joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Murmansk

Murmansk (vene keeles Мурманск) on linn Venemaal, Murmanski oblasti keskus, Arktika suurim linn.
Linn asub Koola poolsaare põhjakaldal, polaarjoone taga.

Linn on asutatud 1916. aastal.

Tähtsus
Murmansk oli NSV Liidu ja on tähtis Venemaa Föderatsiooni sõjasadam ning Venemaa sõjalaevastiku Põhjamere laevastiku ja tuumajäämurdjate baas.

Ajalugu

Koola poolsaare alad olid ajaloolised saamide asualad. Keskajal laienes aladele Novgorodi vabariigi võim, hiljem liideti alad Moskva suurvürstiriigiga.
Venemaa keisririigis 1916–1917 kandis linn Romanovite dünastia auks nime Romanov-Murmanil (Романов-на-Мурмане). 

Esimene maailmasõja ajal toimetati Venemaa keisririigi Antanta-liitlaste poole Koola poolsaarele ja Murmanskisse üle miljoni tonni sõjavarustust keisririigi sõjaväele. Saksamaa keisririigi ja Nõukogude Venemaa vahel sõlmitud separaatrahulepingu sõlmimise ja rindejoone lähenemisel Petrogradile, 1918. aasta 6. märtsil maabusid Murmanskis lahingulaev "Glory"lt Suurbritannia sõjaväelased, kokkuleppel Nõukogude valitsusega linnas asuva varustuse kaitseks ning võimaliku saksa pealetungi eest. Alanud Vene kodusõjas kuulutas Murmanski Nõukogu 30. juunil end enesemääramisõiguse alusel iseseisvaks ja eraldunud Nõukogude Venemaast. Murmanski koalitsiooninõukogu toetas ka Suurbritannia, kelle toel moodustati piirkonnas Briti-Slaavi ja Prantsuse-Slaavi sõjaväeosad. 1918–1920 oli Murmansk okupeeritud lääneriikide poolt, kes toetasid Vene kodusõjas valgeid, Põhjarindel.

Demograafia
Elanike arv on viimastel aastatel kiiresti vähenenud peamiselt väljarände tõttu. Kui 1992. aastal elas linnas 468 300 inimest, siis 2018. aasta alguseks oli elanike arv langenud 295 374 peale.

Viited

Välislingid 

Murmanski koduleht

Sadamalinnad
Murmanski oblasti linnad
Torino

Torino (saksa, inglise ja prantsuse keeles Turin, hispaania keeles Turín) on linn Põhja-Itaalias, Piemonte maakonna ja città metropolitana di Torino keskus. See asub Po ja Dora Riparia jõe liitumiskohas. Torino on riigi suuruselt neljas linn ja Milano järel suuruselt teine linn riigi põhjaosas. Torino elanike arv 2012. aasta lõpu seisuga on 872 091, koos eeslinnadega 1,7 miljonit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Ajalugu 

Algselt oli Torino turiinide hõimu asuala. Alates 1. sajandist Rooma koloonia Augusta Taurinorum.
Hannibal hävitas Torino kohal asunud Taurasia linna 218 eKr.

6. sajandist valitsesid seal langobardid; 8. sajandist Frangi krahvid ja 10.–11. sajandini markkrahvid.

1563. aastast oli Torino Savoia hertsogkonna pealinn; 1720. aastast sellest moodustunud Sardiinia kuningriigi pealinn.

Torino oli üks risorgimento peamisi keskusi ja 1861–1865 Itaalia kuningriigi pealinn.

Majandus 

Torinos asub autotööstuskontserni Fiat peakorter.

Transport 

Linna põhjaosas asub Caselle (TRN) rahvusvaheline lennujaam.

Vaatamisväärsused

Kirikud 

 San Giovanni Battista katedraal (1492–1498; 1720)
 San Lorenzo kirik (17. sajand)
 Torino toomkirik (Duomo) ehitatuna 1498 on ainus renessanssarhitektuuri näide linnas. Katedraal on pühendatud Ristija Johannesele. Kiriku Capella della Sacra Sindone kabelis säilitatakse reliikviana Torino surilina.
 Superga basiilika (Basilica di Superga) (1717–1731)

Palatsod 

 Palazzo Madama (13. sajand)
 Palazzo Carignano (1680)

Muuseumid 

 Egiptuse muuseum (Museo Egizio) on üks maailma parimaid egüptoloogia muuseume.
 Automuuseum (Museo dell'Automobile)
 Kuninglik relvakogu (Armeria Reale)
 Sabauda galerii (Galleria Sabauda)

Sport 
Torino tuntumad jalgpalliklubid on Juventus FC ja Torino FC.

10.–26. veebruaril toimusid Torinos 2006. aasta taliolümpiamängud. Seal toimusid 2009. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus.

Üritused

Eurovisioon
2022. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

Sõpruslinnad

Viited

Välislingid 

 Torino valla koduleht (itaalia keeles)

Itaalia linnad
Piemonte vallad
Valletta

Valletta on Malta pealinn. Asub Malta saare Valletta poolsaarel. 

Linn asutati 1566. aastal ja sai nime Johanniidide ordu (Malta ordu) suurmeistri Jean Parisot de la Valette'i järgi.

Valletta kesklinn kuulub aastast 1980 UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Vaata ka
Karmeli Mäe Jumalaema basiilika

Viited

Välislingid

Valletta sadamad

Malta linnad
UNESCO maailmapärandi nimistu objektid Maltal

Pealinnad
Lipetsk

Lipetsk (vene keeles Липецк, sõnast липа 'pärn') on linn Venemaal, Lipetski oblasti keskus. Asub Oka-Doni madalikul Voroneži jõe ääres, 500 km Moskvast lõunas ja 110 km Voronežist põhjas. Geograafilised koordinaadid on 52° 37' N, 39° 36' E.

Ajalugu 
Lipetsk on asutatud 1702. aastal, linnaõigused sai 1779. aastal.

1803. aastal hakkas linnas mineraalveeallikate juures tegutsema kuurort.

Rahvastik 
Elanike arv on 503 100 (2005).

Tööstus 
Lipetsk on tähtis tööstuskeskus. Tööstustoodangust u 80% annab mustmetallurgia, terasetoodang on u 9 miljonit t aastas. Seal asuvad ka Indesit kodumasinate tehased (külmikud, pesumasinad), suur tsemenditehas jm. Linnas asub soojuselektrijaam.

Transport 

Lipetskis on mitu raudteejaama ja -platvormi, mis asuvad Jeletsi-Grjazi raudteeliinil. On olemas kitsarööpmeline raudtee, mis kuulub Lipetski silikaattoodete kombinaadile. Lipetski lennujaam asub linnast 10 km kaugusel.

Linnatransport on esitatud busside, trollide ja trammidega.

Välissuhted 
Lipetskil on neli sõpruslinna:

Viited

Välislingid 

Lipetski linnavaltsuse veebileht

Venemaa linnad
Lipetski oblast
Saratov

Saratov (vene keeles Саратов; varasem eestikeelne nimekuju Saraatov) on linn Venemaal, Saratovi oblasti keskus. Asub Volga jõe paremal kaldal.

Saratov on suur transpordisõlm ja üks Venemaa suurimaid masinaehituse keskusi, seal on ka lennukitehased (Jak-40 ja Jak-42 tootmine).

Saratovit ühendab Engelsiga sild üle Volga jõe. Kolmest küljest on linn ümbritsetud kuni 300 m kõrguste mägedega. 

Saratovi sõpruslinnad on Bratislava (Slovakkia), Dallas (Ameerika Ühendriigid), Dobrič (Bulgaaria), Taiyuan (Hiina).

Nimi
Nimi pärineb algselt põhjaturgi sõnadest sarı ('valge, kollane') ja tau ('mägi').

Ajalugu
Saratov asutati 1590. aastal. Esialgu paiknes linn Volga vasakul kaldal, veidi põhja pool tänapäeva Engelsist. 1674. aastal viidi üle tänasesse asupaika.
1780. aastal sai Saratov kubermangulinnaks. 1870. aastal valminud Tambovi-Saratovi raudtee ühendas linna Moskvaga. 1909. aastal asutas Nikolai II Saratovisse ülikooli (nüüdne N. G. Tšernõševski nimeline Saratovi riiklik ülikool).

