Mäo jaoskonnahaigla juhataja ja kirurg, 1959–65 Türi rajoonihaigla peaarsti asetäitja ravi alal ja kirurg, 1965–68 Tartu Vabariikliku Kliinilise Haigla üldkirurgia osakonna kirurg, 1969–84 Tervishoiuministeeriumi IV Valitsuse haigla ja Kiirabihaigla kirurg, aastast 1984 Viljandi haigla kirurg. Tallinna ja Viljandi Kirurgide Seltside liige. Uurinud alajäsemete flebo-, angio- ja lümfograafia võimalusi. Üle 20 teadustrükise.

Viited

Teoseid
 Kogemusi alajäsemete tuiksoonte trombolitereeruvate haiguste diagnoosimisel arteriograafia abil. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1964) 6
 Significanse of Phelobography and Endovascular Electrocoagulation in the Operative Treatment of Varicosis of the Lower Extremities (kaasautor). // Publications on vascular surgery and urology. Tartu, 1969
 Veenide endovaskulaarsest elektrokoagulatsioonist eksperimendis (kaasautorid P. Roosaare, K. Põder). // TÜ Toim 249 (1969)
 Veenitransplantaadid veresoonte taastavas kirurgias (Eksperimentaalne uurimus) (kaasautorid A. Linkberg, K. Põder) // Nõukogude Eesti Tervishoid (1969) 6
 Alajäsemete veenilaiendite ravi endovaskulaarse elektrokoagulatsiooni meetodil // Nõukogude Eesti Tervishoid (1970) 1.

Kirjandus
 Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 920–921.
  

Eesti arstiteadlased
Viljandi Maagümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli arstiteaduskonna vilistlased
Eesti kirurgid
Sündinud 1929
Heinu Põder

Heinu Põder (27. märts 1934 Tuhalaane vald Viljandimaal – 21. jaanuar 2022) oli Eesti arstiteadlane, kurortoloog.

Elulugu
Heinu Põder oli talupidaja poeg, Kalju Põdra vend.

Lõpetas 1953 Viljandi 2. Keskkooli, 1959 TÜ arstiteaduskonna, 1964 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis (EKMI) aspirantuuri, meditsiinikandidaat (1967, TÜ), väitekiri "Väline hingamine ja südametsükli kestus reuma-ja reumatoidartriidi haigetel muda-balneoravi vältel". Oli 1959–61 Sindi linnahaigla terapeut, ka Pärnu Kiirabijaama arst, 1964–74 EKMI reumatoloogia ja kurortoloogia sektori (Pärnus) nooremteadur, 1974–93 vanemteadur, 1993–1998 Sotsiaalministeeriumi Kurortoloogia ja Taastusravi Instituudi (endine EKMI sektor) vanemteadur. Pärnu Sisearstide Seltsi, Eesti Kardioloogide Seltsi liige.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: reumahaigete rehabilitatsioon. Umbes 80 teadustrükist.

Viited

Teoseid
 Reumatoidartriidihaigete välishingamise muutustest mudaravi toimel. // TÜ Toim 179 (1965)
 Südame tsükliaegade sõltuvusest välise hingamise näitajatest tervetel ja südameriketega haigetel (kaasautor Ü. Lepp). // TÜ Toim 208 (1967)
 Haapsalu meremuda toimest arteriaalsesse rõhku reumat ja reumatoidartriiti põdevatel haigetel (kaasautorid Ü. Lepp, H. Šahhovskaja). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1968) 2
 Tahtelise maksimaalse apnoe kestusest südameriketega reumahaigetel (kaasautor Ü. Lepp). // TÜ Toim 285 (1971)
 Дифференцированная курортотерапия больных ревматоидным артритом с учетом функционального состяния их сердечной мышцы (kaasautor). Tallinn, 1987.

Kirjandus
 Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 921
 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduskaader 1947–1987. Tallinn, 1987, 33
 Nõukogude Eesti Tervishoid (1967) 4, 314
 Nõukogude Eesti Tervishoid (1984) 3, 221.
  

Eesti arstiteadlased
Eesti kurortoloogid
Viljandi Maagümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1934
Surnud 2022
Kalju Põder

Kalju Põder (10. aprill 1932 Tuhalaane vald, Viljandimaa – 6. aprill 1984 Tartu) oli Eesti arstiteadlane ja kirurg.

