17. sajand

17. sajand ehk XVII sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise seitsmeteistkümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1601 ja lõppes 31. detsembril 1700.

Sel sajandil kasvas Euroopa tähtsus ja Ameerika koloniseerimine hakkas avaldama suuremat mõju. Hispaania koloniaalimpeeriumi kõrval kerkis esile Holland (Hollandi kuldajastu), mis võistles Portugali koloniaalimpeeriumiga. Tugevnesid Inglismaa ja Prantsusmaa. Moskva tsaaririik koloniseeris Siberi. Islamimaailmas kasvasid püssirohuimpeeriumid (Osmanite riik, Safaviidide riik ja Suurmogulite riik). Hiinas asendus Mingi dünastia Qingi dünastiaga. Jaapanis sai alguse Tokugawa šogunaat. Sajandi esimest poolt iseloomustasid jätkuvad ususõjad Euroopas, millest suurim oli Kolmekümneaastane sõda. Sajandi teist poolt saatsid sõjad Osmanite riigi ja kristlike Euroopa riikide vahel (Suur Türgi sõda).

Kultuurivaldkonnas domineeris barokkstiil. Asutati esimesed rahvusvahelise haardega suurettevõtted. Hoogu kogus teadusrevolutsioon.

Ajaloosündmustele 17. sajandil Eestis osutasid kõige suuremat mõju Rootsi kuningriigi suurvõimu ajastu areng ning Rootsi ja Rzeczpospolita vaheline konkurents Kesk ja Ida-Euroopa ning Läänemere regioonis domineerimise üle. 1629. aasta Altmargi vaherahuga loovutas Rzeczpospolita kõik Väina jõest (Daugava) põhja pool asuvad Rzeczpospolita alad Rootsile. 1645. aasta Brömsebro rahulepinguga sai Rootsi enda valdusse Ojamaa, Saaremaa ja teisi alasid. 1660 omandati kontroll Ruhnu üle. Sõjalised konfliktide kõrval edenes ka hariduse andmine. Asutati esimesed gümnaasiumid, tegevust alustas Tartu Ülikool, lühidalt tegutses Forseliuse seminar ja asutati talurahvakoole. Avati esimesed trükikojad Eesti aladel, ilmus esimene eesti keele grammatika ning peeti piiblitõlkekonverentse. Sajandi lõpetasid Suur nälg ning Põhjasõja algus.