Linn on sajandeid olnud üks Venemaa tähtsamaid sadamaid – algul kala- ja soolakaubanduse, hiljem teraviljakaubanduse keskus.

1909–1917 tegutses linnas Keiserlik Nikolai Ülikool. Õppeasutus taaskäivitati 1923. aastal ning nimetati Nikolai Tšernõševski auks Tšernõševski-nimeliseks Saratovi Riiklikuks Ülikooliks.

Nõukogude ajal oli Saratov kuni 1991. aastani välismaalastele suletud kui lennukitööstuse keskus, mis mängis tähtsat osa ka Nõukogude kosmoseprogrammis.

Volgasakslased

Tänu Jekaterina II manifestile 22. juulist 1763 oli Saratov pikka aega volgasakslaste tõmbekeskus. 1941. aastani oli Saratovist üle jõe asuv Pokrovsk (nüüdne Engels) Volgasakslaste ANSV pealinn. 20. sajandi alguses loendati volgasakslasi üle 800 000. Teise maailmasõja ajal küüditati paljud neist Siberisse ja Kasahstani, mõned on hiljem naasnud. Alates 1980. aastatest on enamik Saratovi volgasakslasi emigreerunud Saksamaale.

Elanike arv
 858 000 (2005) 
 841 400 (2007) 
 836 100 (2008)
 831 000 (2009)
 837 800 (2010. aasta rahvaloendus)

Viited

Välislingid 

 Saratovi koduleht
Saraatovist võib saada Putingrad 
Tourism in Saratov Туроператоры Саратов (rus)

Saratovi oblasti linnad
Tambov

Tambov on linn Venemaal, Tambovi oblasti keskus. Asub Volga-Doni madalikul Tsna jõe vasakul kaldal. 

Tambov on asutatud 1636. aastal.

Vaata ka
Tambovi hunt
Tambovi konstant

Viited

Välislingid 

Tambovi koduleht

Venemaa linnad
Tambovi oblast
Pedja jõgi

Pedja jõgi on Eesti pikkuselt neljas jõgi. Saab alguse Pandivere kõrgustikult, Simuna lähedalt ja suubub Emajõkke, varem arvati teda hoopis Põltsamaa jõe suurimaks lisajõeks (A. Loopmann, 1979). Lähtest kuni Onga jõe suubumiseni on tema nimi ka Avanduse jõgi ja alates ühinemiskohast Põltsamaa jõega kuni Emajõkke suubumiseni kannab ka nime Pede jõgi (varem ka Paala jõgi). Suurim laius on Pedja jõel enne Emajõkke suubumist, mis on umbes 55 meetrit. Pikkus 125 km, valgla 2688 km².

Jõe ääres asuvad Jõgeva alevik ja Jõgeva linn.
Pedja suuremad lisajõed on Põltsamaa, Onga, Kaave, Pikknurme ja Umbusi jõgi.

Ajalugu 

Aastail 1843-1844 puhastati  jõgi alamjooksul kuni Põltsamaa jõeni ja Tartust hakkas Rõika-Meleski peeglivabrikuni kurseerima aurulaev Karl.

Aastail 1923-1924 loeti jõe alamjooksu laevatatavaks veeteeks. Toona pidi veetee nõuetele vastav jõgi olema teatava laiuse ja sügavusega (mitte alla 0,5 meetri), kärestikuvaba ja piisavalt sirge. Ka lõiku ülevalpool Jõgevat loeti parvetatavaks veeteeks (sobis puidu parvetamiseks), kuigi sealne lõik oli seda ainult ajutiselt.

Heraldika 
Pedja jõgi on kujutatud Jõgeva linna ja Karla Liivola vapil.

Pilte

Viited

Välislingid 

Lääne-Viru maakonna jõed
Jõgeva maakonna jõed
Tartu maakonna jõed
Seimi jõgi

Seim (ukraina ja vene keeles Сейм) on jõgi Euroopas, täpsemalt Venemaal ja Ukrainas.

Jõgi algab Kesk-Vene kõrgustikult Venemaal Belgorodi oblasti põhjaservas ja voolab valdavalt läände. Lähtest suudme poole minnes ületab jõgi kiiresti Kurski oblasti piiri ja voolab läbi kogu Kurski oblasti. Esimene suur asula Seimi jääres on Krivets. Järgmises, Solntsevos, pöörab jõgi loodesse ja jõuab Kurskisse, kus temasse suubub paremalt Tuskar. Seal keerab jõgi taas läände ning voolab läbi Prjamitsõno ja Kurtšatovi. Vasakult suubub Seimi Răut. Edasi läbib Seim Imeni Karla Liebknechta ja Lgovi ja temasse suubub suurim parempoolne lisajõgi Svapa. Svapa suudmes pöördub Seim lõunasse, möödub loode poolt Ivanovskojest, läbib Rõlski, möödub Korenevost lääne poolt ja suundub siis uuesti läände, läbides Gluškovo. Siis jõuab Seim Venemaa ja Ukraina piirini, keerab seal lõunasse ja voolab lühikest aega piirijõena. Tjotkinos suundub ta läände ja jõuab Ukrainas olevasse Sumõ oblastisse. Enne Burõni pöörab jõgi põhja, Putõvlis uuesti läände ja jõuab Tšernigovi oblastisse. Seal voolab ta läbi Baturini ja suubub Sosnõtsjast idas vasakult Desnasse.

Seimi jõe veed voolavad lõpuks Dnepri kaudu Musta merre.

Enam-vähem kogu ulatuses lähtest suudmeni kulgeb Seimist lõuna pool raudtee, üksnes enne Kurskit on raudtee lühikest aega põhja pool. Burõnist lääne pool on raudtee Seimist pisut kaugemal, läbides Konotopi ja Bahmatši ning jõudes Desnani Makošines. Kurskist kuni Rõlskini kulgeb jõe lõunakaldal ka maantee.

Seimi jõe pikkus on 696 km ja valgla on 27 500 km². Tema lähte kõrgus on 178 m merepinnast ja suudme kõrgus merepinnast 112 m, nii et jõe langus on 66 m ja lang umbes 1 dm/km. Vooluhulk 105 km kaugusel suudmest on keskmiselt 99,6 km³/s.

Viited 

Dnepri jõgikond
Ukraina jõed 
Venemaa jõed
Flat Holm

Flat Holm (kõmri Ynys Echni) on saar Keldi mere Bristoli lahes. 

Pindala umbes 20 ha, kõrgus umbes 30 meetrit. 

Kuulub Suurbritanniale.

Suurbritannia saared
Walesi geograafia
10 km käimine

10 km käimine on kergejõustiku ala.

Meeste maailmarekordi omanik on venelane Roman Rasskazov ajaga 37.11, mille ta saavutas 28. mail 2000 Saranskis. Naiste maailmarekordi omanik on venelanna Jelena Nikolajeva ajaga 41.04.

Olümpiamängude medalivõitjad

Mehed

Naised

Maailmameistrivõistluste medalivõitjad

Naised

Vaata ka 

20 km käimine

Käimine
Tula

Tula (mööndav on ka varasem eestikeelne nimekuju Tuula) on linn Venemaal, Tula oblasti keskus. Asub Moskvast 165 km lõunas, Upa jõe ääres. 

Arvatakse, et Tulat mainitakse esmakordselt 1146. aastal (Taidula).

Hiljem oli Tula Rjazani vürstiriigi piirilinnaks. 16. sajandi alguses läks Moskva vürstiriigi koosseisu ja 1530. aastal ehitati kivist kreml, mis pidas vastu tatarlaste piiramise 1552. aastal.

1712. aastal külastas linna Peeter I, kelle käsul ehitati Tulasse Venemaa esimene relvatehas. Peagi sai Tulast Ida-Euroopa suurim rauatööstuse keskus. Linn on tänapäeval  masinaehituse keskus.

