joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Sumeri usund

Sumeri usund on religioossed uskumused, panteonisüsteem ja rituaalsed praktikad, mis olid aktiivselt kasutusel Mesopotaamias tänase Lõuna-Iraagi aladel muistsete Sumeri riikide territooriumitel umbkaudu vahemikus 4000-1800 e.m.a.

Sumeri religiooni uurimisest
Sumeri usundi teaduslik uurimine on üks sumeroloogia harusid, mis omakorda kuulub orientalistika hulka kuuluvasse assürioloogiateadusse. Sumeri usundi teadusliku uurimisega tegeletakse mingil määral kõikides ülikoolides, kus on (Vana-)Lähis-Ida uuringute instituudid või osakonnad. Kuna sumeri religioon on tugevalt mõjutanud ka iisraeli religiooni, tegeletakse sumeri usundisse puutuvate küsimustega ka ülikoolide usuteaduskondade Vana Testamendi või semiidi keelte instituutides. 

Olulisemateks sumeri usundi uurimise keskusteks tänapäeval võiks lugeda Viini, Müncheni, Göttingeni, Leideni, Napoli, Londoni, Tartu, Chicago, Harvardi, Johns Hopkinsi ja paljude teiste ülikoolide orientaalinstituute või assürioloogia osakondi.

Eestikeelset kirjandust sumeri usundi kohta
 Amar Annus Marduk ja Hammurapi. – Ajalookultuuri ajakiri TUNA 2001, nr 3, lk. 9–19.
 Amar Annus. Pärimus veeuputuse-eelsetest tarkadest: vaimuloolisi seiku Lähis-Idast, Loomingu Raamatukogu 2007/19-20.
 Peeter Espak. Sumeri müüdifragment (NBC 11108) Ur III ajastust: Genesise loomislugude üks varajane eelkäija. — Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi aastaraamat 5 (2010-2011), lk. 20-26.
 Peeter Espak. Kosmose loomise/tekkimise müüdid Lähis-Idas. — Paar sammukest XXVI: Eesti Kirjandusmuuseumi aastaraamat 2009, lk. 71-82.
 Peeter Espak Sumeri kuningate nimekirja dateerimisest. – Usuteaduslik Ajakiri, nr. 59, 2009, lk. 53–63.
 Peeter Espak. Uku Masingu varajane teooria numinoossest. – Usuteaduslik Ajakiri 61, 2010, lk. 98-111.

Sumer
Religioon
Peeter Olesk (laskesportlane)

Peeter Olesk (sündinud 22. aprillil 1993 Põlvas) on eesti laskesportlane, 2013. aasta juunioride Euroopa meistrivõistluste võitja.

Olesk on 13-kordne Eesti juunioride meister laskmises. 2013. aastal võitis ta juunioride EM-il kulla 25 m standardpüstoli harjutuses ja pronksi 25 m kiirlaskmises.

2013. aastal oli Oleski treener Ranno Krusta. Laskespordiga on tegelenud ka tema vend Taivo Olesk.

Tunnustus 

 2014 Eesti Vabariigi spordipreemia (individuaalse kuld- ja pronksmedali ning võistkondliku hõbemedali võitmise eest juunioride arvestuses laskmise Euroopa meistrivõistlustel 2013. aastal)

Viited

Kirjandus
 Ats Kuldkepp ""Laskmine on julgete inimeste ala!"" Õhtuleht, 28. august 2013, lk 17

Eesti laskurid
Sündinud 1983
EUROPA postmargid

EUROPA postmarkideks nimetatakse Euroopa riikide poolt igal aastal ühiselt välja antavaid ühe ja sama kujunduse või teemaga postmarke.

Esimesed Europa postmargid anti välja 1956. aastal. 2006. aastal tähistati Europa postmargi 50. sünnipäeva.

Aastatel 1956–1959 vastutasid Europa postmarkide väljaandmise eest Euroopa Ühenduste liikmesriikide postitalitused, aastatel 1960–1992 Euroopa Postiside- ja Telekommunikatsioonitalituste Konverents (CEPT), alates 1993. aastast Euroopa postioperaatorite ühendus PostEurop.

Europa postmarkide ühine kujundus oli kasutusel 1956. aastast kuni 1973. aastani, 1974. aastast asendus see ühise teemaga. 1960. aastast kandsid Europa postmargid Euroopa Postiside- ja Telekommunikatsioonitalituste Konverentsi initsiaale CEPT (Conférence Européenne des Administrations des Postes et des Télécommunications). 1993. aastal asendus see  PostEuropi loodud uue tähistusega, milleks on paremkaldkirjas sõna Europa. 2011. aastast on kasutusel uus tähistus: sõna Europa ette on paigutatud postkasti kujutis.

Eesti liitus Europa postmarkide väljaandmisega 1994. aastal. Esimesteks Eesti Europa markideks olid patenditeemalised Eesti Post 071-06-1994 ja Eesti Post 072-06-1994. Esimesel neist on kujutatud Eesti patenti nr 1 – Aleksander Mikiveri leiutatud horisontaalveskikivi paari, teisel Eesti patenti nr 2628 – Walter Zappi leiutatud esimest minikaamerat maailmas.

Viited

Välislingid

PostEurop (ametlik veebisait)
Europa postmarkide blogi europa-stamps.blogspot.com
Europa postmargid viki.filateelia.ee 
Europa postmargid Eesti Posti veebisaidil www.post.ee

Postmargid
Euroopa
Anatoli Novohatski

Anatoli Novohatski (vene keeles Анатолий Арсентьевич Новохатский; sündinud 11. oktoobril 1936 Sentša külas Sentša külanõukogus Lohvitski rajoonis Poltava oblastis) on endine Eesti meditsiinitöötaja ja poliitik, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige.

Ta sai alghariduse Sentša koolis ja keskhariduse aastal  Mašivka linnakeses (asub Mašivka rajoonis Poltava oblastis). Aastal 1960 lõpetas ta Harkivi Meditsiiniinstituudi sanitaararstina.

Pärast instituudi lõpetamist suunati ta Penza oblastisse kinnisesse Zaretšnõi (ka Penza-19) linna, kus ta töötas sanitaar-epidemioloogiateenistuse peaarstina. Aastal  viidi ta üle Kasahhi NSV-sse Ševtšenko linna, kus ta töötas 5 aastat.

Ta elab aastast 1972 Eestis. Aastani 1987 töötas ta Sillamäe Sanitaar-Epidemioloogia Jaama peaarstina. Aastatel 1987–1990 töötas ta Kesk-Meditsiinilise-Sanitaarse osakonna nr 17 (vn Центральный медико-санитарный отдел № 17; kuhu kuulusid Sillamäe haigla, polikliinik, lastepolikliinik, sanitaar-epidemioloogia jaam ja 2 apteeki) ülemana.

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige. Kuni augustiputšini kuulus ta saadikurühma "Kommunistlik fraktsioon" (pärast augustiputši otsustasid saadikurühmad "Virumaa", "Võrdsete õiguste eest", "Koostöö" ja "Kommunistlik fraktsioon" laiali minna). Lisaks on olnud ta Sillamäe Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee liige.

Anatoli Novohatski jäi pensionile aastal 1996.

Isiklikku 
Anatoli Novohatski on rahvuselt ukrainlane. Ta on abielus ja täiskasvanud poja isa.

Kirjandus 
"Силламяэский вестник", 3. märts 1990

Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liikmed
Sündinud 1936
Liiger

Liiger on hübriid, mis on saadud isase lõvi ja emase tiigri ristamise teel. Ristamine toimus vangistuses olnud lõvide ja tiigrite vahel. Liigrid on suurimad praegu elavad kaslased. Liiger naudib ujumist. 

Isase liigri pikkus on kuni 3,5 meetrit. Isase liigrid võivad kaaluda üle 300 kg; raskeim praegu elav liiger kaalub   400 kg. 