Sündmused maailmas

Majandus ja poliitika 
 1598–1613 Segaduste aeg Moskva tsaaririigis
 1600 asutati Briti Ida-India Kompanii
 1600–1629 Poola-Rootsi sõda
 1600 esimese inglasena jõudis Jaapanisse William Adams, šoguni nõunik ja esimene mittejaapani samurai
 1601–03 näljahäda tappis Venemaal kolmandiku elanikkonnast
 1602 asutati Hollandi Ida-India Kompanii. Sellest sai maailma esimene börsiettevõte ja üks suurimaid rahvusvahelisi korporatsioone, mis on eksisteerinud
 1602–1663 Hollandi-Portugali sõda
 1603 Tokugawa šogunaadi algus Jaapanis
 1603 Inglismaa ja Šotimaa personaalunioon kuningas James I all (Šotimaal James VI)
 1604 asutati Tomski linn Siberis
 1605 Püssirohuvandenõu Inglismaal, kus katoliiklased püüdsid tappa Inglismaa kuningat
 1606 Inglismaal asutati Virginia Kompanii
 1606 esimese eurooplasena maabus Austraalias hollandlane Willem Janszoon
 1607 Inglismaa rajas Põhja-Ameerikas Virginia koloonia
 1608 otsis Henry Hudson Kirdeväila, jõudes Novaja Zemljani
 1608 asutati Québeci linn Uus-Prantsusmaal
 1609 alustas John Rolfe (Pocahontase abikaasa) Virginias Jamestownis esimesena edukalt tubakakasvatusega; 1619 imporditi tubakakasvatuseks Jamestowni esimesed mustanahalised orjad
 1609–1611 otsis Henry Hudson Hollandi Ida-India Kompanii ülesandel Ameerika Loodeväila, pannes aluse Hollandi kolooniatele Põhja-Ameerika mandril
 1609–1618 Poola-Vene sõda, 1610–12 oli Moskva Poola-Leedu vägede käes
 1610–1617 Ingeri sõda Rootsi ja Moskva tsaaririigi vahel, mis lõppes Stolbovo rahuga
 1611–1613 Kalmari sõda Taani ja Rootsi kuningriigi vahel, mis lõppes Knäredi rahulepingu allkirjastamisega
 1611 Rootsi suurvõimu ajastu (1611–1718) algus
 1613–1620 Jaapani ekspeditsioon Hasekura Tsunenaga juhtimisel viis saatkonna Rooma
 1613 Romanovite dünastia võimuletulek Moskva tsaaririigis
 1613 Jaapanis kehtestati sakoku poliitika, mis lõpetas vaba välissuhtluse 1853. aastani
 1614 Hollandis asutati Austraalia Kompanii
 1616 asutati Taani Ida-India Kompanii
 1616 omandas Hollandi kaupmees Pieter van den Broecke esimese eurooplasena Jeemenist elus kohvipõõsad, mille viis Amsterdami botaanikaaeda
 1618–1648 Kolmekümneaastane sõda
 1619 Hollandi Ida-India Kompanii vallutas Indoneesias Jayakarta linna ja rajas Bataavia (praegune Jakarta)
 1620–1621 Poola–Türgi sõda (1620–1621)
 1621 asutati Hollandi Lääne-India Kompanii
 1624 Hollandi Ida-India Kompanii rajas koloonia Taiwani saarel
 1624 kehtestas ise tubakavastane Inglise kuningas James I kolooniate toetuseks tubakamonopoli, mis lubas importi vaid litsentsi alusel Virginiast
 1624–1642 kardinal Richelieu tegevus Prantsuse välisministrina
 1627 kardinal Richelieu andis Uus-Prantsusmaa Kompaniile koloonias monopoli
 1627 mandžude esimene sissetung Koreasse
 1627–1628 La Rochelle'i piiramine, mis märkis protestantide ja katoliiklaste vahelise võitluse tippu Prantsusmaal
 1628 asutati Portugali Ida-India Kompanii
 1628 asutati Krasnojarski linn Siberis
 1629 Altmargi vaherahu, Rzeczpospolita ja Rootsi vahel
 1631 Magdeburgi rüüstamine, mille käigus suuresti hävitati protestantlik Magdeburg
 1632 asutati Jakutski linn Siberis
 1633 Sultan Murad IV keelas Türgis suitsetamise
 1633–1634 Poola–Türgi sõda (1633–1634)
 1634 keelati Venemaal tubakapruukimine kohalikele
 1636 mandžud rajasid Hiinas Qingi dünastia
 1637 mandžude teine sissetung Koreasse
 1637 tulbimaania tipp
 1639 Ivan Moskvitin jõudis esimese venelasena Vaikse ookeanini
 1639–1651 Kolme Kuningriigi sõjad Briti saartel
 1641 Holland vallutas Portugalilt Malaka (Malaka lahing)
 1642 Kurbat Ivanov joonistas esimese Vene kaardi Kaug-Idast
 1642 hollandlane Abel Tasman sõitis esimese eurooplasena ümber Austraalia, nägi Tasmaaniat ja Uus-Meremaad, 1643 Fidžit
 1642 Semjon Dežnjovi retkega algasid Venemaa üle sajandi kestnud sõjad tšuktšidega
 1642 Kaifengi kuberner purustas tammid Kollasel jõel, põhjustades uputuse, et lõpetada linna piiramine talurahvaarmee poolt
 1642–1651 Inglise kodusõda rojalistide ja Inglise parlamendi vahel, millega paralleelselt toimusid sisesõjad ning rahutused ka Iirimaal ja Šotimaal
 1643 Kurbat Ivanov jõudis esimese eurooplasena Baikali järveni
 1644 Mingi dünastia lõpp Hiinas, võimule tuli Qingi dünastia
 1645 Brömsebro rahu Rootsi ja Taani vahel
 1645 avati Veneetsias Euroopa esimene kohvik väljaspool Maltat
 1645–1669 Kreeta sõda Veneetsia ja Türgi vahel (sellest 1648–1669 kestis Candia piiramine)
 1648 Vestfaali rahulepingud, millega lõpetati Kolmekümneaastane sõda ning mis on üks võimalikke uusaja alguspunkte Lääne-Euroopas ning territooriumil põhineva riigikontseptsiooni algus
 1648 Fronde Prantsusmaal
 1648–1667 Uputus Poolas, sõjad Ukraina, Rootsi ja Venemaaga
 1648 läbisid Fedot Popov ja Semjon Dežnjov esimeste eurooplastena Beringi väina
 1648–1654 Ukraina hetmani Bogdan Hmelnõtskõi ülestõus Poola ülemvõimu vastu
 1649 hukati Inglise kuningas Charles I
 1649–1660 Inglise vabariik 
 1649–1653 Cromwelli vallutus Iirimaal, mille käigus toimus 1649. aastal ka Drogheda piiramine ja veresaun Oliver Cromwelli juhtimisel. Sõja, nälja ja katku tõttu hukkus viiendik Iirimaa elanikest
 1654 Rootsi kuninganna Kristiina loobus troonist ja läks katoliiklasena Rooma eksiili
 1654 Perejaslavi raada andis Ukraina Moskva tsaaririigi protektsiooni alla
 1654–1667 Vene-Poola sõda (1654–1667) ehk Kolmeteistkümneaastane sõda, mille võitis Vene tsaaririik, mis sai muu hulgas endale Kiievi ja Smolenski
 1656–1658 Vene-Rootsi sõda (1656–1658), mis lõppes Narva lähedal Vallisaare mõisas sõlmitud Vallisaare vaherahuga, millega jäid Moskva tsaaririigi valdusse sõja käigus vallutatud alad 
 1658 Holland alustas kohvikasvatust Tseilonil, peagi sai Hollandi kolooniaist Euroopa peamine kohviallikas
 1659 Pürenee rahuleping
 1660 Inglise restauratsioon ehk Stuartite restauratsioon, millega Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa jõudsid kuningas Charles II võimu alla
 1660 Oliwa rahu Rootsi, Rzeczpospolita, Austria ja Brandenburg margi vahel
 1660 Hollandi Ida-India Kompanii vallutas Sumatra sadamad, ajades Portugali Indoneesia aladelt lõplikult välja
 1661 Kärde rahu Rootsi ja Moskva tsaaririigi vahel
 1662 Lõuna-Mingi dünastia lõpp Hiinas
 1662 kehtestas Inglise parlament trükilitsentside seaduse, millega loodi litsentsitud raamatute register ja mida võib pidada autoriõiguse kujunemise alguseks
 1663 Louis XIV sulges Uus-Prantsusmaa Kompanii ja tegi Uus-Prantsusmaast provintsi
 1664 asutati Prantsuse Lääne-India Kompanii ja Prantsuse Ida-India Kompanii
 1665–1683 Jean-Baptiste Colbert, Louis XIV rahandusminister, juurutas merkantilistliku majanduspoliitika
 1665–1666 Londoni suur katk tappis umbes veerandi elanikkonnast
 1666 Londoni suur tulekahju, mis hävitas suure osa linnast. Linna taastamises oli mõjukas arhitekt Christopher Wren
 1666–1671 Poola-Türgi sõda (1666–1671)
 1667–1700 Suur Türgi sõda Osmanite riigi ja Pühaks Liigaks ühinenud kristlike Euroopa riikide vahel, mis lõppes viimaste võiduga
 1667–1668 Devolutsioonisõda Hispaania Madalmaades Prantsusmaa ja Habsburgide Hispaania vahel, mis lõpetati Aacheni rahuga
 1668 Hollandi Ida-India Kompanii löödi Taiwanilt lõplikult välja
 1669 Sultan Mehmed IV saadik Soleiman Agha tutvustas pariislastele kohvi
 1670 Inglismaal asutati Hudsoni Lahe Kompanii
 1671 asutati Taani Lääne-India Kompanii
 1672–1678 Prantsuse-Hollandi sõda
 1672–1676 Poola-Türgi sõda (1672–1676)
 1673 Wuppertal-Ronsdorfis asutati Saksamaa esimene kohvik
 1675 Charles II püüdis kohvikuid nende liigse populaarsuse tõttu sulgeda
 1675–1676 Kuningas Philipi sõda Uus-Inglismaa kolonistide ja nende kohalike liitlaste vahel
 1676–1681 Vene-Türgi sõda (1676–1681)
 1682 asutati Brandenburgi Aafrika Kompanii
 1683 Viini lahing, millega lõpetati Osmanite riigi edasitung Euroopasse
 1683 avas Jerzy Franciszek Kulczycki sõjasaagiks saadud kohviube kasutades Viinis esimese kohviku
 1683–1699 Poola-Türgi sõda (1683–1699)
 1684 Guangzhou lähedale asutati esimene Qingi dünastia 13 faktooriast, kus lubati elada ja kaubitseda välismaalastel
 1686–1699 Vene-Türgi sõda (1686–1699)
 1688 Kuulus revolutsioon kukutas Inglismaal Stuartite dünastia
 1689 Bill of Rights määratles Inglismaal kodanikuõigused ja päriluskorra
 1689 algas Teine saja-aastane sõda, mis hõlmab sõjalisi konflikte Inglismaa kuningriigi ja Prantsusmaa vahel, mis võttis kohati maailmasõja mõõtmed
 1689 Nertšinski rahu Venemaa ja Qingi Hiina vahel
 1689 Peeter I tühistas Venemaal tubakakeelu ja andis monopoolse impordilitsentsi inglastele
 1690 Boyne'i lahing Iirimaal, mis lõppes William III võiduga James II vägede üle
 1691 jakobiitide mäss Šotimaal
 1694 asutati Bank of England, mille eeskujul on loodud enamus kaasaja keskpankadest
 1695 asutati Bank of Scotland
 1699 Karlowitzi rahuleping, mis tähistab Osmanite riigi valitsemise lõppemist suuremas osas Kesk-Euroopas ja nende impeeriumi languse algust
 1700 algas Põhjasõda (1700–1721)

