joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Sooline palgalõhe

Sooline palgalõhe on meestöötajate keskmise brutotunnipalga erinevus naistöötajate keskmisest brutotunnipalgast.

Enamasti teenivad mehed võrreldes naistega kõrgemat palka. Eesti sooline palgalõhe on kõige kõrgem kogu Euroopa Liidus. Statistikaameti andmetel oli Eestis sooline palgalõhe 2017. aastal 20,9%, Eurostati andmetel 25,3%, olles seega oluliselt kõrgem Euroopa Liidu keskmisest (16%). 

Kõrge sooline palgalõhe peegeldab ühelt poolt soostereotüüpseid eriala- ja ametivalikuid ning soolist segregatsiooni tööturul. Mehed on koondunud sageli sektoritesse, kus on kõrgem palgatase (nt finantssektor, ITK-sektor) ning naised pigem madalamalt tasustatud sektoritesse (haridus, tervishoid). 2010. aastal töötas Eestis kõikidest naistest juhtival positsioonil 8%, meestest 14% ning madalamalt tasustatud ametikohtadel oli hõivatud ligi kolmandik Eesti naistest (32%) ning vaid 15% meestest.

Lisaks sellele on Eestis ebavõrdne ka samal ametikohal töötavate naiste ja meeste palk. Naisjuhtide palk on 17% meesjuhtide omast madalam, naissoost teenindus- ja müügitöötajad teenivad 20% väiksemat palka kui mehed ning lihttööliste seas on palgaerinevus 25%. Nii üldhariduskoolides kui ülikoolides teenivad naisõpetajad ja -lektorid 29% madalamat palka kui mehed ning naisarstid saavad meesarstidest 24% väiksemat palka. Suurim palgalõhe oli 2017. aastal finantssektoris, kus see küündis 38,2%-ni (Statistikaamet, 2018). Lisaks soolisele segregatsioonile peegeldab palgalõhe sektorite sees ka vertikaalset segregatsiooni ehk meeste paigutumist karjääriredeli tippu. Kunstlikke takistusi ja nähtamatuid tõkkeid, mis piiravad naiste juurdepääsu kõrgetasemelistele otsustusprotsessidele ja juhtivatele positsioonidele nimetatakse klaaslae efektiks. 

Võrdse palga päeva tähistamiseks korraldab Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsioon iga aasta 2. aprillil aktsiooni "Tilliga ja tillita", mille käigus juhitakse tähelepanu naiste- ja meeste palkade erisusele. Nimelt saab sel päeval kampaanias osalevates toitlustusasutustes osta tillita võileiba palgalõhe protsendi võrra odavamalt kui tilliga võileiba.

Viited 

Sooline võrdõiguslikkus
Majandus
Konrad

Konrad on mehenimi.

Statistika
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 664. mehenimi (2020 - 598.). 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Konrad 91 mehel, 1. jaanuari 2020 seisuga 118 mehel.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Konrad Eestis 140 mehel ning oli populaarsuselt 554. mehenimi. Vanim Konrad oli vanuserühmas 75–79, noorim vanuserühmas 0–4. Kõige levinum oli nimi vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 8,08.

Nime kandjaid
Konrad Gerretz, eesti näitleja (1907–1969)
Konrad Kikas, eesti raamatukogundustegelane ja Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu direktor (1928–2012)
Konrad Kongo, eesti advokaat (1898–1968)
Konrad Mauritz, eesti ettevõtja ja ühiskonnategelane (1881–1942)
Konrad Mägi, eesti maalikunstnik ja pedagoog (1878–1925)
Konrad Rotschild, Venemaa Keisririigi ja Eesti sõjaväelane (1892–1927)
Johann Gottlieb Konrad Bergwitz, eesti vaimulik (183–1909)
Konrad Veem, eesti vaimulik, aastail 1971–1990 Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku peapiiskop (1914–1996)
Konrad von Mandern, Liivi ordu maameister aastatel 1263–1266 (surnud 1295)
Konrad I, Saare-Lääne piiskop aastatel 1294 (või 1297) – 1307
Konrad II, Saare-Lääne piiskop aastatel 1363–1374 (surnud 1374)
Konrad von Vietinghoff, Liivi ordu maameister aastatel 1401–1413 (surnud 1413)
Konrad von Uexküll, sõjaväelane (ooberst) ning Eestimaa ja Liivimaa mõisnik (1569–1638)
Konrad August von Brasch, Liivimaa maanõunik ja Ahja mõisnik (1820–1884)
Konrad Adenauer, Saksamaa ja Lääne-Saksamaa poliitik (1876–1967)
Konrad Lorenz, Austria zooloog ja etoloog, Nobeli auhinna laureaat (1903–1989)

Viited

Välislingid
 

Mehenimed
Donny van de Beek

Donny van de Beek (sündinud 18. aprillil 1997 Nijkerkerveenis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Inglismaa kõrgliiga klubis Everton (laenul Manchester Unitedist).