Liigri karv on keskmise pikkusega, pruunikas või kergelt oranž, kaetud tumedamate triipudega. Kõhualune, käpaotsad, nina, põsed ja silma ümbrus on heledamad ja isegi valged. Näos võivad olla mõned mustad täpid.

Hübriidid
Pantrid
Lindgren

Lindgren on rootsi perekonnanimi.

Nime kandjaid
Armas Lindgren (1874–1929), Soome arhitekt
Astrid Lindgren (1907–2002), Rootsi kirjanik
Barbro Lindgren (sündinud 1937), Rootsi kirjanik

Rootsi perekonnanimed
Tarmo Tamm (ettevõtja)

Tarmo Tamm (sündinud 9. juunil 1988) on eesti ettevõtja.

Ta on Sellit OÜ tegevjuht ja Promoset OÜ kaasomanik.

Tarmo Tamm on raamatu "Must vöö müügis" (ISBN 9789949385577) (ilmunud ka inglise keeles pealkirjaga "Black Belt in Sales") autor.

Tarmo Tamm on koolitajana ette valmistanud Reformierakonna kampaaniaid uute liikmete värbamiseks. Ta kuulus ka ise alates 2008. aastast kuni 2016. aastani Reformierakonda. Samuti oli ta aastatel 2009–2010 Reformierakonna Noortekogu juhatuse liige.

Artiklid

"E-raamat: Müügi ABC - Kuidas müüa lihtsama vaevaga rohkem?"
"Üheksa soovitust, kuidas viia enda elu aastal 2012 järgmisele tasandile." (Delfi, 02.01.12)
 "6 põhjust, miks müük on maailma parim töö!" (Sell It, 25.05.12) 
"Vale müügiinimese palkamine toob kahju." (Delfi, 02.08.12)
"3 peamist asja, mis eristavad müügiinimest kassiirist." (kaubandus.ee, 11.03.13)
"Ideed, kuidas ära tunda tõeliselt head müügitalenti." (E24, 23.08.13)
 "Mida jälgida müügimehe värbamisel ja juhendamisel." (Äripäev, 26.08.13)
"Visualiseerimine – mida suudad ette kujutada, seda suudad ka saavutada." (Next.ee / Aeg on raha, 12.10.2011)
 "Millal on müügis vähem tegelikult rohkem?" (Ajakiri Director, oktoober 2013)

Viited

Eesti ettevõtjad
Sündinud 1988
Ivi Tivik

Ivi Tivik (sündinud 13. augustil 1936 Saatse vallas) on eesti viiuldaja ja muusikapedagoog.

Ta alustas viiuliõpinguid Paides Aino Tamme juures, ta õppis Tallinna Lastemuusikakoolis (õpetaja Arved Jakobi juures), lõpetas aastal 1959 Tallinna Muusikakooli (õpetaja Endel Lippuse juhendamisel) ja Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Vladimir Alumäe klassis). Ta läbis aastal 1971 Leningradi Konservatooriumis kvalifikatsiooni tõstmise kursused, täiendas end aastani 1974 Moskva konservatooriumis konsultatsioonidel (konsultandid Igor Bezrodnõi ja Juri Jankelevitš) ja aastal 1973 Weimaris rahvusvahelistel suvekursustel (juhendajaks André Gertler).

Ta töötab aastast 1961 Tallinna Muusikakeskkoolis ja aastast 1992 ühtlasi Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia interpretatsioonipedagoogika instituudis dotsendina. Tema õpilasteks on olnud Olavi Sild, Niina Murdvee, Mari Tampere-Bezrodny, Urmas Vulp, Eva Punder, Ülo Kaadu, Aet Ratassepp, Kaido Välja, Lasse Joamets ja Juhan Tralla.

Tunnustus
 2007 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (silmapaistev pedagoogiline tegevus)
 2011 Valgetähe V klassi teenetemärk

Viited

Kirjandus 
 

Eesti viiuldajad
Eesti muusikapedagoogid
Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1936
GNU nano

GNU nano ehk lihtsalt nano on UNIXi-laadsetele operatsioonisüsteemidele või käsurealiidesele mõeldud tekstiredaktor. See emuleerib tekstiredaktorit Pico, mis on osa e-posti klientrakendusest Pine ja pakub ka mõningaid lisafunktsioone. Erinevalt Picost on nano avaldatud GNU GPL litsentsi all. Esmakordselt avaldas selle Chris Allegretta 1999. aastal vaba tarkvarana ja tänapäeval on see osa GNU Projektist.

Ajalugu 
Chris Allegreta lõi nano 1999. aastal ja algselt kandis see nime TIP (This isn't Pico ehk "see ei ole Pico"). Allegrettat motiveeris soov luua vabavaraline asendus Picole, mida ei levitatud vaba tarkvara litsentsi alusel. Nimi nano võeti kasutusele 10. jaanuaril 2000, et vältida segiajamist juba eksisteeriva UNIXi rakendusega tip. Nimi on tuletatud SI ühikute detsimaaleesliidete järgi, kus nano on 1000 korda suurem kui piko. Veebruarist 2001 kuulub nano GNU Projekti.

Nanol on mitmeid omadusi, mis Picol puuduvad: värviline tekst, sujuvkerimine, mitu puhvrit, regulaaravaldiste otsimine ja asendamine, sujuvkerimine, mitu puhvrit, klahvide seadistamine ning katseliselt muudatuste tühistamine ja ennistamine.

Chris Allegretta andis koodi haldamise 22. augustil 2003 ametlikult üle David Lawrence Ramseyle, kes astus sellelt positsioonilt tagasi 20. detsembril 2007.

Klahvid 
Sarnaselt Picoga on nano kasutajaliides klaviatuurikeskne ja programmi juhtimine käib control-nupuga. Näiteks Ctrl+O salvestab faili, Ctrl+W viib otsinguribale. Nano akna alumises osas on kaherealine "lühimenüü" kus on loetletud käske, mida sel hetkel kasutada saab. Täieliku nimekirja on võimalik näha abikuvas, mis aktiviseeritakse klahvikombinatsiooniga Ctrl+G.

Erinevalt Picost kasutab nano töörežiimide ümberlülitamiseks metaklahve. Näiteks Meta+S lülitab sujuvkerimist sisse-välja. Pea kõiki käsurealt valitavaid funktsioone saab ka dünaamiliselt lülitada.

Nanos saab kursori asukohta muuta ja kiirklahvide ribal asetsevaid funktsioone aktiveerida ka osutusseadme, näiteks arvutihiire abil.

Viited

Välislingid 

 GNU nano koduleht

Vaba tarkvara
Tekstiredaktorid
Pittodrie staadion

Pittodrie staadion on jalgpallistaadion Šotimaal Aberdeeni linnas. Seda kasutati esmakordselt 1899. aastal ja alates 1903. aastast on see Aberdeen FC kodustaadioniks.

Nüüd on see üks suuremaid staadioneid Šotimaal (mahutab 22 199 inimest), ainult Celtic park, Murrafield park, Hampden park ja Ibrox park on suuremad.

Staadionil on toimunud ka ragbi kohtumisi ja peetud kontserte.

Seotus Eestiga
Eesti on mänginud Pittodrie staadionil kaks korda, neist mõlemad korrad Šotimaaga. 3. juunil 1993 kaotas Eesti 3-1. Teine mäng mängiti 6. veebruaril 2013, Eesti kaotas siis 1-0.

Viited

Aberdeen
Suurbritannia jalgpallistaadionid
3 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 3 on bussiliin Tallinnas Vana-Lõuna ja Randla vahel. 

Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub iga päev.