Kirjandus
 1599–1641 Globe'i teater Londonis
 1602 Shakespeare, "Kaheteistkümnes öö" (esietendus)
 1602 Shakespeare, "Hamlet" (esietendus)
 1604 Shakespeare, "Othello" (esietendus)
 1605 Strasbourgis alustab ilmumist esimene tänapäevane ajaleht Relation aller Fürnemmen und gedenckwürdigen Historien
 1605 ilmub Don Quijote I osa (2. osa 1615)
 1607–1627 ilmus Prantsuse kirjaniku Honoré d'Urfé'i pastoraalromaan "L'Astrée", mis oli prantsuse kirjanduse tuntuim ja mõjukaim teos sel sajandil
 1608 ilmub "Kuningas Lear"
 1609 William Shakespeare'i sonetikogu
 1611 Shakespeare, "Torm" (esietendus)
 1611 ilmus kuningas Jamesi piiblitõlge
 1612 Luis de Góngora "Lugu Polyphemosest ja Galateast"
 1614 Giambattista Marino "La lira"
 1616 George Chapmani esimesed täielikud inglise tõlked Iliasest ja Odüsseiast
 1623 Shakespeare, "Macbeth" (esmatrükk)
 1631 hakkas ilmuma Prantsusmaa esimene ajaleht Gazette de France
 1633 William Prynne'i teatrivastane traktaat "Histriomastix"
 1636 Pierre Corneille' tragöödia "Le Cid" esietendus
 1642 parlamendi korraldusel suleti kõik Londoni teatrid
 1644 John Miltoni "Areopagitica"
 1656–57 Blaise Pascali "Provintsikirjad"
 1660 lõppes Londoni teatrikeeld, kuninga patendiga loodi kaks uut teatrit
 1662 avaldati anglikaani kirikus tänini kehtiv Book of Common Prayer
 1665 François de La Rochefoucauld' "Maksiimid"
 1667 Jean Racine'i tragöödia "Andromache"
 1667 John Miltoni "Kaotatud paradiis"
 1668–1694 Jean de La Fontaine'i "Valmid"
 1666 Molière'i "Misantroobi" esietendus
 1668 John Dryden määrati Inglismaa esimeseks poeet-laureaadiks
 1675 William Wycherley "The Country Wife"
 1678 John Bunyani "The Pilgrim's Progress"
 1678 John Drydeni "Oidipus"
 1678 John Drydeni "Kõik armastuse nimel"
 1680 Louis XIV rajas teatri La Comédie française
 1682 John Drydeni "Mac Flecknoe"
 1688 Aphra Behni "Oroonoko"
 1690 asutati Roomas Pontificia Accademia degli Arcadi Rootsi kuninganna Kristiina mälestuseks
 1691 John Drydeni "Kuningas Arthur"
 1695–1697 Pierre Bayle'i "Ajalooline ja kriitiline sõnaraamat", entsüklopeediate eelkäija
 1697 Charles Perrault' muinasjutukogu
 1699 Kong Shangreni näidend "Virsikuõielehvik" Mingi dünastia langusest