Kodusõja ajal oli Tula Punaarmee relvabaasiks.

Tula lähedal Jasnaja Poljanas asub Lev Tolstoi kodu- ja matusepaik. 

1. jaanuaril 2005 oli elanike arv 465 900. 2005. aastal liideti Tulaga linnalähedased alevid Skuratovski, Kossaja Gora, Gorelki ja Mendelejevski, mille arvel tõusis linna elanike arv ligi 50 000 võrra. 1. jaanuari 2006 seisuga oli Tula elanike arv 509 000, 1. jaanuaril 2007 oli see langenud 504 000-ni, 2008. aastal 500 000-ni ja 2009. aastal 496 000-ni.

Viited

Välislingid 

Tula infoportaal
Linna kaart

Tula oblasti linnad
Passeerimine

Passeerimiseks nimetatakse toiduainete lühiajalist kuumutamist väheses rasvaines.   

Passeerimine võib-olla ka köögiviljade pruunistamine rasvas temperatuuril 120 °C, kus leiab aset värvi- ja aromaatsete ainete ekstraheerimine rasva abil. Passeeritakse kuni toiduainete pehmenemiseni, misjärel valmistatakse neist ühtlane mass, mida lisatakse suppidesse, kastmetesse ja täidistesse. Jahu muutub pärast passeerimist muredaks ning selle lisamisel suppidesse, puljongitesse või kastmeleeme nende tihendamiseks ei moodustu klimpe. 

Passeerimist aetakse vahel segi praadimisega, mille eesmärgiks pole ühtlase massi saamine.

Köögiviljad 
Köögiviljad tükeldatakse väikesteks ühesuurusteks kuubikuteks, pannakse potti või kuumutatud rasvaga pannile ning segades küpsetatakse nõrgal tulel, kuni nad saavad pehmeks. Seejuures muutuvad eeterlikud õlid osaliselt rasvaks ning nende edasisel keetmisel suppides või kastmetes nad ei auru, mis muudab maitse paremaks. Rasv saab samuti ereda oranži varjundi porganditest ja tomatitest, mis teeb ka edasiste toodete värvi paremaks. 

Pehmenenud köögiviljad võivad olla ühtlase massi saamiseks aetud läbi sõela või töödeldud blenderi, mikseri või hakklihamasinaga.

Jahu 
Passeerimisel suureneb jahus lahustuvate osakeste kogus, seejuures toorele jahule omased maitse ja lõhn kaovad, valgud lähevad kokku (hüübivad) ning edaspidi ei moodusta selline jahu liimist massi. Jahu passeerimine võib olla punane (punaste kastmete jaoks) või valge (valgete kastmete jaoks), rasvaseks (koos rasvaga) või kuivaks (ilma rasvata). 

Passeerimisel koos rasvaga looma- või taimeõli või köögimargariini soojendatakse, puistatakse jahu ning pidevalt segatakse. Punase passeerimise saamiseks jahu kuumutatakse kuni 150 °C ning röstitakse kuni helepruuni värvini; valge passeerimise saamiseks temperatuuril 120 °C röstitakse kuni kreemivarjundini. 

Kõige sagedamini passeeritakse jahu ilma rasvata, kuna suurest kuumutamisest kaotab rasv maitset ning seedib pärast halvemini. Selliseks passeerimiseks puistatakse jahu panni peale võrdse kihina (mitte rohkem kui 15 mm), pannakse praeahju ning röstitakse vastaval temperatuuril, segades iga 3–5 minuti tagant. Jahu on valmis, kui on omandanud soovitud tooni.

Viited

Toiduvalmistamine
Neris

Neris (valgevene Вілія, Vilija) on Nemunase parem lisajõgi. Saab alguse Valgevenest Viciebski oblastist, voolab läbi Leedu ja suubub Kaunase linnas Nemunase jõkke.
 
Jõe ülemjooksul Minski oblastis asub Vilija veehoidla, mis on Vilija-Minski kanaliga ühenduses Zasłaŭje veehoidlaga Minski külje all. 

Jõe ääres asuvad Leedus Vilniuse, Jonava ja Kaunase linn, Valgevenes aga Vilejka linn.

Nerise pikkus on 510 km ja tema suurim lisajõgi on parempoolne Šventoji jõgi.

Oletatakse, et kunagi selle jõe kaldal elanud balti hõimud pidasid Nerise alguseks Naračit, sellal kui Vilija ülemjooksul elanud slaavi hõimud pidasid Nerise alguseks sealset jõge. Sellele vastavalt kujunes leedulaste juures jõe nimeks Neris, valgevenelastel aga Vilija.

Nerise jõgikond
Leedu jõed
Valgevene jõed
Vilnius
Tapa vald (2005)

Tapa vald oli kohalik omavalitsus Lääne-Viru maakonnas aastail 2005–2017. Peale 2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimisi tekkis olemasoleva Tapa valla ja Tamsalu valla ühinemisel uus Tapa vald.

Tapa vald oli Lääne-Virumaa läänepoolseim vald, piirnedes põhjas Kadrina, Kuusalu, Aegviidu ja Anija vallaga ning lõunas Tamsalu, Ambla ja Albu vallaga. Vald ulatus kiiluna Harju- ja Järvamaa vahele. Valla üldpindala oli 262,8 km2, ulatudes idast läände 35 km ja põhjast lõunasse keskmiselt 9 km.

Vald moodustati 2005. aasta lõpus Tapa linna, Saksi valla ja Lehtse valla ühtseks omavalitsuseks ühendamise teel. Saksi valla Kiku, Pariisi ja Salda külad liitusid Kadrina vallaga. Tegu oli pretsedenditu sündmusega, sest esmakordselt ühinesid erinevates maakondades olevad omavalitsused: senine Lehtse valla ala oli varem Järvamaa osa.

Tapa vald jaotus viieks kandiks: Tapa, Lehtse, Jäneda, Saksi ja Karkuse.

Asustus

Linn
Tapa

Alevik
Lehtse

Külad

Rahvastik

Tapa valla elanike arv 
Statistikaameti andmed 1. jaanuari seisuga:

Poliitika ja juhtimine

Valimistulemused

Vallavolikogude esimehed 
 2005–2009: Aleksander Sile, Keskerakond
 2009–2013: Urmas Roosimägi, parteitu (VL Valgejõgi)
 2013–2016: Urmas Roosimägi, parteitu (VL Valgejõgi)
 2016–2017: Reigo Tamm, Eesti Reformierakond

Vallavanemad 
 2005–2009: Kuno Rooba, Sotsiaaldemokraatlik Erakond
 2009–2013: Alari Kirt, Isamaa ja Res Publica Liit (VL Valgejõgi)
 2013–2017: Alari Kirt, Isamaa ja Res Publica Liit (VL Valgejõgi)

Abivallavanemad 
 2006–2010: Teet Koitjärv
 2010–2011: Herki Kübarsepp
 2011–2017: Andrus Freienthal

Vallasekretärid 
 2006–2017: Piret Treial

Sümbolid 
 Tapa valla lipp (2005)
 Tapa valla vapp (2005)

Viited 

Eesti endised vallad
Diplomaat

Diplomaat on riiki või rahvusvahelist organisatsiooni esindav kindlaksmääratud volitustega isik. 

Eesti Vabariik eristab karjääri- ja erialadiplomaati.

 Karjääridiplomaat on Välisministeeriumi koosseisu kuuluv välisteenistuses olev teenistuja, kellele on antud diplomaatiline au- või teenistusaste ning kes on volitatud esindama Eestit välissuhtlemises.
 Erialadiplomaat on teise ministeeriumi või selle valitsemisala asutuse teenistuja, kes on välisesinduses töötamise ajaks võetud välisteenistusse välisministeeriumi diplomaatilisele ametikohale koosseisuväliseks teenistujaks ning kes välissuhtlemises esindab Eestit kindlaks määratud volituste piires ja ajal.

Diplomaat saab tavaliselt väga laia erialase hariduse diplomaatide koolis, kus pearõhk võõrkeeltel, ajalool, etiketil ja ka näiteks luurealastel teadmistel.

