August Kitzberg

August Kitzberg (kuni 1863 August Kits, vestekirjanikuna kasutas varjunimesid Tiibuse Jaak Tiibus ja Tiibuse Mari; 29. detsember 1855 Laatre küla, Halliste kihelkond – 10. oktoober 1927 Tartu) oli eesti kirjanik.

Lapsepõlv 

Augusti lapsepõlv möödus Niitsaadul – Penuja vallas Saate külas, kus nende (Kitse nime kandev) pere aastatel 1857–1871 elas ja kus ta vend Jaan oli koolmeister. Kitzberg kirjutas Penuja kuulsaks oma raamatus "Ühe vana "tuuletallaja" noorpõlve mälestused". 

Kui aga koolmeister Jaan valmistas õppevahendite konkursile esimese eestikeelse gloobuse ja sai selle eest auhinna, siis Halliste pastorile ei meeldinud, et eesti mats sellise au osaliseks saab, pani Kitse nimele "berg" lõppu ja muutis s-i z-ks. Kuid Jaan Kitzberg oli rahul: ega nimi meest riku.
Vastuolude tõttu Penuja mõisniku Peeter Widriksiga, samuti majanduslikel põhjustel kolisid Kitzbergid Karksi valda Pöögle-Maiele, kus praegu asub Kitzbergi muuseum.

Ta töötas 1873. aastast Viljandimaal Pornusel kihelkonnakohtu notari abilisena, hiljem aga Pornusel, Mornas ja Abjas kihelkonnakohtu notarina, seejärel oli Polli ja Pöögle valla kirjutaja ja vabanes venestuse tagajärjel kohast. Siis asus ta Viljandisse Viljandi Põllumeeste Seltsi ökonoomiks ja teotses hiljemini Kuramaal ja Riias, kust lõpuks siirdus Tartu.

Mulgimaa, Halliste-Karksi tüübid alates saunikuist ja ulatudes kuni mõisnikeni (Abja mõisnik ja kihelkonnakohtunik, parun Stackelberg) ning olud on andnud ainet tema humoristlikele külajuttudele.

Looming 

Näitekirjanikuna kirjutas Kitzberg algul külalavade jaoks vähenõudlikke naljamänge, tuntumad neist on "Punga-Mart ja Uba-Kaarel" (1894) ja 
"Rätsep Õhk" (1903; aluseks külajutt "Rätsep Õhk ja tema õnneloos", 1892). Pärast kutseliste teatrite tekkimist sai temast üks eesti kunstiväärtusliku draamakirjanduse rajajaid. Vanemuise kutselise teatri avaetenduseks sai 1906. aastal Kitzbergi draama "Tuulte pöörises", järgnesid tragöödia "Libahunt" (1911, ka filmitud) ja draama "Kauka jumal" (1915).

Kitzberg on kirjutanud ka lastejutte ja -näidendeid, mälestusi ning vesteid (vestekirjanikuna kasutas ta varjunime Tiibuse Jaak Tiibus). 1924. aastal valiti ta Eesti Ajakirjanikkude Ühingu auliikmeks.

Valik teoseid 
"Tiibuse Jaak Tiibuse kirjawahetus" (1919)
"Valitud näidendid" (1943)
"Külajutud" (1921-1923; 1971; 2002)
"Libahunt" (1969) 
"Piibelehe-Neitsi" (1969)
"Libahunt. Kauka jumal" (1976)
"Lastejutte" (1979; 2002)
"Kuri kuningatütar" (1986) 
"Valik lühijutte ja näidendeid" (1997) 
"Piibelehe-neitsi ja teisi jutte" (2001)

Pseudonüümid
August Kitzberg avaldas oma kirjatööde mitmesuguste varjunimede (üle 150) all. Tuntumad neist olid Tiibuse Jaak ja Pipramäe Tõnu. Muid pseudonüüme:
 A. Koldekivi
 Abram Haimekvitsh Perlstein
 Aliide Tiibus. stud. med.
 Copyright 1922 by Mary Tiibus, Vorbuse
 Eesti Kirjanduse Seltsi laekahoidja
 endine Balti Barun Maydem, nüüdne kaskodanik Maydem
 H. J. Goldstein
 Haimke
 Haimke J. Goldstein
 Halmke Josselowitsch
 Haimke Josselowitsch Goldstein
 Haimke Josselowitsch Rosenstein
 Hans
 Harju-Hans
 Harju-Hans, Sinu äritatud
 Hiiu-taat Hallpää
 Hi–Ha–He
 Ichkab Kalning
 Itsig Sockenschweiss
 Jaan Vaglaraud
 Kalja-Pärt
 Marie T
 Mäliküla Jaan Jassik
 parempoolne Wabbrigant
 Pipramäe Tõnu
 Pipramäe Tõnu Põld
 Põllu-vana
 Riia-Priidu
 sotsialdemokrat ja asutava kogu liige
 Tiibuse Jaak (Tiibuse Jaak Tiibus, üks märtür kiriku ja usu eest, kui teda nüüd peaks kohtu kätte antama)
 Tiibuse Mari
 Wabrigo märk (Kaits aamert, mul om päälelööja kah)
 Viraku-Märt
 Worbuse-Jaak
 Üks vana tuuletallaja

Mälestuse jäädvustamine
August Kitzbergi monument asub Karksi-Nuias. Karksi vallas asub ka August Kitzbergi tubamuuseum, mis on ainus Kitzbergi muuseum. Kirjaniku auks kannab tema nime ka varasem Karksi-Nuia Gümnaasium, mis on nüüd August Kitzbergi nimeline Gümnaasium.

Mitmes Eesti asulas on August Kitzbergi järgi nimetatud tänav.

August Kitzbergi sünnikohta tähistab rändrahn.

Viited

Kirjandus 
 Villem Alttoa, "August Kitzberg" (lühimonograafia). Sari Eesti kirjamehi. Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1960, 92 lk
 Villem Alttoa, "August Kitzberg" (suur monograafia). Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1960, 632 lk
 ""Libahunt" teatris ja kriitikas" (valimik väljavõtteid "Libahundi" kohta kirjutatud artiklitest). Koostanud ja kommenteerinud Ants Järv. Eesti Raamat, Tallinn 1979   
 Luule Epner, "Kitzbergist Raudsepani: eesti näitekirjandus 1906–1940" (õpik). Koolibri, Tallinn 1997; 2. trükk 2002
 Ants Järv, "August Kitzbergi "Tuulte pöörises" 100". Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2006

Välislingid 

 Kitsbergi radadel

 Linda Kaljundi. August Kitzberg "Ühe vana "tuuletallaja" noorpõlve mälestused", EPL, 2. juuli 2010
 
 Eesti biograafiline andmebaas ISIK - August Kitzbergi pseudonüümid

Eesti kirjanikud
Maarja kalmistule maetud
Eesti Ajakirjanike Liidu auliikmed
Sündinud 1855
Surnud 1927