Muusika
 1601 Giacopo Peri, ooper "Euridice" ja eessõna "Le musiche sopra l'Euridice", esimene säilinud ooper
 1606 Joachim Burmeister: "Musica Poetica" (figuraalõpetuse keskseim tekst)
 1607 Claudio Monteverdi "Orpheus", varaseim ooper, mis on seni mängukavades
 1610 Claudio Monteverdi, "Vespro della Beata Vergine"
 1618 René Descartes: Musicae compendium [ka Compendium musicae]
 1619 Heinrich Schütz, "Psalmen Davids" (Op. 2, 1. raamat)
 1619 Michael Praetorius, "Syntagma Musicum"
 1637 avati Teatro San Cassiano Veneetsias, esimene ooperiteater
 1638 (?) Gregorio Allegri, "Miserere"
 1649 Descartes, "Les passions de l’âme", e. k "Hinge passioonid" (2014)
 1650 Athanasius Kircher: "Musurgia Universalis" I/II (antiigi retoorikale põhinev afektiõpetus)
 1651 "The English Dancing Master", John Playfordi tantsukogumik, 1698 ilmus juba 10. uusväljaanne
 1656 "The Siege of Rhodes", esimene inglise ooper
 1674 Gaspar Sanz, "Instrucción de música sobre la guitarra española", järgmised kitarriõpiku osad 1675 ja 1697
 1676 Heinrich Ignaz Franz Biber, "Die Rosenkranz-Sonaten"
 1685 sündisid Johann Sebastian Bach, Friedrich Händel ja Domenico Scarlatti
 1688 Henry Purcell, "Dido ja Aeneas"
 1691 Andreas Werckmeister, "Musicalische Temperatur, oder deutlicher und wahrer Mathematischer Unterricht"
 1692 (?) Marc-Antoine Charpentier' "Te Deum" D duur (arvatav esiettekanne)
 1697 Andreas Werckmeister: Hypomnemata musica (võrdtempereeritud häälestuse detailne kirjeldus)