Diplomaatide astmed Eesti Vabariigi välisteenistuses 

Au- ja teenistusastmed antakse vaid karjääridiplomaadile. Kui suursaadik lahkub välisteenistusest, siis tal auaste säilib aga ta ei saa enam nn. auastmetasu, mida riik diplomaatidele maksab.

Auastmed:
suursaadik (täielik ametinimetus: erakorraline ja täievoliline suursaadik)
saadik (täielik ametinimetus: erakorraline saadik ja täievoliline minister või lihtsalt minister; saadiku auastet ei ole Eestis pärast 1991. aastat antud (v.a üks kord), kuna ajaga on selle auastme tähtsus devalveerunud.)

Teenistusastmed:
 vanemnõunik
 nõunik
 esimene sekretär (I sekretär)
 teine sekretär (II sekretär)
 kolmas sekretär (III sekretär)
 atašee

Diplomaadi õigused 
Diplomaati ja saatkonna töötajaid kaitseb rahvusvaheliste seaduste järgi kindlaksmääratud diplomaatiline kaitse, mistõttu ei ole asukohariigil õigust diplomaadilt vabadust võtta ega teda ka näiteks läbiotsimiseks kinni pidada.

Diplomaadi kinnitab asukohariigi riigipea ning tema volitused lõppevad kolmel juhul: 

 Riigipea lõpetab diplomaadi volitused esindatava riigi nõudmisel. (Näiteks lõppeb diplomaadi lähetamise aeg või muu tavapärane põhjus)
 Diplomaat kuulutatakse asukohariigi poolt soovimatuks isikuks ehk persona non grata'ks. Sel juhul saadetakse diplomaat riigist välja, sest asukohamaal ei ole teda õigust kriminaalvastutusele võtta. Traditsiooniliselt saadetakse ka väljasaatnud riigi mõni diplomaat tavaliselt "diplomaatilise vastusena" vastaspoole riigist välja. (Põhjuseks on peaaegu alati see, et diplomaat tabatakse spionaažilt ehk salajaste andmete ebaseaduslikult kogumiselt.)
 Diplomaadi surm.

Vaata ka
Diplomaatia
Diplomaatide loend

Välislingid
Venemaa Keisririigi saadikud ja suursaadikud

 
Ametid
Valestart

Valestart ehk valelähe on spordis kehtetuks tunnistatav mittenõuetekohane start.

Valelähte sooritab see võistleja-jooksja, kes hakkab pärast stardiasendi fikseerimist liikuma enne stardisignaali. Pärast valelähte sooritamist võistleja diskvalifitseeritakse (mitmevõistluses seda ei rakendata).

Valelähtena läheb kirja ka see, kui jooksja häirib kaasvõistlejaid, olgu häälitsemisega või muul moel.

Viited

Sport
Ultimaatum

Ultimaatum (ladina keeles ultimatum "lõplik, viimane") on ilma edasiste läbirääkimiste kavatsuseta esitatud nõue.

Diplomaatias tähistab ultimaatum dokumenti, milles sisalduvate nõuete mitterahuldamisel ähvardab ultimaatumi esitaja kasutada vägivaldseid vahendeid (nt sõjaline jõud, blokaad).

poliitika
Diplomaatia
Matti Vanhanen

Matti Taneli Vanhanen (sündinud 4. november 1955 Jyväskyläs) on Soome poliitik, 1. veebruarist 2022 Eduskunta esimees. 

Ta oli Keskerakonna esimees aastatel 2003–2010. 2006. aasta teisel poolel oli ta Euroopa Nõukogu president. 
8. juunil 2020 esitas Soome Keskerakond Vanhaneni rahandusministri kandidaadiks ja 9. juunil sai ta Soome rahandusministriks. Mais 2021 astus Vanhanen ametist tagasi.

Haridus

Vanhanen õppis ülikoolis politoloogiat ja sai 1989 sotsiaalteaduste magistriks.

Töö

Vanhanen töötas 1985–1988 kohalikus ajalehes Kehäsanomat ajakirjaniku ja 1988–1991 peatoimetajana. Oma kolumnis "Soomemaa" mõistis ta karmilt hukka juulis 1985 Helsingis toimunud meeleavalduse Eesti iseseisvuse toetuseks, nimetades seda demonstratsiooni provokatiivseks. 

1980–1983 juhtis ta Keskerakonna noorteorganisatsiooni. 1981–1984 oli ta Espoo linnanõukogu liige. 1991 valiti ta Soome parlamenti. Seal huvitus ta ökoloogiast, näiteks kuulus ta 1991–1995 parlamendi keskkonnakomisjoni ja võttis 1992 sõna Soome viienda tuumajaama ehituse vastu, olles samal ajal elektrit tootva ettevõtte Fortum teenistuses . 1994–2001 oli ta Keskpartei parlamendirühma esimehe asetäitja ja 2000–2003 Keskpartei esimehe asetäitja. 2003 sai ta Soome kaitseministriks Anneli Jäätteenmäe valitsuses. Pärast Jäätteenmäe tagasiastumist sai ta samal aastal Soome peaministriks.

2006. aasta presidendivalimistel jäi ta 18,6%-ga kolmandaks ega pääsenud teise vooru.

Matti Vanhaneni teine valitsus sai Soome parlamendi heakskiidu 17. aprillil 2007. Tema valitsuskabinetti toetas 121 ja vastu oli 71 parlamendiliiget. Matti Vanhanen vannutati teiseks ametiajaks peaministriks 19. aprillil 2007.

Mais 2010 teatas ta, et kavatseb tervislikel põhjustel loobuda nii peaministri kui ka Keskerakonna esimehe ametist. 12. juunil 2010 valiti tema asemel erakonna esimeheks Mari Kiviniemi.

18. juunil 2010 esitas Matti Vanhanen president Tarja Halosele lahkumispalve, mille president rahuldas. 22. juunil astus ametisse Mari Kiviniemi valitsus. 

Juunis 2020 astus tagasi rahandusminister Katri Kulmuni ja Soome Keskerakond esitas Vanhaneni rahandusministri kandidaadiks. Hiljem kommenteeris ta meediale, et esialgu ei soovinud ta pakutud kohta vastu võtta, kuid oli kohusetundest nõus.

Tunnustus
 2007 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

Isiklikku

Matti Vanhaneni isa on politoloog Tatu Vanhanen. Matti Vanhanen oli aastatel 1985–2005 abielus Merja Vanhasega. Neil on kaks tütart: Annastiina (sündinud 1991) ja Juhana (1994).

Vaata ka 
 Matti Vanhaneni esimene valitsus
 Matti Vanhaneni teine valitsus

Viited

Välislingid
 Vanhanen ei taha presidendiks kandideerida. Postimees, 25. jaanuar 2009
 Liisi Poll. Soomes tõusis tüli riigijuhtide võimu üle. Postimees, 21. mai 2009
 Tiina Hakman. Kuidas Merja unenägu täide läks. epl.ee, 9. oktoober 2009
 Priit Simson. Matti Vanhanen: kõik ei tohi korraga pidurdada, epl.ee, 15. oktoober 2009

Soome peaministrid
Helsingi ülikooli vilistlased
Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1955
Soome kaitseministrid
Belgorod

Belgorod (vene keeles Белгород, 'valge linn') on linn Venemaal, Belgorodi oblasti keskus. Asub Ukraina piiri lähedal, 50 km Harkivist põhjas, Donetsi jõe kaldal. Geograafilised koordinaadid on 50°36'N, 36°36'E.

Ajalugu
Asulat on mainitud 1237. aastal, mil selle laastas Batu-khaan. See taasasutati 1593. aastal. Ehitustöid juhtisid vürst Mihhail Nozdrovatõi ja vürst Andrei Volkonski. 17. sajandil oli kaitsekindlus Venemaa lõunapiiril.

Teise maailmasõja ajal, Kurski lahingus toimus Belgorodi lähedal asuvas Prohhorovka külas üks kõigi aegade suurimaid tankilahinguid (Prohhorovka lahing).

Rahvastik 
Rahvaarv rahvaloenduste andmetel (tuh. in.)