Ajalugu

Peatused

Vana-Lõuna - Randla
Kitseküla - Varre - Õilme-
Veerenni -
Liivalaia -
Hotell Olümpia -
Kivisilla -
Pronksi -
Hobujaama -
Mere puiestee -
Linnahall -
Kalamaja -
Kungla -
Volta -
Erika -
Karjamaa -
Sitsi -
Kari -
Randla

Randla - Vana-Lõuna
Randla -
Pelguranna -
Kari -
Sitsi -
Karjamaa -
Erika -
Volta -
Kungla -
Kalamaja -
Põhja puiestee -
Linnahall -
Mere puiestee -
A. Laikmaa -
Estonia -
Keskhaigla -
Liivalaia - Veerenni - Õilme - Varre - Kitseküla

Tallinna bussiliinid
Vana-Lõuna tänav

Vana-Lõuna tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni ja Uue Maailma asumis. Vana-Lõuna tänav algab Tatari tänavalt, ristub Herne, Vineeri ja Koidu tänavaga ning lõpeb Pärnu maantee viadukti juures Tehnika tänaval.

Vana-Lõuna tänav on ligikaudu 750 meetri pikkune.

Lutheri vabriku ehitamise käigus kuulusid mööblivabriku tööstushoonete ansamblisse lisaks tööstushoonetele ka vabrikutööliste elamud. Vana-Lõuna tänava vasakkülje ja raudtee vahel asunud seni hõredalt hoonestatud heinamaale rajati rida tööliselamuid, esimesena Vana-Lõuna 13, 15. seejärel, Suurejoonelise arhitektuuriga Lutheri vabriku klubi-rahvamaja (Vana-Lõuna 37), mis ehitati aastatel 1904–1905, olid projekteerinud maailmakuulsad Soome arhitektid Eliel Saarinen, Armas Lindgren ja Herman Gesellius.

1900. aastal ehitati elektrijaam (Vana-Lõuna tänav 4).

Vana-Lõuna 37 asub endise Lutheri vabriku 1905. aastal valminud töölissöökla-rahvamaja (arhitektid Herman Gesellius, Armas Lindgren, Eliel Saarinen), mis oli hiljem kasutusel Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaadi klubihoonena. Kuni 1914. aastani tegutses Lutheri vabriku rahvamajas ka näitering. Praegu on selles hoones Pagaripoisid.

Pärast Esimest maailmasõda ehitati vabrikutööliste elamud Vana-Lõuna 21, 23, 25, 27 (inseneride elamu), 29, 31, 33, 35. Töötajate elamu Vana-Lõuna tänav 21 on valminud ajastu tuntuimate arhitektide Herbert Johansoni ja Eugen Habermanni spetsiaalselt vabriku jaoks välja töötatud elamu tüüpprojektide järgi.

Vana-Lõuna 41 asub 1936. aastal insener Elmar Mõttuse projekteeritud Tallinna trammide trammidepoo. Valmimise ajal oli trammidepoo 49,6 m pikk ja 31,7 m lai ning mahutas 32 trammivagunit, mida oli rohkem, kui oli Tallinnas tol ajal kasutuses. Hoone sai teise maailmasõja ajal kannatada, aga taastati.

Tänava nimed ja ajalugu
1786. aastal on tänava nimena fikseeritud Weg nach Steingalgen (Tee Kivivõlla juurde). 1885. aastal sai tänav nimeks Lõuna tänav (saksa keeles Südstrasse, vene keeles Южная улица). 25. septembril 1959 pandi tänavale eesti revolutsionääri Jaan Sihveri (1879–1918) mälestuseks nimeks Jaan Sihveri tänav. 18. oktoobril 1991 pandi tänavale nimeks Vana-Lõuna tänav.

Pildid

Viited

Kesklinna linnaosa tänavad
Akvitaania kuningriik

Akvitaania kuningriik oli kuningriik Lääne-Euroopas aastatel 781–982.

Asutamine 
Autonoomse ja tülika Akvitaania hertsogkonna vallutasid frangid aastal 769 pärast mässusid nende ülemvõimu vastu. Akvitaania partikularismi uue demonstratsiooni ärahoidmiseks otsustas Karl Suur organiseerida maa oma kuningriigis.

Aastal 781 tegi ta oma kolmandast, siis kolmeaastasest pojast Ludwigist Akvitaania kuninga. Frangi riigile allutatud uus kuningriik sisaldas Akvitaania, aga ka Gootia ja Karolingide valdused Hispaanias.

Kui kuningas asus Karolingide paleedes kuningriigi põhjaosas (Limoges/Le Palais-sur-Vienne, Poitiers/Chasseneuil, Ébreuil, Bourges, Angeac-sur-Charente/Angoulême), asus haldustuumik eesotsas krahv Guillaume de Gellone'iga Toulouse'is.

Keisririigi jagunemine 
Aastal 806 kavandas Karl Suur jagada oma riigi poegade vahel. Ludwig sai oma kuningriigile lisaks Provence'i ja Burgundia.

Akvitaania kuningad 
 790–806 – Ludwig Vaga, (Loís I lo Piós või lo Bonifaci)
 814–832 – Pippin I
 832–834 – Charles Paljaspea (Carles I, lo Calv)
 834–838 – Pippin I
 838–852 – Pippin II (lo Jove)
 838–845 – Charles Paljaspea
Kuningriik liideti Lääne-Frangi riigiga, mille kuningad kasutasid mõnikord tiitlit "Frankide ja akvitaanlaste kuningas"
 854–859 – Pippin II
 855–863 – Charles II (l'Enfant), Charles Paljaspea poeg.
Kuningriik liideti Lääne-Frangi riigiga, mille kuningad kasutasid mõnikord tiitlit "Frankide ja akvitaanlaste kuningas"
 865–866 – Charles II.
 866–867 – Loís II (lo Quèc), Charles Paljaspea poeg.
Kuningriik liideti Lääne-Frangi riigiga, mille kuningad kasutasid mõnikord tiitlit "Frankide ja akvitaanlaste kuningas"
 880–882 – Carloman II
Kuningriik liideti Lääne-Frangi riigiga, mille kuningad kasutasid mõnikord tiitlit "Frankide ja akvitaanlaste kuningas"
 888–889 – Renolh, Poitiers' krahv
 980–982 – Loís III lo Fenhant
Kuningriik ja tiitel liideti Lääne-Frangi riigiga

Akvitaania nimetatud hertsogid 
 980–982 Corso
 790–806 Guilhèm I de Gellona
 806–816 Begon de Tolosa
Mittenimetatud Akvitaania hertsogid
 854-866 Renolh I, Poitiers' krahv
 889–890 Renolh II, Poitiers' krahv, suurema osa Akvitaania hertsog

Vaata ka 
 Akvitaania
 Karolingide impeerium
 Toulouse'i krahvkond
 Akvitaania hertsogkond
 Toulouse'i ajalugu
 Hispaania mark
 Oksitaania

Akvitaania
Prantsusmaa keskaeg
Prantsusmaa ajaloolised riigid
Forum Cinemas

Forum Cinemas AS on 1993. aastal tegevust alustanud ettevõte, mis on Eesti kinode operaator. 

1999. aastast on Forum Cinemas AS-i omanik Soome suurim kinokett Finnkino Oy, Eestis, Lätis ja Leedus tegutseb firma edasi Forum Cinemase nime all. Eestis tegutseb Forum Cinemas Tallinnas (Coca-Cola Plaza) ja Viljandis.

Forum Cinemas AS omab mitme tuntud filmikompanii, näiteks Paramounti, Universali jt filmitoodangu levitusõigust Eestis. Lisaks kinofilmidele oli Forum Cinemas esimene, kes tõi Eesti kinomaailma 2008. aastal New Yorgi Metropolitan Opera ooperite otseülekanded, sellele lisandus 2009. aastal London National Theatre, viimase tulekuga alustas kõnealune firma etenduste ülekandeid Forum Cinemase kinodes üle Eesti. 2010. aastal hakkasid Forum Cinemase kinod üle kandma ka Moskva Suure Teatri balletietendusi. Endine Forum Cinemase kino Kosmos Tallinnas ja Ekraan Tartus läbisid täieliku värskenduse, mille käigus said mõlemad juurde ühe kinosaali ja uue kinotehnika. Eesti suurim kino on 2001. aasta märtsis avatud 11 kinosaaliga Coca-Cola Plaza Tallinnas. 2017. aasta märtsis avati Viljandis 260 kohaga kino. 