Teadus ja filosoofia 
 1600 Giordano Bruno hukkamine
 1603 asutati Accademia dei Lincei
 1604 James VI traktaat "A Counterblaste to Tobacco"
 1605 Leonardus Lessius kirjeldab moraaliteoloogilises raamatus "Õigusest ja seadusest" esmakordselt riskipõhise hinnaga kindlustust
 1607 Eukleidese "Elemendid" tõlgiti hiina keelde
 1609 Hugo Grotiuse "Vaba meri", tänapäevase mereõiguse üks alustekste
 1610 Galileo Galilei "Sidereus Nuncius"
 1610–33 Galilei protsess inkvisitsioonikohtus
 1620 Francis Baconi "Novum Organum"
 1625 Hugo Grotiuse "Sõja ja rahu õigusest", tänapäevase rahvusvahelise õiguse üks alustekste
 1626 Francis Baconi "Uus Atlantis"
 1626 jesuiit Nicolas Trigault leiutas esimese hiina keele romaniseeritud transkriptsiooni
 1627 Michał Boym tutvustas Hiinas esmakordselt heliotsentrilist maailmasüsteemi
 1628 William Harvey' "Anatoomilisi uurimusi südame ja vere liikumisest loomadel"
 1632 Galileo Galilei "Dialoog kahest maailmasüsteemist"
 1635 kardinal Richelieu asutas ametlikult Prantsuse Akadeemia
 1637 René Descartes'i "Arutlus meetodist"
 1638 Pekingis kasutati ajalehe trükkimisel esmakordselt liikuvat kirjatüüpi
 1641 René Descartes'i "Meditatsioonid esimesest filosoofiast" eessõnana esseedele meteooridest, dioptrikast ja geomeetriast
 1646 nimetas Thomas Browne oma teost "Pseudodoxia Epidemica" esimesena entsüklopeediaks
 1651 Thomas Hobbesi "Leviaatan"
 1651 William Harvey' "Uurimusi loomade paljunemisest"
 1659 Henry More'i "Hinge surematus"
 1660 Charles II asutas Londoni Kuningliku Seltsi
 1660 Antoine Arnauld' ja Claude Lancelot' Port-Royali universaalgrammatika
 1661 Robert Boyle'i "The Sceptical Chymist"
 1662 ilmus Port-Royali loogika
 1662 Thomas Petty alustas rea teostega, milles käsitles majandust matemaatiliselt ja statistiliselt
 1664 ilmub postuumselt Thomas Muni raamat "Inglismaa rikkus väliskaubandusest"
 1665 Prantsusmaal hakkas ilmuma maailma esimene teadusajakiri "Journal des sçavans" ("Õpetatute ajakiri")
 1665 hakkas ilmuma maailma esimene tänini ilmuv teadusajakiri, Londoni Kuningliku Seltsi toimetised ("Philosophical Transactions")
 1665 Robert Hooke'i "Micrographia", esimene teaduslik bestseller, millest pärineb termin "rakk"
 1665 Athanasius Kircher omistab raamatus "Maa-alune maailm" maa seest leitavad hiiglaslikud luud väljasurnud hiiglastele
 1666 Isaac Newtoni annus mirabilis, legendaarne üliviljakas loominguperiood
 1666 Margaret Cavendishi "Vaatlusi eksperimentaalfilosoofiast" ja "Leegitsev maailm"
 1670 Baruch Spinoza "Teoloogilis-poliitiline traktaat"
 1671 Marcello Malpighi "Taimede anatoomia"
 1672 Isaac Newton valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks, esitles seal oma reflektorteleskoopi ja värviteooriat
 1672 Samuel Pufendorfi "Looduse ja rahvaste õigusest"
 1675 Charles II asutas Greenwichi observatooriumi (valmis 1676)
 1676 Ole Rømer määras valguse konstantse kiiruse vaakumis (tegelikust veerandi võrra väiksemana)
 1677 Baruch Spinoza "Eetika" (postuumselt)
 1687 Isaac Newtoni "Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica" ehk "Loodusteaduse matemaatilised printsiibid"
 1687 Prospero Intorcetta avaldas Confuciuse teoste ladina tõlke
 1689 John Locke'i "Second Treatise on Civil Government"
 1691 John Locke kirjeldas hinna kujunemist ostjate ja müüjate vahekorra mõjul
 1694 Prantsuse Akadeemia sõnaraamatu esimene täistrükk
 1695 saatis Pierre Le Pesant Louis XIV-le palvekirja majanduspoliitika uuendamiseks, kirjeldades esmakordselt turumajandust ja hinnates riigi rikkust mitte vara, vaid tootmisvõimsuse alusel
 1696 Isaac Newtonist sai Mündikoja ülevaataja, 1699 ülem, kellena ta korraldas rahareformi
 1696 Charles Davenanti "Essay on the East India Trade" kirjeldas esmakordselt tarbimisnõudlust ja ideaalset konkurentsi