Loodus

Kliima
Belgorodis on mandriline paraskliima jaheda või külma talve ja palava suvega. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –6,3 °C ja juuli keskmine õhutemperatuur on 21,8 °C. Aasta keskmine õhutemperatuur on 7,7 °C.

Viited

Välislingid 
 Shell hits military camp in Russia, most likely from Ukrainian side - Tass. Reuters, 29. märts 2022
 War in Ukraine: Russia accuses Ukraine of attacking oil depot [Sõda Ukrainas: Venemaa süüdistab Ukrainat kütusehoidla ründamises]. BBC News, 1. aprill 2022
 Deadly blasts hit Russian border city. BBC News, 3. juuli 2022

Venemaa linnad
Belgorodi oblast
Matt (keel)

Matt (vene keeles мат, матерщина või матерный язык) on vene keele seksuaalseid sõnu sisaldav släng. Venelased kasutavad matti sageli ja kõik venelased mõistavad seda, kuid avalikult ei ole seda sobiv kasutada. Matt on teistesse keeltesse raskesti tõlgitav ja mitmetes vene keelega kontaktis olnud keeltes kasutatakse mati väljendeid toorlaenudena. 

Tuntumad väljendid on  

 hui (хуй) 'peenis'
 pizda (пизда) 'vulva'
 jebat (ебать) (eriti väljendis ēб твою мать 'keppisin sinu ema')
 bljad (блядь) 'lits'

Ainuüksi sõna хуй sisaldavaid väljendeid on vene keeles üle 500.

Välislingid 
Russki-mat.net

Vene keel
Släng
Galina Tšistjakova

Galina Tšistjakova (slovakipäraselt Galina Čisťakovová; sündinud 26. juulil 1962 Izmailis, Ukrainas) on NSV Liidu endine kergejõustiklane (kaugus- ja kolmikhüppaja), Seouli olümpiamängude pronksmedalivõitja ja kehtiva maailmarekordi (7.52) valdaja. Kolmikhüppes on tema isiklik rekord 14.76.

Alates 1996. aastast elab Galina Tšistjakova Bratislavas ning on esindanud Slovakkiat paljudel suurvõistlustel kaugus- ja kolmikhüppes, kuid endist edu pole saavutanud.

Saavutused

Olümpiamängudel 

1988 pronksmedal kaugushüppes – 7.11

Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlustel 

1989 sisemaailmameister kaugushüppes – 6.98

Euroopa meistrivõistlustel 

1986 hõbemedal kaugushüppes – 7.09

Euroopa sisemeistrivõistlustel 

1985 Euroopa sisemeister kaugushüppes – 7.02
1987 hõbemedal kaugushüppes – 6.89
1988 hõbemedal kaugushüppes – 7.24
1989 Euroopa sisemeister kaugushüppes – 6.98
1990 Euroopa sisemeister kaugushüppes – 6.85 ja 1. koht kolmikhüppes 14.14 (näidisala)

Maailmarekord 

Nõukogude Liidu kergejõustiklased
Slovakkia kergejõustiklased
Sündinud 1962
Jyväskylä linn

Jyväskylä on linn Soomes Kesk-Soome maakonnas. Selle keskus on Jyväskylä, mis asub Päijänne järve põhjakaldal.

Jyväskylä linna naabrid on Joutsa vald, Jämsä linn, Laukaa vald, Luhanka vald, Muurame vald, Petäjävesi vald, Toivakka vald ja Uuraineni vald. Jyväskylä linna naabervallad enne valdade liitmist 2009. aastal olid Jyväskylä vald (Jyväskylän maalaiskunta), Muurame vald ja Toivakka vald.

Jyväskylä linn on soomekeelne.

Jyväskylä sai linnaõigused 22. märtsil 1837.

Jyväskylä linna pindala on 1466,46 km² (maapindala 1171,19 km²). Enne valdade liitmist oli pindala 137,47 km² (maapindala 105,85 km²). Linna algupärane territoorium haaras ainult nüüdset kesklinna.
 
Jyväskylä linna territooriumil elab 143 485 (2020) inimest, nendest 120 000 tiheasustusega Jyväskylä paikkonnas, ja kogu valla rahvastiku tihedus on 109 in/km². Enne territooriumi suurenemist 2009. aastal elas Jyväskylä linnas 86 250 inimest ja rahvastiku tihedus oli 814,8 in/km².

Jyväskyläs asub 1966. aastal asutatud Jyväskylä Ülikool. Linnas alustas tegevust 1858. aastal esimene soomekeelne keskkool Soomes, Jyväskylän yläalkeiskoulu.

Jyväskyläs asub Kesk-Soome Keskhaigla.

1993 liideti linnaga Säynätsalo vald. 1. jaanuaril 2009 liideti Jyväskylä linnaga Jyväskylä vald ja Korpilahti vald.

Jyväskylä jalgpalliklubi mängib Veikkausliigas ja jäähokiklubi JYP Soome jäähokiliigas. Linn on tuntud kui autoralli maailmameistrivõistluse Soome ralli keskus.

Valla territooriumil Oravivuori mäel asub UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluva Struve geodeetilise kaare mõõdupunkt ().

Jyväskyläst pärit tuntud inimesi 

 Alvar Aalto, arhitekt
 Mikko Hirvonen, rallisõitja
 Tommi Mäkinen, rallisõitja
 Matti Nykänen, suusahüppaja
 Harri Rovanperä, rallisõitja
 Raimo Summanen, jäähokimängija ja treener
 Henri Toivonen, rallisõitja
 Matti Vanhanen, Soome peaminister (2003-).
 Laura Voutilainen, laulja

Sõpruslinnad 

  Debrecen (Ungari)
  Esbjerg (Taani)
  Eskilstuna (Rootsi)
  Fjarðabyggð (Island)
  Jalapa (Nicaragua)
  Jaroslavl (Venemaa)
  Mudanjiang (Hiina)
  Niiza (Jaapan)
  Potsdam (Saksamaa)
  Poznan (Poola)
  Stavanger (Norra)

Vaata ka 
 Kypärämäki
 Nokkakivi

Viited

Välislingid 
 Jyväskylä koduleht

Soome linnad
Kesk-Soome maakonna vallad
Nikosia

Nikosia on Küprose pealinn. Linn asub Küprose keskosas Pedieose jõe kaldal.

Nikosia on 1974. aasta Türgi invasioonist alates jagatud kaheks mööda nn Rohelist joont (ÜRO poolt kontrollitud demilitariseeritud tsoon). Nii Küprose Vabariik kui ka rahvusvaheliselt tunnustamata Põhja-Küprose Türgi Vabariik peavad Nikosiat oma pealinnaks.

Välislingid 
Nikosia koduleht

Küprose linnad
Pealinnad
Kaluga

Kaluga (mööndav nimekuju Kaluuga) on linn Venemaal, Kaluga oblasti keskus. Asub Kesk-Vene kõrgustikul, Oka jõe vasakul kaldal.

Kaluga on asutatud Moskva vürstiriigi piirikindlusena. Esmakordselt mainitakse teda 1371. aastal Leedu suurvürst Algirdase poolt.

Kaluga oli Moskva suurvürstiriigi koosseisus alates 15. sajandist. 1505–1518 oli omaette osastisvürstiriigi keskus.

1708. aastast oli Moskva kubermangu koosseisus, 1796. aastal loodi Kaluga asehalduskond (Калужское наместничество) ja 1796. Kaluga kubermang. 
1924 läks Moskva oblasti koosseisu ja 1934 Tula oblasti koosseisu, kuni 1944. aastal loodi Kaluga oblast.

1892 kuni 1935 elas Kalugas raketiteadlane Konstantin Tsiolkovski. Linnas asub Kosmonautika ajaloo muuseum.

Tuntud isikutest on linnas sündinud helilooja ja pianist Nikolai Rakov.

Viited

Välislingid 

Kaluga linnaduuma koduleht

Kaluga oblasti linnad
Rjazan

Rjazan on linn Venemaal, Rjazani oblasti keskus. Asub Oka jõe paremal kaldal, Kesk-Vene kõrgustiku idaserval. Kaugus Moskvast mööda autoteed on 164 km.