Elulugu
Kalju Põder oli talupidaja poeg ja Heinu Pödra vend.

Lõpetas 1951 Viljandi 2. Keskkooli, 1957 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1963, TÜ), väitekiri "Mitmesugustel meetoditel konserveeritud perifeersete arterite homotransplantatsiooni tulemustest. Eksperimentaalne uurimus", meditsiinidoktor (1972, TÜ), väitekiri "Восстановительные операции на сосудах аортно-подвздошной области. Клинико-экспериментальное исследование". Oli 1957–1960 Tartu Linna Kliinilise Haigla haavaosakonna kirurg, 1960–1963 TÜ meditsiinilise kesklabori kudede konserveerimise osakonna juhataja, 1963–1967 teaduskonnakirurgia kateedri assistent, 1968–1974 dotsent, 1974–1984 professor, 1967–1969 ka Tartu Linna Kliinilise Haigla veresoontekirurgia osakonna juhataja.

Teadustöö
Uurimisvaldkond: veresoontekirurgia, kudede konserveerimine, veresoonte siirdamine. Veresoontekirurgia rajajaid Eestis (koos  ja ). Uurimusi veresoontekirurgia, üldkirurgia, onkoloogia, kudede konserveerimise ja siirdamise alalt. Eesti Kirurgide Seltsi liige, Tartu Kirurgide Seltsi esimees (aastast 1975). Eesti NSV riiklik preemia (1982, kollektiivis). 170 teadustrükist.

Teoseid
 Naha vabaplastikast paksulapi meetodil (kaasautorid E. Tünder, E. Türi). // TÜ Toim 52 (1957)
 Arterite homotransplantatsioonist alajäsemete tuiksoonte tromboblitereeruvate haiguste puhul (kaasautor). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1961) 2
 Mitmesugustel meetoditel konserveeritud perifeersete arterite homotransplantatsiooni tulemustest. // TÜ Toim 134 (1963)
 Homo-allografting of the abdominal aorta (experimental investigation) (kaasautor P. Roosaar). // Publ. in vascular surgery and urology. Tartu, 1969
 Эверсионная тромбэндартеректомия у больных с оклюзионными заболеванями артерий (kaasautor). // Вестник хир. (1971) 5
 Angiokirurgia areng Eesti NSV-s (kaasautor) // Nõukogude Eesti Tervishoid (1976) 6
 The therapy of acute arterial occlusion (kaasautor). // J. Cardivasc. Surg. 18 (1977) 3
 Соединение брюшной аорты (kaasautorid A. Niisuke, R. Toots). // TÜ Toim 717 (1985).

Viited

Kirjandus
 Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 112–113
 II, 137
 EE 14, 386
 Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 198, 264
 Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 912–922
 Nõukogude Eesti Tervishoid (1982) 3, 223
 Kirurgi elukutsest. Kalju Põdra ühe viimase artikli käsikirjast. // EA (2002) 8
 Tartu Ülikooli Kliinikumi 200, 179–180, 182–183.
  

Eesti arstiteadlased
Eesti kirurgid
Viljandi Maagümnaasiumi vilistlased
Maarja kalmistule maetud
Sündinud 1932
Surnud 1984
Tõnis Põder

Tõnis Põder (sündinud 28. septembril 1948 Tartus) on Eesti keskkonnateadlane.

Elulugu
Lõpetas 1967. aastal Tartu 1. Keskkooli, 1972 Tartu Riikliku Ülikooli geograafiaosakonna geograaf-hüdroloogina, bioloogiakandidaat ökoloogia alal (1981, TRÜ), väitekiri "Приток, распределение и перенос тяжелых металлов в экосистеме Балтийского моря". Täiendas end keskkonnariski hindamises (1993, USA), keskkonnamõju hindamises (1994–1996, USA), keskkonnaauditis (1995–1997, Det Norske Veritas, Carl Bro, Golder Associated Ltd), keskkonnajuhtimissüsteemides (1999 Eesti Akrediteerimiskeskus; 2003 Environmental, Quality and Safety Certification Services Ltd). 