Sündmused Eestis 

 1600–1611 Poola-Rootsi sõda (1600–1611) 
 1601–1603 Näljahäda Eestis
 1622 trükiti Agenda Parva, mis on esimene lõunaeestimurdelist teksti sisaldav säilinud teos
 1624 Rootsi võimud viisid läbi ulatusliku maarevisjoni. Eesti rahvaarv oli vähenenud 100 000-le. Põles Tartu toomkirik, mis jäi sestpeale varemetesse
 1625 Tartu langemisega rootslaste kätte lõppes Rzeczpospolita (Poola) valitsusaeg Lõuna-Eestis
 1630 avati Tartu akadeemiline gümnaasium, mis muudeti kaks aastat hiljem ülikooliks
 1631 asutati Tallinna gümnaasium
 1632 Tartus asutati Academia Gustaviana, mida loetakse Tartu Ülikooli alguseks
 1637 avaldati Stahli grammatika
 1640 Viru-Nigulas Pada mõisas peeti nõiaprotsess Kongla Anni üle
 1641 anti välja esimene teadaolev eestikeelne aabits
 1645 Brömsebro rahuga sai Rootsi Taani kuningriigilt Saaremaa ja Muhu saare
 1655–1660 Teine Põhjasõda, mis lõppes Oliwa rahuga
 1656–1658 Vene-Rootsi sõda (1656–1658)
 1656 Tartu piiramine, kus vene väed vallutasid linna
 1657 Tartu piiramine, kus rootslased püüdsid linna tagasi vallutada, kuid katse ebaõnnestus
 1671 juriidiliselt fikseeriti pärisorjus ja sunnismaisus Liivimaal
 1675 Tallinnas hakkas ilmuma nädalaleht Ordinari Freytags Post-Zeitung, mida võib pidada ajakirjanduse alguseks Eestis
 1680 võttis Rootsi riigipäev vastu otsuse Mõisate reduktsiooniks
 1684 Tartu lähedal asutati Forseliuse seminar
 1687 algas laialdane talurahvakoolide asutamine
 1694 Rootsi võimud piirasid Liivimaa aadli omavalitsust; Liivimaa maanõunike kolleegium saadeti laiali ja allutati maapäevad kindralkuberneri kontrollile
 Suur nälg, mille haripunkt oli 1696/1697 talvel ja mille käigus suri hinnanguliselt iga viies inimene
 1700 algas Põhjasõda (1700–1721) Narva lahinguga

Inimesed

Kunst
 Gian Lorenzo Bernini (1598–1680), itaalia skulptor ja arhitekt
 Michelangelo Caravaggio (1571–1610), itaalia maalikunstnik
 Pieter Claesz (u 1597–1660), hollandi maalikunstnik, kes maalis vaikelusid
 Willem Claesz. Heda (1594–1680), hollandi maalikunstnik
 Anthonis van Dyck (1599–1641), flaami maalikunstnik
 El Greco (1541–1614), Kreeka päritolu Hispaania renessansiajastu maalikunstnik, skulptor ja arhitekt
 Frans Hals (1580/81–1666), Hollandi maalikunstnik, portretist
 Jan Davidsz. de Heem (1606–1684), Hollandi maalikunstnik
 Willem Kalf (1619–1693), Hollandi maalikunstnik
 Gabriël Metsu (1629–1667), hollandi maalikunstnik
 Bartolomé Esteban Murillo (1617–1682), hispaania maalikunstnik
 Nicolas Poussin (1594–1665), prantsuse klassitsistlik maalikunstnik
 Rembrandt (1606–1669), hollandi maalikunstnik
 Peter Paul Rubens (1577–1640), flaami maalikunstnik
 Jan Steen (u 1626–1679), hollandi maalikunstnik, žanrimaalija
 Diego Velázquez (1599–1660), hispaania barokkmaalikunstnik
 Johannes Vermeer (1632–1675), Hollandi maalikunstnik
 Francisco de Zurbarán (1598–1664), hispaania barokkmaalikunstnik