Ajalugu 

Rjazani kreml olevat ehitatud vene hõimude poolt soomeugrilaste maale 1095. aastal. 12. sajandist oli Rjazani vürstiriigi keskus. 1237. aastal rüüstasid asulat mongolid. 1521. aastal liideti Moskva suurvürstiriigiga.
Linnaõigused sai 1719. aastal.

Haldusjaotus 

Linn jaguneb 4 linnaosaks (rajooniks): Moskovski, Sovetski, Železnodorožnõi ja Oktjabrski. Rjazani haldusalasse (Sovetski linnaossa) kuulub ka 20 km linnast põhja pool asuv Solottša alevik (umbes 2500 elanikku).

Rahvastik 
1. septembril 2010 oli linna arvestuslik elanike arv 508 100. Jaanuarist augustini oli sündimus 10,1‰ ja suremus 15,4‰.

Majandus 
Linnas on mitu masinaehitusettevõtet. Arenenud on ka kergetööstus ja ehitusmaterjalide tööstus.

Vaatamisväärsused 
Linnas on mitu 15.–17. sajandist pärinevat kirikut.

Kuulsaid linnaelanikke 
 Sergei Jessenin (1895–1925), luuletaja
 Andrei Markov (1856–1922), matemaatik
 Ivan Pavlov (1849–1936), füsioloog
 Roman Putin (1977), vene ettevõtja ja avaliku elu tegelane
 Irina Simagina (1982), Venemaa kergejõustiklane (kaugushüppaja)
 Konstantin Tsiolkovski (1857–1935), raketiteadlane. Sündis Rjazani lähedal ja käis seal koolis.

Vaata ka 
 1999 Rjazani intsident

Viited

Välislingid 
Rjazani koduleht
Rjazani infoportaal
 Запрещенный Фильм "Покушение на Россию"

Venemaa linnad
Rjazani oblast
Kaluuga

Kaluuga (Huso dauricus) on suur röövkala tuurlaste sugukonnast.

Ta eluneb Amuuri jõgikonnas ning meres Amuuri suudmealal. Noored isendid elavad Ohhoota ja Jaapani mere rannikualadel. Kaluuga on äärmiselt ohustatud liik. Liigi arvukus on vähenenud alates 19. sajandi lõpust, eriti järsult 20. sajandi lõpus ja 21. sajandi alguses seoses röövpüügiga.

Väidetavalt on tegemist maailma suurima mageveekalaga. Tema maksimaalne kehamass on vähemalt 1000 kg. Pikkus võib ületada 5 m. 

Eluiga on 17–20 aastat. 

Kaluuga on üks kaladest, kellelt saadakse musta kalamarja.

Vaata ka
Beluuga

Viited

Välislingid
 Teaduslik liigikirjeldus (inglise keeles) 
 Kirjeldus koos fotoga (inglise keeles)
  Foto: kaluuga topis Habarovski muuseumis
 Artikkel kaluugade püüdmisest (inglise keeles)

Kalad
Uniejów

Uniejów on linn Poola keskosas Łódźi vojevoodkonnas Poddębice maakonnas, Uniejówi valla halduskeskus. Uniejów asub Suur-Poola vojevoodkonna piiri ääres.

Uniejówit on esmamainitud 1136. aastal, linnaõigused sai enne 1331. aastat.

Viited

Välislingid 
Uniejów

Łódźi vojevoodkonna linnad
Sürgavere

Sürgavere küla asub Viljandi maakonnas Viljandist umbes 20 km põhja pool Põhja-Sakala vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

Sürgaveres asub Sakala kõrgustiku põhjaosa kõrgeim tipp – 128 meetri kõrgune Sürgavere mägi. Külast saavad alguse Ängi oja ja Liiduvere oja.

2,5 km kaugusel asub Tallinna–Viljandi raudteeliini Sürgavere raudteepeatus. 
Külal on bussiühendus Viljandi ja Suure-Jaaniga. Sürgaverest lähevad läbi Epra–Sürgavere–Klaassepa tee ja Mudiste–Kobruvere tee, mis ristuvad küla keskuses. Küla lõunaosas algab Auksi tee.

Küla keskpunktis asub kunagise Sürgavere mõisa peahoone, milles praegu tegutseb Sürgavere Põhikool. Endist mõisahoonet, mis kuulus varem Wahlide perekonnale, ümbritseb 4,7 hektari suurune looduskaitsealune park.

Külas on oma spordihoone, raamatukogu, lasteaed, postkontor, kauplus. 
Raamatukogu asub suurtes ruumides. Lugejate käsutuses on paljundusmasin ja Interneti püsiühendusega arvutid.

Külas on Riigi Ilmateenistuse ilmavaatlusradar.

Ajalugu
Esimesed teated Sürgavere kohta pärinevad 1583. aastast.
25. juulil 1744 kinkis keisrinna Elisabet õuedaamile Maria Tšoglokovile, sünd. Hendrikovile, Katariina I kaudu keisrikoja veresugulasele, muude mõisate hulgas ka Sürgavere mõisa.
1939. aastal ehitati mõisa peahoone kooli tarbeks tundmatuseni ümber.
Sürgavere on ka kohaliku põllumajandusühistu keskus. Põllumajandusühistu on välja kasvanud endisest kolhoosist Kindel Tee.

Vaata ka
"Kindel Tee"

Viited

Välislingid
Sürgavere küla koduleht
Sürgavere küla Facebookis
Kaardid ja ilm
Sürgavere mõisa kirjeldus Eesti mõisaportaalis
Sürgaverre kerkis Euroopa moodsaim ilmavaatlusradar

Põhja-Sakala vald
Viljandi maakonna külad
Noah Ngeny

Noah Ngeny (sündinud 2. novembril 1978 Kabenas) on Keenia kergejõustiklane (jooksja, põhidistantsid 800 m ja 1500 m). Olümpiavõitja (2000).

Enne Sydney olümpiamänge oli Maroko mailer Hicham El Guerrouj üks kindlamaid olümpiakulla taotlejaid.

Eeljooksus ja poolfinaalis võitiski marokolane mängeldes, finaalis aitas tal esimesel distantsipoolel kõrget tempot hoida kaasmaalane Youssef Baba. Kui Baba väsis, asus El Guerrouj ise juhtima ja oli ees ka lõpusirgele tulles.

Siis kiirendasid end kogu aeg marokolase tempot hoidnud keenialased Noah Ngeny ja Bernard Lagat. Neist Ngeny samm oli nii värske, et El Guerrouj ei suutnud oma liidrikohta enam hoida. Viimastel meetritel möödus Ngeny suurfavoriidist ja võitis uue olümpiarekordiga 3.32,07 olümpiakulla.

Senine olümpiarekord 3.32,53 oli 16 aastat vana ja kuulus inglasele Sebastian Coe'le.

1999. aasta maailmameistrivõistlustel Sevillas oli 21-aastane Ngeny lõpetanud El Guerrouj'i järel teisena.

Saavutused

Olümpiamängudel 

2000 olümpiavõitja 3.32,07

Maailmameistrivõistliustel 

1999 hõbemedal 2.28,73

Sisemaailmameistrivõistlustel 

2001 pronksmedal 3.51,63

Maailmarekordid

Isiklikud rekordid

Isiklikku 

Noah Ngeny on 182 cm pikk ja kaalub 68 kg.

Keenia jooksjad
Sündinud 1978
Rioni

Rioni (gruusia რიონი) on jõgi Kaukaasias, Gruusia lääneosas. Saab alguse Svanethi aheliku lõunanõlvalt Ratša piirkonnas. Suubub Musta merre Phothi linna lähedal. Pikkus 327 km. 

Rioni oli muinaskreeklastele tuntud kui Phasis, seda mainivad Hesiodos, Apollonios Rhodoselt ja Vergilius.

Jõe ääres asub Khuthaisi linn.

Gruusia jõed
Vanadzor

Vanadzor on linn Armeenias, Lori maakonna keskus. 