Forum Cinemas oli esimene kinohaldaja, tõi 2008. aastal Eestisse Coca-Cola Plaza kinno 3D-tehnoloogia. 2010. aastal jõudis 3D-tehnoloogia ka Tartus kinno Ekraan.

2013. aasta juulis avaldas Forum Cinemas AS soovi omandada AS Solaris Kino, kuid konkurentsiameti vastuseisul jäi tehing tegemata.

Välislingid
 Forum Cinema üle 700 000 euro suurune nõue oma eksjuhi vastu läheb uueks arutamiseks ERR, 14. aprill 2016

Eesti meelelahutusettevõtted
Jaanus Johanson

Jaanus Johanson (läti keeles Januss Johansons; sündinud 19. aprillil 1956 Riias) on eesti rahvusest Läti näitleja.

Johanson lõpetas 1974. aastal Riia 6. Keskkooli. 1978. aastal lõpetas ta Läti Riikliku Konservatooriumi teatriteaduskonna ja on sellest alates töötanud Valmiera Draamateatri näitlejana.

Alates 2004. aastast on ta Läti Näitlejate Ühingu esimees. 

Jaanus Johanson on tõlkinud eesti autorite näidendeid läti keelde.

Tunnustus
 2017 Kolme Tähe ordeni V klass

Isiklikku
Ta on abielus ja kolme poja isa. Tema vend Valdek Johanson on Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja.

Viited

Välislingid
 Jaanus Johanson Valmiera Draamateatri kodulehel (inglise keeles)
 Jaanus Johanson Vikerraadio saates "Eesti lugu"

Läti näitlejad
Eestlased Lätis
Kolme Tähe ordeni kavalerid
Sündinud 1956
Kumer hulk

Kumer hulk on vektorruumi selline alamhulk C, mis koos iga sellesse hulka kuuluva kahe punktiga x, y sisaldab ka neid punkte ühendavat lõiku

(1 − t ) x + t y,

kus t võtab väärtuseid vahemikus [0,1].

Vaata ka 

 Kumer funktsioon

Viited 

Matemaatiline analüüs
Calexico

Calexico on linn USA-s California osariigis Imperiali maakonnas. Asub San Diegost 196 kilomeetri (122 miili) kaugusel idas ja Yumast 100 kilomeetri (62 miili) kaugusel läänes. 

Linna nimi tuleneb Mehhiko linna Mexicali nimest.

Calexio asutati 1899. aastal ja algselt oli see telkasula. Esimene postkontor avati Calexicos 1902.

1983 filmiti Calexicos film "Losin' It" (režii Curtis Hanson).

Linna järgi on nime saanud bänd Calexico.

Calexicos on sündinud helilooja Allen Strange ja poliitik Robert Carlton Wilson.

Viited

Välislingid 
Calexico ametlik koduleht

California linnad
Imperiali maakond
Raimond Tamm

Raimond Tamm (sündinud 3. augustil 1978 Narvas) on Eesti Reformierakonna poliitik, Tartu abilinnapea.

Haridus
1985–1996 õppis Tamm Jõgeva Gümnaasiumis ja 1996–1998 Kuremaa Põllumajandustehnikumis, mille lõpetas kaubandus-ärinduse erialal kiitusega. 1998–2003 õppis ta Eesti Põllumajandusülikoolis, sai bakalaureusekraadi ökonoomika ja ettevõtluse erialal cum laude, jätkas seal samal erialal magistriõpinguid ja sai 2007. aastal magistrikraadi.

Karjäär
2002–2003 oli Raimond Tamm Estiko-Plastar AS-i trükitsehhi juhataja, 2003–2004 samas ostudirektor ja 2004–2008 tootmisdirektor. 2008–2009 tegutses Tamm ettevõtjana, olles Raimstar Consult OÜ juhatuse liige ja DuPonti kontserni äritegevuse arendamise konsultant Eestis. Aastatel 2015–2017 töötas ta SA Tartu Teaduspark juhatuse liikmena. Aastatel 2011–2017 oli ta MTÜ Tartu Regiooni Energiaagentuur juhatuse liige. Lisaks eelnevale on ta OÜ Tartu Veekeskus nõukogu esimees, SA Tartumaa Turism nõukogu esimees ning SA Tartu Eluasemefond nõukogu esimees.

Poliitiline tegevus
2009. aastal oli ta Tartu linnavolikogu asendusliige Reformierakonna fraktsioonis. Aastatel 2009–2014 töötas ta Tartu abilinnapeana. Aastatel 2014–2017 oli Tartu linnavolikogu liige Reformierakonna fraktsioonis ning aastatel 2015–2017 ühtlasi ka fraktsiooni esimees. Alates 15. novembrist 2017 töötab Tamm taas Tartu abilinnapeana, tema vastutusvaldkonnad on linnamajandus, energiamajandus, keskkonnakaitse, ettevõtlus ja turism.

Muud ühendused
1999–2000 kuulus Tamm Eesti Üliõpilaskondade Liidu volikokku, 1999–2000 oli EPMÜ Üliõpilasesinduse esimees, 1999–2002 EPMÜ nõukogu liige ja 2000–2005 EPMÜ Spordiklubi juhatuse liige. 2007. aastast on ta Akadeemilise Ühistegevuse Seltsi juhatuse liige ja 2014. aastast Tartu Hansa Kooli hoolekogu liige. 2010. aastast kuulub Tartu meeskoori Akadeemiline Emajõgi ridadesse.

Isiklikku
Raimond Tamm on vabaabielus, tal on kolm poega. Vabal ajal tegeleb spordiga.

Välislingid
 Raimond Tamm Tartu linna kodulehel
 Raimond Tamm Maaülikooli kodulehel
 Kristjan Roos. "Tartu abilinnapea tervitab Seedri riigiasutuste kolimise ideed", Linnaleht, 18. jaanuar 2013
 "Raimond Tamm: jah", Postimees, 19. jaanuar 2011 (lühiintervjuu)

Eesti Reformierakonna poliitikud
Tartu inimesed
Sündinud 1978
Eesti ettevõtjad
Lembi Mets

Lembi Mets (aastani 1979 Lembi Selberg; sündinud 11. juunil 1958 Tallinnas) on eesti tšellist ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas aastal 1975 tšelloerialal Tallinna Muusikakeskkooli (õpetajaks Laine Leichter) ja aastal 1981 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Ivo Juuli, Toomas Velmeti ja Peeter Paemurru klassis) ning aastal 2005 magistriõppes Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia interpretatsioonipedagoogika erialal (tööga "Tšelloõpetuse algusest Tallinnas", juhendajad Peeter Paemurru ja Urve Lippus). Ta on täiendanud end eraviisiliselt Moskvas Ivan Monighetti ja Armen Georgiani juures.

Ta töötas aastatel 1981–1987 tšelloõpetajana Tallinna Lastemuusikakoolis, aastast 1984 tšelloõpetajana Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis ja aastast 1993 ühtlasi Nõmme Muusikakoolis. Tema õpilasteks on olnud Vahur Luhtsalu, Levi-Danel Mägila ja Kaia Tambi.

Ta on mänginud aastast 2000 Estonia orkestris. Ta on esinenud solistina ja mitmes kammeransamblis. Ta on avaldanud ajakirjades muusikaartikleid ja kontserdiarvustusi.

Isiklikku 
Tema isa oli muusikaajakirjanik Edgar Selberg, ema flötist Liida Selberg, õde harfimängija Kai Visnapuu. Tema abikaasa oli pianist ja muusikapedagoog Rein Mets.

Kirjandus 
 

Eesti tšellistid
Eesti muusikapedagoogid
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia vilistlased
Sündinud 1958
Morna (Õnne 13)

Morna on fiktiivne Eesti väikelinn, kus toimub suurem osa Eesti teleseriaali "Õnne 13" tegevusest ning elab ja töötab enamik selle põhitegelastest.

Sarja idee autor ja esimene stsenarist Astrid Reinla kujundas Morna linna näo suuresti Elva-sarnaseks.