Muusika
 Gregorio Allegri (1582–1652), itaalia helilooja
 Nicola Amati (1596–1684), tuntuim Amati perekonna viiulimeister, võimalik, et õpetas ka hilisemaid tuntud meistreid (Stradivari, Guarneri, Stainer)
 Johann Sebastian Bach (1685–1750), saksa helilooja
 Heinrich Ignaz Franz von Biber (1644–1704), austria helilooja ja viiuldaja
 Dietrich Buxtehude (1637/39–1707), taani-saksa organist ja helilooja
 William Byrd (1539/40–1623), inglise organist, helilooja ja noodikirjastaja
 Marc-Antoine Charpentier (1643–1704), prantsuse helilooja
 Arcangelo Corelli (1653–1713), itaalia viiuldaja ja helilooja
 John Dowland (1653–1626), inglise renessansihelilooja
 Girolamo Frescobaldi (1583–1643), itaalia organist ja helilooja
 Johann Jakob Froberger (1616–1667), saksa helilooja
 Orlando Gibbons (1583–1625), inglise helilooja
 Marin Marais (1656–1728), prantsuse helilooja
 Claudio Monteverdi (1567–1643), itaalia helilooja, laulja ja gambamängija
 Henry Purcell (1659–1695), inglise helilooja ja organist
 Jean-Philippe Rameau (1683–1764), prantsuse helilooja ja muusikateoreetik
 Gaspar Sanz (1640–1710), kitarriõpikud 1674, 1675, 1697
 Alessandro Scarlatti (1660–1725), itaalia barokkhelilooja
 Domenico Scarlatti (1685–1757), itaalia barokkhelilooja
 Johann Hermann Schein (1584–1630), saksa helilooja
 Samuel Scheidt (1587–1654), saksa helilooja
 Heinrich Schütz (1585–1672), saksa helilooja
 Georg Philipp Telemann (1681–1767), saksa helilooja
 Antonio Vivaldi (1678–1741), itaalia barokiajastu helilooja ja viiulimängija
 Jean-Baptiste Lully (1632–1687), itaalia päritolu prantsuse helilooja

Kirjandus
 Francis Bacon (1561–1626), Inglise filosoof, õigusteadlane, riigimees ja esseist
 Matsuo Bashō (1644–1694), jaapani luuletaja
 Cyrano de Bergerac (1619–1655), prantsuse satiirik ja ulmekirjanik
 Nicolas Boileau (1636–1711), prantsuse luuletaja ja kriitik, klassitsismi teoreetik
 Samuel Butler (1612–1680), inglise satiirik
 Bernard Le Bovier de Fontenelle (1657–1757), prantsuse kirjanik
 Miguel de Cervantes Saavedra hispaania kirjanik (1547–1616)
 Pierre Corneille (1606–1684), prantsuse näitekirjanik
 Richard Crashaw (1613–1649), inglise luuletaja
 John Donne (1572–1631), inglise luuletaja, jurist ja vaimulik
 John Dryden (1631–1700), inglise luuletaja, kirjanduskriitik, tõlkija ja näitekirjanik
 Jean de La Fontaine (1621–1695), tuntuim prantsuse valmikirjanik
 Luis de Góngora (1561–1627), hispaania kirjanik
 George Herbert (1593–1633), inglise luuletaja
 Ben Jonson (1572–1637), inglise näitekirjanik, näitleja, luuletaja ja kirjanduskriitik
 Giambattista Marino (1569–1625), itaalia luuletaja
 Andrew Marvell (1621–1678), inglise luuletaja
 John Milton (1608–1674), inglise luuletaja
 Samuel Pepys (1633–1703), inglise ametnik, poliitik ja päevikupidaja
 Francisco de Quevedo (1580–1645), hispaania kirjanik
 Jean Racine (1639–1699), prantsuse näitekirjanik
 François de La Rochefoucauld (1613–1680), prantsuse kirjanik
 William Shakespeare (1564–1616), inglise kirjanik
 Jonathan Swift (1667–1745), iiri kirjanik, satiirik, esseist ja vaimulik
 Henry Vaughan (1622–1695), inglise luuletaja
 John Webster (?1578–?1632), inglise kirjanik