Kuni 1935. aastani oli linna nimi Gharakhilisa (armeenia  Ղարաքիլիսա, vene Караклис, türgi Karakilisa 'must kirik'). Aastatel 1935–1990 kandis nime Kirovakan.

Elanike arvult on Vanadzor Armeenia kolmas linn.

Armeenia linnad
Lori maakond
Salt Lake City

Salt Lake City on Ameerika Ühendriikide Utah' osariigi pealinn (aastast 1859). Elanike arv 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 181 743.

8.–24. veebruarini 2002 toimusid Salt Lake Citys XIX taliolümpiamängud.

Ajalugu 
Linna esialgne asula rajati 24. juulil 1847 Brigham Youngi juhitud 1700-liikmelise rühma mormoonide poolt.

Sport 
Linna kuulsaim korvpalliklubi Utah Jazz mängib NBA-s.

Viited

Välislingid 

 Salt Lake City koduleht

Utah' linnad
Jerevan

Jerevan (armeenia keeles Երևան või Երեւան) on Armeenia pealinn ja suurim linn. Asub Türgi piiri lähedal, Ararati tasandikul, Hrazdani jõe kaldal. 

Tekkis 782 eKr urartulaste rajatud Erebuni kindluse juurde. Jerevan on olnud araablaste, pärslaste, Osmanite riigi ja Venemaa valduses. 
1917–1920 ja alates 1991 on iseseisva Armeenia pealinn.

Jerevanis tegutseb Jerevani Riiklik Ülikool.

Armeenia peamine lennujaam Zvarthnotshi rahvusvaheline lennujaam asub kesklinnast 12 kilomeetrit edelas.

Rahvastik

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jerevani elanikest armeenlasi 98,6%, venelasi 0,6% ja kurde 0,4%.

Kliima

Jerevanis on mandriline paraskliima parajalt külma talve ja palava kuiva suvega.

Transport

Metroo  
Jerevani metroo (Երեւանի մետրոպոլիտեն, Jerevani metropoliten) avati 1981.

Vaata ka
 Matenadaran
 Armeenia Rahvusraamatukogu

Viited

Välislingid 

Jerevani linna koduleht (armeenia ja vene keeles)

Armeenia linnad
 
Pealinnad
Arran

Arran on saar Iiri mere Clyde'i lahes. Selle pindala on 425 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 874 meetrit, ja kuulub Suurbritanniale, täpsemalt Šotimaale.

2001. aasta seisuga elas Arranil 5058 elanikku.

Välislingid 

Atlandi ookeani saared
Šotimaa saared
Iiri meri
Rawones

Rawones on eesti ansambel.

Koosseis
Peeter Valk (esinejanimega Petey Rawone; vokaal)
Mart Niineste (esinejanimega Marty Rawone; kitarr)
Joel Berg (esinejanimega JB Rawone; bass)
Maik Rõngelep (esinejanimega Maik Rawone; trummid)

Biograafia

Rawones on esimene Eestis tegutsev USA punklegendi Ramones tribüütbänd. Bänd koosneb eesti rokkmuusikutest, kelle lemmikbänd on Ramones. Rawones tuli kokku eesmärgiga anda Ramonesi 30. aastapäeva puhul mõned kontserdid. 

Esinemised toimusid:
 25. märtsil 2004 – TV3, "Koosolek"
 27. märtsil 2004 – Tallinn, Von Krahl (soojendusesinejad: Psychoterror, The Tuberkuloited)
 30. märtsil 2004 – Tallinn, Rockstars (soojendusesinejad: Dirty Diana, Tanel Padar & The Sun)
 20. mail 2004 – Tartu, Illusioon (soojendusesinejad: Havana Affair, My Eye Hurts, Maikameikers)

Kolm esimest esinemist olid pühendatud 30 aasta möödumisele Ramonesi esimesest kontserdist New Yorgis Performance Studios 30. märtsil 1974. Neljanda esinemisega tähistati Joey Ramone'i 53. sünniaastapäeva. 

Et vältida muutumist süldibändiks, võttis Rawones vastu otsuse esineda ainult ümmargustel Ramonesiga seotud tähtpäevadel. Järgmine kontsert peaks toimuma aastal 2009, Ramonesi 35. aastapäeval.

Eesti punkansamblid
Paul Tergat

Paul Kibii Tergat (sündinud 17. juunil 1969 Kabarnetis Barengos) on Keenia endine kergejõustiklane (distantsid 3000 meetrist maratonini). 1996. ja 2000. aasta olümpiamängude hõbemedalist, viiekordne maailmameister krossijooksus ja endine maratoni maailmarekordi omanik.

Saavutused

Olümpiamängudel 

1996 hõbemedal 27.08,17
2000 hõbemedal 27.18,29

Maailmameistrivõistlustel 

1995 pronksmedal 27.14,70
1997 hõbemedal 27.25,62
1999 hõbemedal 27.58,56

Krossijooksu maailmameistrivõistlused 

1995 maailmameister
1996 maailmameister
1997 maailmameister
1998 maailmameister
1999 maailmameister

Muud võistlused 

2001 Londoni maraton 2. koht 2:08.15 (debüüt) 
2001 Chicago maraton 2. koht 2:08.56 
2002 Londoni maraton 2. koht 2:05.48
2003 Berliini maraton 1. koht 2:04.55

Maailmarekordid

Isiklikku 

Paul Tergat oli tippsportlasena 182 cm pikk ja kaalus 68 kg.

Välislingid 
 Paul Tergati foto 1
 Paul Tergati foto 2

Keenia jooksjad
Sündinud 1969
Gottfried

Gottfried oli esimene katoliiklik Saaremaa piiskop.

Tsistertslaste ordu mungana oli ta eelnevalt Himmelspforte bei Naumburgi prior ja Dünamünde (Daugavgrīva) tsistertslaste kloostri abt. Saaremaa piiskopiks valiti ta Riia piiskopi Alberti poolt viimasele paavsti poolt antud volituse alusel, 1227. aastal, kohe pärast Saaremaa alistumist, või hiljemalt juunis 1228. aastal.

Tegevus piiskopina 
Samal ajal sai ta ka ilmaliku võimu oma piiskopkonna üle, sest esmakordsel mainimisel 29. juunil 1228 läänistas ta ühe kolmandiku Saaremaast, Muhumaast ja oma piiskopkonna teistest saartest Mõõgavendade ordule, säilitades neil maadel vaimulikud õigused. Sama aasta 1. oktoobril läänistas roomlaste kuningas Heinrich VII Wülzburgi lähistel talle tema piiskopkonna – viis kihelkonda Saaremaal ja seitse Läänemaal, Hiiumaa ja teised lähedalasuvad saared – Saksa-Rooma vasallvürstiriigina, andes talle kõik õigused, mis teistel Vana-Liivimaa piiskoppidel.

Olemasolevail allikail jättis Gottfried paari kuu pärast oma piiskopkonna maha (26. juulil 1229 on teda nimetatud endiseks piiskopiks).

10. novembril 1234 tühistas legaat Wilhelm tema poolt tehtud läänistused, olles sama aasta 10. septembril määranud ametisse uue piiskopi Heinrich I. 

Gottfriedi on mainitud veel elusolevana Burtscheidis, aastal 1257 (G., episcopus Lyvonie, de ordine Cisterciensi).

Vaata ka
Saare-Lääne piiskoppide loend

Saare-Lääne piiskopid
Eesti tsistertslased
Läti keskaeg
Ivanovo

Ivanovo (vene Иваново) on linn Venemaal, Ivanovo oblasti keskus. Asub Uvodi jõe kaldal, 300 km Moskvast kirdes. Geograafilised koordinaadid on  57°01′N, 40°59′E.

Linna kohal asunud Ivanovo küla on esmakordselt mainitud 1561. aastal. Ivanovo linn on asutatud 1871. aastal mitme küla liitmise teel. 1932. aastani oli linna nimi Ivanovo-Voznessensk.
1918. aastast kubermangukeskus, 1929. aastast Ivanovo oblasti keskus.

Ivanovo on tähtis tekstiilitööstuse keskus.

