Jüri Kuuskemaa

Jüri Kuuskemaa (vahepeal perekonnanimi Keevallik; sündinud 25. oktoobril 1942 Tallinnas) on eesti kunstiajaloolane.

Kuuskemaa on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli kunstiajaloo erialal 1965. aastal. Keskhariduse omandas ta Keila keskkoolis. 

Jüri Kuuskemaa töötas alates 1964. aastast Kadrioru kunstimuuseumis, algul teadurina, hiljem kuraatorina. 1. veebruarist 2010 töötab Kuuskemaa Tallinna linnapea nõunikuna, peamisteks töövaldkondadeks muinsuskaitse, vanalinn, arhitektuur ja kultuuriküsimused.

Ta on rahvusvaheliselt hinnatud giid ja turismireiside juht. Kuuskemaa on avaldanud muinsuskaitse- ja ajalooteemalisi raamatuid ning teinud raadiosaateid, sageli kirjutab ta arvamuslugusid ajalehtedesse.

Kuuskemaa on tuntud muinsuskaitselise tegevuse ja harivate raadiosaadete poolest (Kuku Raadios teeb ta saadet "Memoria"). Eriti suurt tähelepanu on ta pööranud Kadriorule, sealsele barokkstiilis lossile ja pargile. 

Kuuskemaa on väljendanud arvamust, et kui tuleb valida väärtusliku maja ja puu vahel, eelistab tema igal juhul maja: "Küllap on meie linnas ja maal keskkonda risustavaid inetuid parasiithooneid, mis tuleks maha lammutada, et lasta loodusharuldusest puudel kasvada. Kuid UNESCO maailmapärandisse kuuluvate ürgvanade hoonete puhul ei tohiks olla kahtlust, et puu ja maja, puu ja kiriku, puu ja torni vastuolu tekkides peab taanduma puu. Mis tahes liigist."

Ühiskondlik tegevus
Kuuskemaa oli 1987. aastal Eesti Muinsuskaitse Seltsi (EMS) asutaja ning juhatuse liige.

Poliitiline tegevus
1990. aastal oli ta Eesti Kongressi delegaat.

Jüri Kuuskemaa on kandideerinud Keskerakonna nimekirjas 1996., 2013. ja 2017. aasta kohalikel valimistel ning 2015. ja 2019. aasta Riigikogu valimistel, kuid valituks ei ole osutunud.

Teoseid

"Barokne Kadriorg", Tallinn, 1985
"Matkamaja" (1985)
"Kadriorg 18. sajandil" (1986)
"Estica" (1997)
"Eesti rahvakalender", Tallinn, 1998 ISBN 9985-9136-2-0
"Ikoonid Tallinna kogudest"; koos Nikolai ja Orest Kormašoviga. Tallinn, 1997
"Peeter I ja Katariina I Tallinnas", Tallinn, 2004 ISBN 9985-68-155-X (köites)
"Hea töö headele inimestele. Tallinna käsitöölised" (2006)
"Легенды и были Старого Таллинна" ("Vana Tallinna legendid ja tõsilood"), Tallinn: Aleksandra, 2010 ISBN 9789985996058 (köites) (vene keeles)

Artikleid ja intervjuusid
Kadrioru poeg (Margit Kilumetsa intervjuu Jüri Kuuskemaaga) – Eesti Naine, veebi lisatud 8. märtsil 2005
Kui mina olin veel väikene mees – Õpetajate Leht, 25. mai 2007
Jüri Kuuskemaa: Vabadussamba taga on Ansipi suurusehullustus. Õhtuleht, 17. mai 2008
Jüri Kuuskemaa: roheline terror Tallinna Postimees.ee, 11. november 2008
Džiisus, siisitamine ja roppsuude kuldaeg Postimees, 17. veebruar 2009
Häbenedes eestlust. Appi, keeleinspektsioon! – Postimees, 23. juuli 2009
Kuuskemaa lammutaks vabadusristi ja Solarise Tallinna Postimees.ee, 23. jaanuar 2010

Tunnustus
1980 Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (ENSV Riikliku Kunstimuusuemi kogude teatmikus ilmunud artikkel “Kadrioru kroonika”)
1997 Tallinna teenetemärk
2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk
2001 Prantsusmaa Auleegioni rüütel
2005 Saksamaa Liitvabariigi Teeneterist
2007 Tallinna vapimärk
Madalmaade Kuningriigi Oranje-Nassau ordu ohvitser

Isiklikku
Jüri Kuuskemaa on näitlejate August ja Betty Kuuskemaa pojapoeg. Alates 1978. aastast on ta abielus Aet Kuuskemaaga. Tal on neli last.

Keevalliku nime sai Kuuskemaa 1951. aastal, kui vanavanemate soovil adopteeris ta kasuisa Udo Keevallik. Vanavanemad lootsid, et selle nime all on Nõukogude korra ajal kergem, kuna August Kuuskemaa oli langenud jaanuaris 1944 Teises maailmasõjas Saksa vägede poolel võideldes.

Jüri Kuuskemaa poeg on ettevõtja Juhan Kuuskemaa.

Viited

Välislingid

TV3: Jüri Kuuskemaa seadis linlaste elu ohtu – Delfi, 23. veebruar 2010
Jüri Kuuskemaa saab lõpuks ometi vanaisaks – Delfi, 15. juuni 2010
Keskerakonna kandidaat Jüri Kuuskemaa sai teistega võrreldes eelise – Postimees, 15. september 2013

Eesti kunstiajaloolased
Eesti muinsuskaitsjad
Eesti giidid
Keila Kooli vilistlased
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased‎
Eesti Kongressi liikmed
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Auleegioni rüütlid
Sündinud 1942