Teadused ja filosoofia
 Francis Bacon (1561–1626), inglise filosoof
 Jacob Bernoulli (1655–1705), šveitsi matemaatik
 Johann Bernoulli (1667–1748), šveitsi matemaatik
 Robert Boyle (1627–1691), inglise keemik, füüsik ja filosoof
 Giovanni Domenico Cassini (1625–1712), itaalia päritolu astronoom, insener ja astroloog
 Margaret Cavendish (1623–1673), inglise filosoof, kirjanik ja loodusteadlane
 Samuel de Champlain (u 1567 – 1635) prantsuse meresõitja, kartograaf, joonistaja, sõjaväelane, maadeavastaja, geograaf, etnoloog, diplomaat ja kroonik
 Anne Conway, (1631–1679), inglise filosoof
 René Descartes (1596–1650), prantsuse matemaatik, filosoof ja loodusteadlane
 John Flamsteed (1646–1719), inglise astronoom
 Galileo Galilei (1564–1642), itaalia astronoom, filosoof, füüsik ja polühistor
 Hugo Grotius (1583–1645), hollandi õigusteadlane, kirjanik ja diplomaat, Vestfaali rahulepingu ideoloog
 Otto von Guericke (1602–1686), saksa teadlane, leiutaja ja poliitik
 Edmond Halley (1656–1742), inglise füüsik, astronoom ja matemaatik
 William Harvey (1578–1657), inglise arst ja anatoom
 Robert Hooke (1635–1703), inglise füüsik, arhitekt ja loodusteadlane
 Thomas Hobbes (1588–1679), inglise ajaloolane, filosoof ja matemaatik
 Christiaan Huygens (1629–1695), hollandi matemaatik, füüsik, astronoom ja leiutaja
 Johannes Kepler (1572–1630), saksa astroloog, astronoom, optik, matemaatik ja natuurfilosoof
 Antoni van Leeuwenhoek (1632–1723), hollandi loodusteadlane ja kaupmees, mikrobioloogia rajaja
 Gottfried Wilhelm Leibniz (1646–1716), saksa filosoof, matemaatik, füüsik ja polühistor
 John Locke (1632–1704), inglise arst ja filosoof
 Marcello Malpighi (1628–1694), itaalia bioloog, füüsik ja füsioloog
 Damaris Masham (1659–1708), inglise filosoof
 Maria Sibylla Merian (1647–1717), saksa loodusteadlane ja illustraator
 Marin Mersenne (1588–1648), prantsuse teoloog, filosoof, matemaatik ja muusikateoreetik
 Henry More (1614–1687), inglise filosoof
 John Napier (1550–1617), Šotimaa matemaatik
 Isaac Newton (1643–1727), inglise füüsik, matemaatik, astronoom, teoloog ja alkeemik
 William Petty (1623–1687), inglise majandusteadlane
 Samuel Pufendorf (1632–1694), saksa filosoof, majandus- ja õigusteadlane
 Ole Rømer (1644–1710), taani astronoom
 Baruch Spinoza (1632–1677), Hollandi filosoof
 Evangelista Torricelli (1608–1647), itaalia füüsik ja matemaatik
 Giambattista Vico (1668–1744), itaalia filosoof
 Christopher Wren (1632–1723), inglise arhitekt, matemaatik ja loodusteadlane
 Jan Amos Komenský (1592–1670), tšehhi õpetaja ja kirjanik

Poliitika ja valitsemine
Aleksei I Mihhailovitš,  Vene tsaar (1645–1676)
 Džahangir (1569–1627), Suurmogulite riigi valitseja 1605–1627
 Šahh Džahan (1592–1666), Suurmogulite riigi valitseja 1627–1658
 Aurangzeb (1618–1707), Suurmogulite riigi valitseja 1658–1707
Charles II, Inglismaa ja Šotimaa kuningas (1660–1685)
Elizabeth I, Inglismaa ja Iirimaa monarh (1558–1603)
Suur Kuurvürst Friedrich Wilhelm,  Brandenburg-Preisimaa valitseja, Brandenburgi kuurvürst ja Preisimaa hertsog (1640–1688) Hohenzollernite dünastiast 
Gustav II Adolf, Rootsi kuningas (1611–1632)
 Kristiina (1626–1689), Rootsi kuninganna 1632–1654
James I, Inglismaa ja Iirimaa kuningas (1603–1625) ning Šotimaa kuningas James VI (1567–1625)
Karl X, Rootsi kuningas (1654–1660)
Karl XI, Rootsi kuningas (1660–1697)
Karl XII, Rootsi kuningas (1697–1718)
 Louis XIV (1638–1715), Prantsusmaa ja Navarra kuningas 1643–1715
Leopold I, Saksa-Rooma keiser (1658–1705)
Louis XIV, Prantsusmaa ja Navarra kuningas (1643–1715)
Jules de Mazarin (Giulio Mazzarini)
Jean Armand du Plessis de Richelieu (1585–1642), prantsuse kiriku- ja riigitegelane
Zygmunt III Waza, Poola kuningas (1587–1632) ja Rootsi kuningas (1592–1599)
William III,  Oranje vürst (Willem III), Hollandi provintside haldur, Inglismaa ja Iirimaa kuningas, Šotimaa kuningas (William II) (1689–1702)
Władysław IV Waza, Poola kuningas (1632–1648)
Peeter I, Vene tsaar (1682–1721) ja Venemaa Keisririigi keiser (1721–1725)
August II Tugev, Saksimaa kuurvürst (1694–1733) ning Poola kuningas ja Leedu suurvürst (1697–1733)

Teisi tuntud inimesi 
 Vitus Bering (1681–1741), taani päritolu vene maadeavastaja
 Miyamoto Musashi (1584–1645), Jaapani mõõgavõitleja ja rōnin

17. sajand kunstis

Arhitektuur

Kunstiteoseid

Muusikateoseid 

 17. sajand
17. sajand