Päriselus asuvad võttepaigad enamjaolt Tallinna aedlinnades – Nõmmel, Hiiul, Rahumäel jm.

Viited

Välislingid
 Jaanus Kulli "Morna – milline see päriselt välja näeb?" Õhtuleht, 4. aprill 2009
 Kaspar Käänik "Allani ja Mare Morna korter asub tegelikult Tallinnas" Õhtuleht, 26. veebruar 2009

Väljamõeldud paigad
Maanaised

"Maanaised" on Eesti skulptori Mare Mikofi 1974. aastal valminud skulptuurigrupp. Realistlik skulptuur kujutab kaht maanaist, kellest vanem istub pingil ja noorem seisab.

Algselt näituse "Inimene ja põld" jaoks kipsist valmistatud skulptuur valati kultuuriministeeriumi algatusel 1978. aastal pronksi. Tartu Kunstimuuseumi näitusemaja 25. sünnipäeva puhul on see alates 28. augustist 2013
eksponeeritud maja ees Raekoja platsil.

Välislingid
Raimu Hanson. "Skulptuur tõmbab kunstimajale pilke". Postimees, 28. august 2013
Ahti Seppet. "Naisskulptor eelistab olla loomingus realist". Postimees, 29. august 2013 (intervjuu autoriga)

Tartu skulptuurid
Kesklinn (Tartu)
Tartu Kunstimuuseum
Kai Visnapuu

Kai Visnapuu (aastani 1982 Kai Selberg; sündinud 16. märtsil 1961 Tallinnas) on eesti harfimängija.

Ta lõpetas aastal 1979 Tallinna Muusikakeskkooli ja aastal 1981 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Zvenislava Sillamaa õpilasena).

Aastast 1979 on ta mänginud Vanemuise orkestris.

Isiklikku 
Tema isa oli muusikaajakirjanik Edgar Selberg, ema flötist Liida Selberg, õde tšellist ja muusikapedagoog Lembi Mets.

Kirjandus 
 

Eesti muusikud
Eesti harfistid
Sündinud 1961
Galápagos

"Galápagos" on Ameerika Ühendriikide kirjaniku Kurt Vonneguti üheteistkümnes romaan. 

Teose põhiküsimuseks on inimaju väärtus (pigem väärtusetus) evolutsioonilisest vaatevinklist. Raamatu pealkiri tähistab ühelt poolt Galápagose saari, millel on loos oluline koht, ja teisalt on see austusavaldus Charles Darwinile, kelle teoorial põhineb Vonneguti romaan. Romaan ilmus esimest korda 1985. aastal, eesti keeles aga Tiina Randuse tõlkes 2005. aastal.

Peategelased 
 Leon Trout – loo jutustaja, kruiisilaeva Bahía de Darwin kummitus, ulmekirjaniku Kilgore Trouti poeg
 Mary Hepburn – ameeriklannast lesk, kes oli kooliõpetaja Iliumi gümnaasiumis
 Roy Hepburn – Mary abikaasa, kes suri 1985. aastal ajukasvajasse
 Akiko Hiroguchi – Hisako tütar, kelle keha kattis sünnist alates karv 
 Hisako Hiroguchi – ikebana õpetaja, Zenji rase naine
 Zenji Hiroguchi – Jaapani arvutigeenius, kes leiutas sünkroontõlkeaparaadi Gokubi ja selle edasiarendatud testmudeli Mandarax
 Bobby King – kruiisi "Sajandi loodusreis" korraldaja
 Andrew MacIntosh – ameeriklasest finantseerija ja seikleja
 Selena MacIntosh, Andrew 18-aastane pime tütar
 Kazakh – pimeda Selena juhtkoer
 Jesús Ortiz – andekas kelner, kes suhtub hästi rikastesse ja kuulsatesse inimestesse  
 Adolf von Kleist – kruiisilaeva Bahía de Darwin kapten, kellele on plaanitud laevas esindusroll ning kes ei tea suurt midagi laeva juhtimisest ega mehaanikast
 Siegfried von Kleist – Adolfi vend, kes kannab hoolt hotelli El Dorado eest
 James Wait – ameeriklasest 35-aastane petis

Vorm
Jutustuse süžee kulgeb kronoloogilises järjekorras, ent autor mainib sageli tulevikus juhtuma hakkavat ja minevikus juhtunut. Samuti nimetatakse loo tegevusaastat 1985 miljon aastat tagasi olnud minevikuks. Lisaks on autor teksti sees tähistanud tegelased, kes surevad teatud ajaintervalli jooksul sel 1985. aastal.

Tsitaadid
Romaan sisaldab arvukalt kuulsate autorite tsitaate. Tsiteerimist leiavad muuhulgas näiteks Anne Frank, Alfred Tennyson, Rudyard Kipling, lord Byron, Benjamin Franklin, Bertolt Brecht, Charles Dickens, William Shakespeare, Jean de La Fontaine, François Rabelais, Michel de Montaigne, Joseph Conrad, T. S. Eliot, Edgar Allan Poe, Edward Lear, Henry David Thoreau, Robert Frost ja Charles Darwin.

Viited

Ameerika Ühendriikide romaanid
1985. aasta kirjandusteosed
FC Hiiumaa

FC Hiiumaa on Eesti jalgpalliklubi.

Varasem nimi Kärdla Linnameeskond muudeti 2018. hooaja eel.

Statistika ja loendid

Mängijad

Varasemad liigahooajad

Viited

Välislingid
 Kärdla LM facebooki leht
 Kärdla Linnameeskond jalgpalliliidu lehel

Eesti jalgpalliklubid
Kärdla
Lääne-Uus-Britannia provints

Lääne-Uus-Britannia on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas. See hõlmab Uus-Britannia saare lääneosa, Vitu saared ja mitu väiksemat saart.

Pealmine majandusharu on palmiõli eksport.

Provints jaguneb halduslikult Kandrian-Gloucesteri ja Talasea ringkonnaks.

Paapua Uus-Guinea provintsid
Ambla Vallameeskond

Ambla Vallameeskond on Eesti jalgpalliklubi.

Statistika ja loendid

Mängijad

Varasemad liigahooajad

Eesti jalgpalliklubid
Järva vald
Tallinna FC Balteco

Tallinna FC Balteco on Eesti jalgpalliklubi.

Statistika ja loendid

Mängijad

Varasemad liigahooajad

Viited

Tallinna jalgpalliklubid
Kortsleht (ajaleht)

Kortsleht oli aastatel 2007–2008 ja 2010 ilmunud Eesti sõltumatu roheline poliitiline ajaleht, mis pärast selle de facto väljasuremist arhiveeriti internetiaadressile kortsleht.softf1.com. Kortslehte andsid vabatahtlikena välja Erakonna Eestimaa Rohelised liikmed, kellest suurem osa kuulus tol ajal erakonna opositsiooni postiloendisse Roheline Idu. Sellele vaatamata avaldas ajaleht ka pea kõigi juhatuseliikmete artikleid.

Algselt igakuisena kavandatud ajalehe ilmumistsükkel muutus hõredamaks ning 2008. aasta viimane pabernumber ilmus juunis, juuli- ja augustinumbrite lood avaldati vaid veebilehel. Viimane number (nii paberil kui ka elektrooniliselt) üllitati 2010. aasta mais erakonna sisevalimiste eel ning see toetas otseselt opositsiooni seisukohti. Kokku ilmus Kortslehte 13 numbrit ja üks erileht 2007. aasta ökomessi puhul.

Välislingid
 Arhiiv
 Kortslehe arhiivkoopia, mille lõi Rohelise Idu postiloendi liige Martin Vahi

Eesti endised ajalehed
Keskkonnameedia
Valérie Benguigui

Valérie Benguigui (6. november 1965 – 2. september 2013) oli prantsuse filminäitleja ja -lavastaja.

Välislingid 

Prantsusmaa filminäitlejad
Prantsusmaa filmilavastajad
Sündinud 1965
Surnud 2013
Puski õigeusu kirik

Puski Kristuse Sündimise kirik (ka Kõrgessaare Kristuse Sündimise kirik) on kirik Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas Puski külas. 