Oli aastatel 1972–1973 Balti Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (BaltNIRH) Tallinna osakonna nooremteadur, 1973–1981 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi Läänemere osakonna nooremteadur, 1982–1989 vanemteadur, 1989–1992 Eesti TA Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi vanemteadur, 1992–2001 TÜ Mereinstituudi vanemteadur, ühtlasi 1999–2005 TPÜ loodusteaduste osakonna dotsent, 2005– keskkonnakorralduse õppetooli juhataja, professor.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: keskkonnaseisund ja -kaitse; keskkonnamõju ja -riskide hindamine. Osalenud uuringuekspeditsioonidel Läänemerel ja Atlandi ookeanil (PEX-86, SKAGEX-90 jmt), oli 1997–2000 EL-i projekti MAST III DOMTOX koordinaator. Osalenud Euroopa Liidu keskkonnaalaste õigusaktide koostamisel ja tõlkimisel. Eesti TA Looduskaitse Komisjoni (1985–1989), International Association for Impact Assessmenti (IAIA) (2005–) liige. Üle 20 teadustrükise.

Teoseid
 Chemical results of the grid program of the patchiness experiment 1986 in the Baltic Sea (kaasautor). // Proc. 16th Conf. Baltic Sea Oceanographes (1986) 1
 Hydrophysical variability in the central and eastern Sagerrak during SKAGEX-90 and its reflection in biological parameters (kaasautor). // ICES J. Marine Sci 56 (1999)
 The role of inorganic and organic nutrients on the development of phytoplankton along a transect from Daugava River mouth to the open Baltic, in spring and summer 1999 (kaasautor). // ICES J. Marine Sci 60 (2003)
 Influence of dissolved organic matter from terrestrial origin on the change of dinoflagellate species composition in the Gulf of Riga, Baltic Sea (kaasautor). // Hydrobiologia 514 (2004) 1–3
 Evaluation of environmental aspects significance in ISO 14001. // Envir. Man. 37 (2006) 5.

Tunnustus
2019 Tallinna Ülikooli teenetemärk

Viited

Kirjandus

Välislingid
 

Eesti keskkonnateadlased
Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1948
Tõnu Põder

Tõnu Põder (sündinud 13. märtsil 1956 Magadanis Venemaal) on Eesti õigusteadlane ja pedagoog.

Elulugu
Tõnu Põder on ohvitseri poeg.

Lõpetas 1974 Elva Keskkooli, 1988 TÜ õigusteaduskonna. Oli 1989–92 TÜ riigi- ja haldusõiguse kateedri vanemõpetaja, 1993–94 riigi- ja avaliku õiguse instituudi riigi- ja haldusõiguse õppetooli lektor, 1994–2004 lektor ja õppeülesande täitja, ühtlasi 1990–92 Eesti Diplomaatide Kooli ja 1994–95 Riigikaitse Akadeemia õppejõud, 1992–93 ka kaitseministri abi ja nõunik ning 1999 AS Tarbus nõukogu liige ja 2001–04 esimees. Õpetanud rahvusvahelist õigust, sõjaõigust ja riigikaitseõigust, rahvusvahelisi organisatsioone, rahvusvahelisi lepinguid; koostanud õppevahendeid ja tegelenud erialaterminoloogia juurutamisega eesti keeles.

Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: rahvusvaheline õigus, rahvusvaheline sõjaõigus, riigikaitseõigus, palgasõdurid rahvusvahelises õiguses; õigusajalugu ja kultuurilugu. Mitme seaduseelnõu (sh karistusseadustik) kaasautor, teinud kaastööd ENE-le ja EE-le. Olnud EV Ülemnõukogu riigi- ja rahvusvahelise õiguse ekspertkomisjoni liige (1992). Eesti Akadeemilise Õigusteadlaste Seltsi taasasutajaliige (1988), Eesti Laskesuusatamise Föderatsiooni president (2002–05). Umbes 40 teadustrükist, aimeartikleid.

Viited

Teoseid
 Akadeemik Jüri Uluots. // Teaduslugu ja nüüdisaeg. Tallinn, 1988
 Nikolai Maim – esimene eesti rahvusest riigiõiguse professor Tartu Ülikoolis. // TÜ ajaloo küsimusi XXII. Tartu, 1989
 Rahvusvahelise õiguse õpetamine Tartu Ülikoolis 1919–1930. // Nõukogude Õigus (1989) 5
 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimehe j.a. riigi- ja rahvusvahelise õiguse ekspertkomisjoni arvamus Põhiseaduse Assamblee poolt 13. aprillil 1992. aastal Eesti Vabariigi Ülemnõukogule esitatud Eesti Vabariigi Põhiseaduse eelnõu kohta (kaasautor). // Eesti Jurist (1992), 3 / 4
 Palgasõdurid rahvusvahelises õiguses ja Eestis. // Akadeemia. (1995) 5.