Elanike arv on 418 200 (2005).

Viited

Välislingid 

Ivanovo koduleht
Ivanovo
Ivanovo oblasti linnad
Riikide loend rahvaarvu järgi

Maailma riikide loend rahvaarvu järgi hõlmab iseseisvaid riike ja sõltuvaid territooriume. Andmed pärinevad viimastest rahvaloendustest või iga riigi viimasest ametlikust hinnangust, selle puudumisel on kasutatud ÜRO viimast hinnangut.

Vaata ka 
Riikide loend pindala järgi

Viited 

Rahvaarvu järgi
Kroonlinn

Kroonlinn   on Peterburi haldusalasse kuuluv linn, mis asub Soome lahe idaosas Kotlini saarel. Kaugus Peterburi kesklinnast on 30 km.

Ajalugu 
Kroonlinna hakati rajama kindlusena Põhjasõja ajal 1703. aastal, kui venelased olid saare rootslastelt vallutanud. Esmane kaitseehitis Kotlini saarel rajati 1704. aastal ning see oli saare lõunaosajuures laevatee ääres asetsev puidust fort. 2 suurtükipatareiga fort valmis ning õnnistati Novgorodi metropoliidi poolt 7. mail 1704. aastal (Кроншлот) nime all ning seda päeva loetakse Kroonlinna kindluse asutamiskuupäevaks.

Puitfordi ehitust teostasid polkovnik F.S. Tolbuhhini ja P.I. Ostrovski polgud, ehitades algselt vette palkidest karkassi, mille täitsid kividega ning millele püstitasid puitvundamendi. Vundamendile püstitati kolmekordne fort, mida aja jooksul täiustati ning aastaks 1710. oli alumisel tasandil 24-naelased, keskmisel tasemel 12-naelased ja kõrgeimal tasemel 9-naelased kahurid.

Linna asutamise kuupäevaks loetakse 18. oktoobrit 1723, kui Peeter I pani nurgakivi Kroonlinna peakindlusele.

1720. aastast oli Kroonlinn Venemaa Balti laevastiku peasadam.

1921. aasta märtsis puhkes Kroonlinnas baseeruvate Balti laevastiku madruste osavõtul Kroonlinna ülestõus bolševike vastu. Nõuti sõnavabadust, küüditamiste lõpetamist ja õigust eraomandile. Lev Trotski saatis linna Punaarmee, kes mässu veriselt maha surus.

Osa Kroonlinna kindlustustest on UNESCO maailmapärandi nimekirjas.

1913. aastal elas Kroonlinnas umbes 1400 eestlast.

Kroonlinnas elas pärast abiellumist 1873. aastal kuni surmani 1886. aastal Lydia Koidula.

Pärast Nõukogude Liidu kokkuvarisemist tõusis Kroonlinna tähtsus sõjasadamana.

Vaata ka 
 Kroonlinna null
 Kroonlinna sõjakuberner
 Tolbuhhini majakas
 Kroonlinna Nikolause kirik

Viited

Välislingid 

 Kroonlinna internetiportaal

Venemaa linnad
Brahim Boulami

Brahim Boulami (sündinud 20. aprillil 1972 Safis) on Maroko kergejõustiklane (3000 m takistusjooksja). Tema isiklik rekord on 7.55,28. Kuni 2004. aasta septembrini oli ta maailmarekordi valdaja.

Doping 

Brahim Boulami 15. augustil 2002 antud dopinguproov näitas keelatud aine erütropoietiini (EPO) kasutamist, teatas Rahvusvaheline Kergejõustikuliit.

Päev hiljem püstitas Boulami Zürichis Kuldliiga viiendal etapil 3000 m takistusjooksus maailmarekordi 7.53,17, parandades oma eelmist tippaega 2,09 sekundiga, kuid see tulemus tühistati ja saavutatud aeg ei läinud rekordina kinnitamisele.

Dopingu (EPO) tarvitamise eest kaheaastase võistluskeelu teeninud Brahim Boulamil jäi siiski alles eelmine maailmarekord, sest alles pärast 2001. aasta rekordijooksu Brüsselis oli tema dopinguproov negatiivne, teatas IAAF.

Maroko alaliit otsustas 2003. aasta veebruaris Boulamit mitte karistada, sest nende arvates oli proovi menetlemisel rikutud kehtivaid reegleid. IAAF kaebas asja aprillis edasi Rahvusvahelisse Spordiarbitraaži (CAS) ning novembris otsustas CAS, et kaheaastane võistluskeeld oli siiski õigustatud. Boulami karistust hakati lugema 28. augustist 2002, mis tähendas, et Ateena olümpial marokolane võistelda ei saanud.

Isiklikku 

Brahim Boulami on 180 cm pikk ja kaalub 64 kg.

Välislingid 
 

Maroko kergejõustiklased
Sündinud 1972
Takistusjooksjad
Kallavere

Kallavere on küla Harju maakonnas Jõelähtme vallas. Küla kuulub terves ulatuses Rebala muinsuskaitsealasse.

Esimest korda on Kallavere mainitud aastal 1241 Taani hindamisraamatus. Kallavere alal oli siis mitu asulat: põhja poole jäi hiljem Rootsi-Kallavereks kutsutud ala ja lõuna poole hiljem Maa-Kallavere nime saanud ala.

On võimalik, et Kallavere mainis juba 1154. aastal al-Idrisi. Nimelt on Kallavere üks võimalikke sadamaid, mille nimekuju sobiks araablase omaga (Qlwry), sest kirjeldus ei sobi kokku Tallinna linnaga.

1950. aastatel ehitati tänapäeva Kallavere küla lääneserva endistele küla maadele uus elamurajoon, mis sai samuti Kallavere nime, kuid kuulub administratiivselt Maardule.

Küla piirneb merega 0,4 kilomeetri ulatuses (enne Saviranna eraldamist 2010. aastal 3,2 kilomeetri ulatuses). Piirneb lisaks Maardu linnale ka Uusküla, Saviranna ja Ülgasega. Küla järgi on nime saanud Kallavere kihistu.

Külast läheb läbi Kallavere–Ülgase maantee. Teest lõunas asuvad kurikuulsad Maardu elanike suvilad ja aiamaad, mis jätkuvad Ülgases.

Kallavere territooriumil asub Kallavere ülemine tulepaak. Kallavere alumine tulepaak jääb Saviranna territooriumile.

Kallavere külast on pärit korvpallur Margus Metstak.

Vaata ka
Rootsi-Kallavere Küla Muuseum

Viited

Jõelähtme vald
Harju maakonna külad
Satiir

Satiir (lad satura 'segu, pudi-padi, ühepajatoit'), terav pilge isiku või ühiskonna pahede, nõrkuste ja puuduste aadressil. Satiir võib avalduda luuletuses, romaanis, komöödias, lühivormidest epigrammis, sententsis, valmis, sageli följetonis, paroodias, travestias. Satiirile on rajatud pamflett. Olenevalt autori suhtumislaadist võib satiir olla salvav, pateetiline, irooniline või tige ning on peaaegu alati didaktilise ja tendentsliku alatooniga. Erinevalt huumorist distantseerub satiirik naerualusest.

Satiiri on viljelenud Miguel de Cervantes, François Rabelais, Molière, Voltaire, Jonathan Swift, George Orwell, eesti kirjanikest Eduard Vilde, August Alle, Anton Hansen Tammsaare.

Kirjandus
Almería provints

Almería provints on provints Hispaanias Andaluusia autonoomse piirkonna kaguosas. Provintsi keskus on Almería linn.

Almería provintsi maakonnad 
Almanzora
El campo de Dalías
El campo de Níjar y Tabernas
Pasillo de Fiñana
El valle de Andarax
Vélez

Kliima 

Almería provintsi aastane keskmine temperatuur on +18,5 °C, jaanuaris +12,5 °C, augustis +26,9 °C.

Aastas sajab keskmiselt 204 mm, sealhulgas jaanuaris 27 mm ja augustis 1 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2937 tundi, sealhulgas jaanuaris 186 ja augustis 311 tundi.

Viited