Puski  ehk Kõrgessaare kirik (vene k. Кыргесарская Рождества Христова церковь) ehitati aastatel 1889–1891. Hoone seisund on avariiline. Kirik on kultuurimälestiste registris alates 1999. aastast.

Kirik 2012. aastal

Välislingid 

http://www.hiiumaa.ee/turism-majutus/56

Hiiu maakonna õigeusu kirikud
Hiiumaa vald
Hiiu maakonna kultuurimälestised
Reigi kihelkond
Eesti endised kirikud
Parrot AR.Drone

Parrot AR.Drone on kvadrootor, kaugjuhitav mehitamata õhusõiduk, millel on neli rootorit ja tiivikut. Drooni on võimalik juhtida nutitelefoni–, tahvelarvuti– ja tavaarvutiprogrammiga.

Välisviited 

 Eurolist by NYSE Euronext Paris symbol PARRO, Code ISIN FR0004038263, parrot.com
 Parrot AR.Drone 2.0

Mehitamata õhusõidukid
Mänguasjad
Nikolai Degtjarenko

Nikolai Degtjarenko (sündinud 14. jaanuaril 1981 Kohtla-Järvel) on Eesti poliitik, ühiskonnategelane, ettevõtja, Vene Akadeemilise Seltsi liige, Tallinna Linnavolikogu VI koosseisu liige, Maardu Linnavolikogu VII ja VIII koosseisu liige. Maardu Linnavolikogu opositsiooniliider, NV Trade OÜ juhatuse liige .

Hariduskäik 
1995. aastal lõpetas kiitusega lõpetas Jõhvi Kunstikooli.
1999. aastal lõpetas Kohtla-Järve Tammiku Gümnaasiumi.
2003. aastal sai tehnikateaduste bakalaureusekraadi tootearenduse valdkonnas Tallinna Tehnikaülikoolis (TTÜ).
2007. aastal omandas tehnikateaduste magistrikraadi tootearenduse ja juhtimise valdkonnas Tallinna Tehnikaülikoolis (TTÜ).
2013. aastal sai doktorikraadi Peterburi Riiklikus Inseneriteaduse ja Majanduse Ülikoolis ENGECON (Saint-Petersburg State Academy for Engineering and Economics).
Lisaks on läbinud koolituse Columbia ülikoolis New Yorgis 2001. aastal ja 2003. aastal osalenud Tallinnas International Republican Institute'i kursustel „Valimiskampaaniate läbiviimise oskused tsentristlikes ja vasakpoolsetes erakondades“.

Ühiskondlik-poliitiline tegevus 
Üliõpilasena valiti Nikolai Degtjarenko korduvalt Tallinna Tehnikaülikooli Üliõpilasesindusse. Septembrist 2004 kuni septembrini 2005 oli ta Tallinna Tehnikaülikooli nõukogu liige. 
Aastal 2002 astus ta Eesti Keskerakonna Noortekogusse, ajavahemikul 30.07.2003 - 20.11.2017 oli Keskerakonna liige. Aastatel 2004, 2006 ja 2008 valiti ta Keskerakonna Noortekogu juhatusse.
Maist 2006 kuni augustini 2008 oli Nikolai Degtjarenko Tallinna linnavolikogu liige, tegutsedes linnavara ja linnamajanduse komisjonis ning oli Tallinna Eluasemefondi nõukogu liige. 2008. aastal oli keskerakondlane Nikolai Degtjarenko ainus volikogu liige, kes külastas kõiki volikogu istungeid.. 2008. aastal valiti ta Mustamäe linnaosa halduskogu kultuuri-, spordi- ja hariduskomisjoni esimeheks.
Degtjarenko oli Tallinna linnavolikogus 2008. aasta augusti lõpuni, seejärel sai Mustamäe linnaosa asevanemaks. 
Mustamäe linnaosa valitsuses töötas Degtjarenko kuni 2010. aastani.
2013. aastal valiti ta VII koosseisu Maardu linnavolikogu liikmeks. 2016. aastast on ta Maardu linnavolikogu Keskfraktsiooni aseesimees. Ta astus Keskerakonnast välja 2017.aastal. Kohalikel valimistel 2017. aastal valiti tagasi VIII koosseisu Maardu linnavolikogu liikmeks, saades kõikidest linnavolikogu saadikukandidaatidest häälte arvu poolest isiklikult teise valimistulemuse.
2019. aastal esitati Riigikogu valimiste kampaania ajal EÜVP peaministrikandidaadiks.
Nikolai Degtjarenko on Noorsoopoliitika Instituudi juhatuse liige ja Ühiskonna Arengu Instituudi direktor ning tegeleb rahvusvahelise ettevõtlusega.
13.veebruaril 2020 a. valiti osaühing NV Trade, mille omanik ja juht on Nikolai Degtjarenko, Äripäeva poolt peetaval XX Gaselli Kongressil, Eesti kõige kiiremini arenevaks ettevõtteks.

Isiklik 
Nikolai Degtjarenko on abielus Olgaga. Ta on sertifitseeritud sukelduja ja purjetaja. Pikka aega olnud KVN Eesti žürii liige.

Viited

Välislingid 
Delfi: "Дегтяренко — депутат-отличник"

Eesti poliitikud
Sündinud 1981
Ellen Grünfeldt

Ellen Grünfeldt (ka Ellen Grünfeld, aastast 1953 Ellen Metsis; 4. juuli 1916 Sagadi – 30. august 2013) oli eesti näitleja.

Ta sündis metsaülema tütrena. Aastal 1940 lõpetas ta Rakveres naiskutsekooli.

Ta töötas aastatel 1940–1949 ja 1954–1974 Rakvere Teatris ning aastatel 1949–1950 Lõuna-Eesti Teatris.

Isiklikku 
Ta oli aastast 1953 abielus näitleja  Harald Metsiga.

Rollid 
 1941 August Kitzberg "Libahunt" (Tiina)
 1942 August Mälk "Lõunatuul" (Ellen Paas)
 1943 August Mälk "Ellen Paas" (Ellen Paas)
 1943 Hella Wuolijoki "Vastumürk" (doktor Sarkalahti)
 1944 Tammsaare/Andres Särev "Kõrboja peremees" (Eevi)
 1946 John Boynton Priestley "Inspektor tuli" (Sheila)
 1947 August Jakobson "Elu tsitadellis" (Liidia)
 1954 Mihhail Lermontov "Kaks venda" (Veera)
 1954 Gotthold Ephraim Lessing "Minna von Barnhelm" (Minna)
 1954 Eduard Vilde/Ott Raudheiding "Külmale maale" (Virgu Anni)
 1955 Oskar Luts/Andres Särev "Suvi" (Teele)
 1956 Mark Twain/Paul Kilgas "Tom Sawyeri seiklused" (Huck Finn)
 1957 Mark Twain/Paul Kilgas "Vikerkaar jõel" (Huck Finn)
 1958 Oskar Luts/Andres Särev "Vaikne nurgake" (preili Leise)
 1960 Péteris Pétersons "Valgete tornide varjud" (Ella)
 1963 Osvald Tooming/Paul Kilgas "Perekond Kirret" (Velda)
 1970 Tammsaare/Rein Olmaru "Kõrboja peremees" (Madli)
 1973 Ardi Liives "Sikud ja lambad" (Pomerantsi Elli)
 1974 Viktor Rozov "Meelelahutaja" (Maria Pavlovna)
 1979 Anton Tšehhov "Onu Vanja" (Maria Vassiljevna Voitinskaja)

Kirjandus 
 Eesti teatri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Eesti Teatriliit. Tallinn 2000
 Sirp 6. september 2013 (nekroloog)

Eesti näitlejad
Sündinud 1916
Surnud 2013
Harju maavanem

Harju maavanemate loend on loetelu Harju maakonna Harju maavalitsuse maavanematest ja ajutise maavalitsuse esimeestest.