Kirjandus
 Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 137
 http://www.juridica.ee;
  

Eesti õigusteadlased
Eesti pedagoogid
Sündinud 1956
Priit Põdra

Priit Põdra (sündinud 4. märtsil 1963 Tallinnas) on Eesti tehnikateadlane.

Priit Põdra on haritlase poeg.

Haridus
Ta lõpetas Tallinna 1. Keskkooli (G. Adolfi Gümnaasium) 1981, Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mehaanikateaduskonna peenmehaanikaseadmete erialal 1986 (cum laude); TTÜ aspirant/magistrant 1988–91, Rootsi Kuningliku Tehnikaülikooli doktorant 1993–97, väitekiri "FE wear simulation of sliding contacts" (Stockholm, 1997).

Täiendusõpe: Rootsi Kuninglik Tehnikaülikool 1992; De Montforti Ülikool (Suurbritannia) 1995. Tehnikamagister (MEng) 1992; tehnikateaduste doktor (PhD tehnika alal) 1997 (Rootsi Kuninglik Tehnikaülikool, KTH).

Töökäik
TTÜs 1986–...: peenmehaanika kateedri vaneminsener, nooremteadur; kulumis- ja dispergeerimisprotsesside laboratooriumi nooremteadur; aparaadiehituse instituudi assistent 1992–93, dotsent (0,5 koormusega) 1993–94, assistent (0,25 koormusega) 1996–97; masinaõpetuse instituudi dotsent 1997–98, masinaelementide professor ja õppetooli juhataja 1998–2000; mehhatroonikainstituudi masinaelementide õppetooli professor ja juhataja 2000–05, masinaelementide ja peenmehaanika õppetooli dotsent 2005–2010; mehhatroonikainstituudi mehhanosüsteemide komponentide õppetooli hoidja 2009-2012; dotsent 2010–2016; mehaanikateaduskonna õppeprodekaan 2015-2016; inseneriteaduskonna mehaanika ja tööstustehnika instituudi vanemlektor 2019-...
ASi A&L Management Eesti konsultant 1997–99; Eesti Infrastruktuuri ja Transiidi Arendamise Sihtasutuse (EITAS) teadus- ja arendusala nõunik 1999–2000; ASi EDI Vektor juhatuse liige 2000–03; Eesti Energia Tehnoloogiatööstus AS, Inseneribüroo juhataja 2012-2015.

Teadustöö
Triboloogia ning masinate ja aparaatide projekteerimine; käsitlenud hõõrdepaaride konstruktsiooni optimeerimise metoodikat lõplike elementide meetodit rakendades. Masinate tugevus ja töökindlus.
Õpetanud tugevusõpetust ja triboloogiat; koostanud õppevahendeid.

Stockholmi Tehnikaülikooli külalisteadur 1992–94 (vaheaegadega).

Liikmesus
Eesti Masinaehitusinseneride Seltsi liige.

Harrastused ja huvialad
Filosoofia, sõjaajalugu, tehnika. Korp! Fraternitas Estica vil.

Teoseid
 Contact temperature distribution between sliding bodies (kaasautor S. Andersson). // Nordtrib ‘94 Proc. 6th Nordic Symp. on Tribology. Uppsala, 1994
 Wear simulation with the Winkler surface model (kaasautor S. Andersson). // Wear 207 (1997) 1
 Finite element analysis of sliding wear of a conical spinning contact considering surface topography (kaasautor S. Andersson). // Wear 224 (1999) 1
 Simulating sliding wear with finite element method (kaasautor S. Andersson). // Tribology International 32 (1999) 2
 Tugevusanalüüsi alused. Mõningate probleemide kokkuvõtlik käsitlus. (võrguteavik).// ISBN 9985-894-73-1. TTÜ, 2004
 Rough surface model using potential function superpositions (kaasautor T. Telliskivi). // Proc. Est. Acad. Sci. Eng. 12 (2006) 1.

Viited

Kirjandus
 EE 14, 387
 Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn, 2008, 335–336.
 

Eesti tehnikateadlased
Tallinna Tehnikaülikooli professorid
Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased
Sündinud 1963