Maavanema ülesandeks oli:
 juhtida maavalitsuse tööd ja vastutab maavalitsuse ülesannete täitmise eest;
 anda oma tegevusest aru Vabariigi Valitsusele;
 koordineerida vajaduse korral ministeeriumide ja teiste riigi valitsusasutuste ning kohalike omavalitsusorganite vahelist koostööd;
 teha Vabariigi Valitsusele, ministeeriumidele ja vastavatele riigi valitsusasutustele ettepanekuid maakonnas asuvate teiste riigi valitsusasutuste töö korraldamiseks;
 informeerida maakogu riiklikku regionaalpoliitikat, territoriaalplaneerimist ja kapitaalehitust puudutavates küsimustes;
 täita talle seadusega ja Vabariigi Valitsuse poolt pandud teisi ülesandeid..

Maavanema institutsioon kaotati kooskõlas maavalitsuste tegevuse lõpetamisest tuleneva Vabariigi Valitsuse seadusega, mille kohaselt lõpetati maavalitsuste töö 1. jaanuarist 2018. aastal.

Harju maakonnavalitsuse esimehed 
1917, Eduard Kübarsepp Venemaa Ajutise Valitsuse Autonoomse Eestimaa kubermangu Tallinna ja Harjumaa komissar
 1917–1920 Johannes Reinthal, Harju maakonnavalitsuse esimees
 1920–1922 Oskar Suursööt, Harju maakonnavalitsuse esimees
 1922–1927 Martin Kruusimaa (Krusemann), Harju maakonna ajutine maavalitsuse esimees
 1927–1936 Rudolf Kuris, Harju maakonnavalitsuse esimees ja Harju maakonna ajutine maavalitsuse esimees
Maakonnaomavalitsused likvideeriti Eestis 1934. aasta põhiseadusega, senised maavanemad jäid ametisse ajutiste maavalitsuste esimeestena. 1. mail 1938 jõustunud maakonnaseaduse järgi oli maavanem maakonnaomavalitsuse juht ja ühtlasi keskvalitsuse esindaja maakonnas.
 1936–1940 Karl Robert Ruus, Harju maakonna ajutine maavalitsuse esimees ja Harju maavanem
 1940–1940 Paul Männik,  Harju maavanem
...
 1940–1941 Gustav Abel,  Nõukogude okupatsiooniaegne Harju maavanem
 1941–1944 Paul Männik,  Saksa okupatsiooniaegne  Eesti Omavalitsuse  Harju maavanem

Harju maavanemad 
 1990–1991 Anti Oidsalu,  Harju maavanem
 1991–1994 Mati Zernand,  Harju maavanem
 1994–1999 Mait Kornet,  Harju maavanem
 1999–2004 Orm Valtson,  Harju maavanem
 2005–2006 Jaan Mark,  Harju maavanema kohusetäitja
 2006–2009 Värner Lootsmann,  Harju maavanem
 2009 Jaan Mark,  Harju maavanema kohusetäitja
 2009–2017 Ülle Rajasalu, Harju maavanem.

Vaata ka
Harju rajooni TSN/RSN Täitevkomitee esimees
Eesti maavanemate loend

Viited
Andrzej Dragan

Andrzej Dragan (sündinud 16. mail 1978 Poolas) on poola fotograaf ja füüsik.

Elulugu 
Dragan on õppinud Varssavis, Oxfordis, Amsterdamis ja Lissabonis füüsikat. 2005. aastal kaitses ta doktorikraadi kvantfüüsikas. 

Fotograafina on Dragan tuntud oma eriliste portreede poolest. Modellidega saab ta võtted kiiresti valmis, öeldes: "Kui aus olla, siis mulle ei meeldi pildistada." Fotode pilditöötluseks võib tal aga aega kuluda kuni kuu. Tema fotosid on võrreldud Madalmaade maalidega. Fotodel võib jälgida, kuidas ta valguse ja värvidega mängib, tuues välja peeneid detaile. Fotosid töötleb ta Photoshopiga. 

Dragan on töötanud fotograafina Converse'i, Fairy, Pilsner Urquelli, Avoni ja Playstation 3 juures. Pildistamiseks kasutab ta Canoni fototehnikat.

Viited

Välislingid 
 Koduleht

Poola fotograafid
Sündinud 1978
Stanislav Stepaškin

Stanislav Stepaškin (1. september 1940 Moskva – 4. september 2013) oli Nõukogude Liidu poksija.

Stepaškin võitis 1964. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs poksis kuldmedali. Ta võistles sulgkaalu kategoorias ning finaalis alistas ta Filipiinide poksija Anthony Villanueva.

Aastatel 1963 ja 1965 tuli Stepaškin Euroopa meistriks.

Karjääri jooksul pidas kokku 204 kohtumist ja võitis neist 193.

Välislingid
 

Nõukogude Liidu poksijad
Sündinud 1940
Surnud 2013
Jakob Pärna tänav

Jakob Pärna tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis. Jakob Pärna tänav algab Friedrich Kuhlbarsi tänavalt, ristub Ado Reinvaldi tänavaga ja lõpeb Laulupeo tänaval.

Jakob Pärna tänav on lääneloode-idakagusuunaline ja ligikaudu 160 meetri pikkune.

Tänav sai nime 26. oktoobril 1932 eesti kirjaniku Jakob Pärna mälestuseks.

Viited

Kesklinna linnaosa tänavad
Luhamaa nulk

Luhamaa nulk (ka Luhamaa) on üks kaheteistkümnest Setumaa nulgast. 

Luhamaa nulgas on järgmised külad: Labandõ, Tserebi, Mokra, Põrstõ, Saagri, Tiilige, Leimani, Napi, Hindsa, Määsi, Koorla, Lütä, Pruntova, Tiastõ, Tsilli ja Läädinka küla.

2011. aasta rahvaloenduse andmeil on külades 119 elanikku, suurimas, Määsi külas 34 inimest. 

Luhamaa nulk kuulus tsaariaja lõpul ja Eesti Vabariigi alguses Pankjavitsa valda. 1922. aastal eraldati põhiosa nulgast (kokku 36,1 km²) Petseri maakonnast ja liideti Võru maakonna Misso vallaga. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus Luhamaa nulk Võru maakonna Misso valda. 2017. aasta jaanuaris toimus rahvaküsitlus, milles Eesti Vabariigi valitsuse palvel küsitleti Värska valla, Mikitamäe valla ja Meremäe valla ning Luhamaa nulga külade elanikke, kas nad soovivad kolme valla ja Luhamaa nulga liitmist Setomaa vallaks. Teise rahvaküsitluse korraldas Vabariigi Valitsus, et teada saada sündiva Setomaa valla elanike eelistust, kas vald peaks kuuluma Võru maakonda või Põlva maakonda. Rahvaküsitlusel oma hääle andnud elanike enamus pooldas Setomaa valla loomist ja uue valla kuulumist Võru maakonda.

Kirjandust
Hõrna Aare, "Setomaa nulga' - aolugu ja vahtsõ' võimalusõ'", Setomaa nr. 187, 4. mai 2009.
Arved Breidaks, Misso annab Luhamaa nulga Värska, mitte Meremäe vallale. Lõunaeestlane.ee 15. mai 2017 
 Leima Matis. Luhamaa nulk ja haldusrehvorm 100 aastaga iist. Setomaa portaal. 

Setumaa nulgad
Ado Reinvaldi tänav

Ado Reinvaldi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis. Ado Reinvaldi tänav algab Juhan Kunderi tänavalt ja lõpeb Jakob Pärna tänaval.

Ado Reinvaldi tänav on enam-vähem edela–kirdesuunaline ja ligikaudu 95 meetri pikkune.

Ado Reinvaldi tänav sai selle nime 26. oktoobril 1932 eesti kirjaniku Ado Reinvaldi mälestuseks.

Reinwaldi tänaval asunud neli Tallinna maja tüüpi ehitist hävisid märtsipommitamise käigus.

Viited

Kesklinna linnaosa tänavad
Astrud Gilberto

Astrud Gilberto (sünninimi Astrud Weinert, sündinud 30. märtsil 1940) on Brasiilia lauljanna ja laulukirjutaja. Ta on tuntud eelkõige laulu "Tüdruk Ipanemast" esitajana.

Elukäik
Astrud Weinert sündis brasiillannast ema ja sakslasest isa lapsena Brasiilias Bahia osariigis Salvadoris ning kasvas üles Rio de Janeiros. 1959. aastal abiellus ta João Gilbertoga, ent 1960. aastate keskpaiku abielu lahutati ning Astrudi elukaaslaseks sai tema muusikaline partner, USA džäss-saksofonist Stan Getz.

Alates 1963. aastast elab Astrud Gilberto Ameerika Ühendriikides.

Ehkki ta ei olnud kunagi varem kutselise lauljana esinenud, laulis Gilberto mõjukal albumil "Getz/Gilberto", kus tegid kaasa João Gilberto, Stan Getz ja Antonio Carlos Jobim. Laulu "Tüdruk Ipanemast" salvestis tõi talle kuulsuse bossanoovalauljana. Albumit müüdi üle miljoni eksemplari ning see jõudis kuldplaadi staatusse.

1964. aastal mängis Gilberto filmides "Get Yourself a College Girl" ja "The Hanged Man". Tema esimene sooloalbum oli "The Astrud Gilberto Album" (1965). Ameerika Ühendriikides läks ta koos Stan Getziga turneele. 1970. aastail alustas Gilberto endakirjutatud laulude plaadistamist, kusjuures plaadistused olid nii portugali, inglise, hispaania, itaalia, prantsuse, saksa kui ka jaapani keeles.

1982. aastal liitus Gilberto ansambliga tema poeg Marcelo, kes osales bassimängijana turneedel rohkem kui kümme aastat. Ta oli ka albumite "Live in New York" (1996) ja "Temperance" (1997) kaasprodutsent. Astrud Gilberto teine poeg Gregory Lasorsa mängis albumi "Temperance" loos "Beautiful You" kitarri.

1992. aastal sai Gilberto USA latiinodžässi elutööauhinna, 2002. aastal sai ta rahvusvahelise latiinomuusika kuulsuste halli liikmeks.

2002. aastal teatas ta, et loobub määramata ajaks avalikest esinemistest.

Diskograafia

Albumid
 1964 "Getz Au Go Go"
 1965 "The Astrud Gilberto Album"
 1965 "The Shadow of Your Smile"
 1965 "Look To The Rainbow"
 1966 "Beach Samba"
 1967 "A Certain Smile, a Certain Sadness" (koos Walter Wanderleyga)
 1968 "Windy"
 1969 "September 17, 1969"
 1970 "I Haven't Got Anything Better To Do"
 1971 "Gilberto with Turrentine" (koos Stanley Turrentine'iga)
 1972 "Now"
 1977 "That Girl From Ipanema"
 1987 "Astrud Gilberto Plus James Last Orchestra"
 1996 "Live In New York" (salvestatud 1989)
 1997 "Temperance"
 2002 "Jungle"

Viited

Välislingid
 Astrud Gilberto ametlik koduleht
 Joey Sweeney, "Desperately Seeking Astrud Gilberto", Philadelphia Weekly, 5. juuni 2002

Brasiilia lauljad
Poplauljad
Sündinud 1940
Küüru tuulik

Küüru pukktuulik asub Hiiumaal Hiiumaa vallas Männamaa külas.  Tuulik valmis aastal 1919. aastal ja on arvatud ehitismälestiseks. Küüru tuulik on klassikalise puitkonstruktsiooniga pukktuulik. Veskijalg on maakividest laotud, tuulutatava raamsalve ja titsidega. Laudkatusega tuuliku kere on kaetud püstlaudisega. Tuuliku üldine seisukord on avariiline. Nurgapostid, paarid, tiivad, lava ja veskijalg vajavad restaureerimist. Tuulik sai avariikatuse 2006. aastal. Töid rahastas Muinsuskaitseamet.

Viited 

Hiiu maakonna tuuleveskid
Hiiumaa vald
Hiiu maakonna kultuurimälestised
Rüütli tuulik

Rüütli pukktuulik asub Hiiumaal Hiiumaa vallas Allika külas. Tuulik valmis aastal 1896. aastal ja on arvatud ehitismälestiseks.

Viited 

Hiiu maakonna tuuleveskid
Hiiumaa vald
Hiiu maakonna kultuurimälestised
3 (Britney Spearsi laul)

"3" on Ameerika Ühendriikide lauljatari Britney Spearsi laul, mis avaldati 2009. aastal tema teisel suurimaid hitte sisaldaval kogumikplaadil "The Singles Collection". Laulu autoriteks on Max Martin, Shellback js Tiffany Amber. 2. oktoobril 2009 andis  Jive Records laulu välja ka singlina, mis jäi selle kogumikplaadi ainsaks singliks. Laul jõudis oma debüütnädalal tabeli Billboard Hot 100 esikohale olles sellega 11 aasta jooksul esimene mitte American Idoli osavõtja singel, mis seda suutnud.

2009. aasta singlid
Edgari maakond

Edgari maakond (Edgar County) on maakond USA-s Illinoisi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 

Maakonna halduskeskus on Paris.

Maakonna pindala on 1616 km², millest 2 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 18 576. Aastal 2000 oli elanike arv 19 704.

Naabermaakonnad 
 Vermilioni maakond (põhjas)
 Vermillioni maakond (kirdes)
 Vigo maakond (kagus)
 Clarki maakond (lõunas)
 Colesi maakond (edelas)
 Douglase maakond (loodes)
 Champaigni maakond (loodes)

Ajalugu 
Edgari maakond moodustati 3. jaanuaril 1823. aastal Clarki maakonna osast. Maakond sai nime iiri päritolu Briti mereväe ohvitseri John Edgari järgi.

Välislingid

 Edgari maakonna koduleht (inglise keeles)

Illinoisi maakonnad
Taivo Rist

Taivo Rist (sündinud 9. juulil 1971) on eesti kabetaja ja ulmekirjanik.

Ta lõpetas 1995. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majandusinsenerina.

Ta on Eestimaa Ühendatud Vasakpartei juhatuse liige.

Ta on 2009. aastast eestikeelse Vikipeedia ning aastast 2013 Wikimedia Commonsi administraator.

Tunnustus 

 2008 Stalker (lühijutt "Laatsaruse rahamasin")

Publitsistika 
Eesti ei kuulu vabade riikide hulka

Viited

Eesti ulmekirjanikud
Eesti kabetajad
Eesti vikipedistid
Eestimaa Ühendatud Vasakpartei poliitikud
Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased
Sündinud 1971
Käina kool

Käina kool on kool Hiiumaal Hiiumaa vallas Käina alevikus. 2013. aasta oktoobris tähistas kool 155. aastapäeva.

Ajalugu
Kooli eelkäijateks loetakse Putkaste mõisakooli (1858–1877) ja Putkaste vallakooli (1893–1918). 1921–1932 kandis Käina kool nime Keina 6-klassiline algkool. Kool töötas Käina kirikumõisas. 1932. aastal sai kooli nimeks Keina Kõrgem Algkool. 1933. aastal valmis kooli uus hoone. 1944. aastal sai kooli nimeks Käina 7-klassiline kool. 1958. aastal koolimaja põles ning kool tegutses kuni praeguse hoone valmimiseni Putkastes. 1960. aastal nimetati kool ümber Käina 8-klassiliseks kooliks. Kooli praegune hoone valmis 1965. aastal. 1992. aastal sai kooli nimeks Käina põhikool. Alates 1997. aastast kannab kool Käina gümnaasiumi nime. Alates 2015. aastast kannab kool nime Käina kool.

Käina koolipark

Kooli ümber on Käina koolipark.

Viited 

Hiiu maakonna koolid
Hiiumaa vald

Välislingid
Kooli koduleht