Ta liitus 2008. aastal Amsterdami Ajaxi noorteakadeemiaga. 2015. aastal valiti ta Amsterdami Ajaxi tulevikutalendiks. Ajaxi põhimeeskonnas debüteeris ta Hollandi kõrgliigas hooajal 2015–16. Alates hooajast Hooajal 2016–17 kuulus ta Ajaxi põhikoosseisu. Samal hooajal jõudis ta Ajaxiga UEFA Euroopa Liiga finaali, kus kaotati Manchester United]]ile. Hooajal 2017–18 avas ta Hollandi liigas oma väravaarve, lüües hooaja lõpuks kokku koguni 11 väravat, sh 18. novembril 2017 kübaratriki 8:0 võidumängus NAC Breda vastu. Hooajal 2018–19 tuli ta Ajaxiga Hollandi meistriks.

2020. aasta septembris siirdus ta Inglismaa kõrgliiga klubisse Manchester United, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Jaanuaris 2022 anti ta laenule Evertoni.

Debüüdi Hollandi jalgpallikoondise tegi 14. novembril 2017 sõprusmängus Rumeenia vastu.

Saavutused 
Ajax
Eredivisie (1): 2018–19
KNVB beker (1): 2018–19
Johan Cruijff Schaal (1): 2019
UEFA Euroopa Liiga: teine koht 2016–17
Manchester United
UEFA Euroopa Liiga: teine koht 2020–21

Viited

Välislingid 

Hollandi jalgpallurid
Amsterdami Ajaxi mängijad
Manchester United FC mängijad
Everton FC mängijad
Premier League'i mängijad
Sündinud 1997
Lydia

Lydia võib tähendada järgmist:
Lydia (laulja), Hispaania laulja
Lydia (eesnimi), naisenimi
...
Packules ciems

Packules ciems (tõlkes Packule küla, ka Packule ja Packulciems) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Tārgale valla lõunaosas. Packules ciems jääb valla keskusest Tārgalest 4,9, piirkonna keskusest Ventspilsist 7,7 ja Riiast 190,7 kilomeetri kaugusele.

Küla asub  Packule jõe ääres. Asulast läänes asub sama nimega Ventspilsi linnaosa.

Viited

Ventspilsi piirkonna külad
HK Moskva CSKA

HK Moskva CSKA (vene keeles ЦСКА Москва, Центральный Спортивный Клуб Армии) on Venemaa jäähokiklubi, mis tegutseb Moskvas. See mängib Kontinentaalse Hokiliiga (KHL) Tarassovi divisjonis. 

Klubi on asutatud 22. detsembril 1946.

20. sajandi teisel poolel oli see Euroopa edukaim jäähokiklubi, kui tuli 32 korral Nõukogude Liidu meistriks ja võitis 20 korral Euroopa karika. Kuigi Moskva CSKA on jäänud Venemaa üheks tugevaimaks jäähokiklubiks ka pärast Nõukogude Liidu lagunemist, ei tulnud see kahel järgmisel aastakümnel kordagi Venemaa meistriks.

Hooajal 2018–19 võitis CSKA esimest korda klubi ajaloos Gagarini karika. KHL-i põhihooajal on CSKA seejuures olnud parim klubi kokku viiel hooajal.

Klubi koduväljak asub CSKA Arenal.

Alates 2017. aastast on klubi peatreener olnud Igor Nikitin.

Praegune koosseis 
Seisuga 22. august 2020
Väravavahid: Lars Johansson, Aleksandr Šarjtšenkov
Kaitsjad: Artjom Blažijevski, Artjom Tšmõhhov, Klas Dahlbeck, Bogdan Kisselevitš, Nikita Makejev, Mihhail Naumenkov, Mat Robinson, Jegor Rõkov, Dmitri Samorukov, Artjom Sergejev
Ründajad: Mario Kempe, Andrei Loktionov, Maksim Mamin, Maksim Šalunov, Ivan Silajev, Maksim Sorkin, Andrei Svetlakov, Konstantin Okulov, Aleksandr Popov, Ivan Telegin, Pavel Karnauhhov, Brendan Leipsic, Sergei Andronov (kapten), Nikolai Goldobin, Nikita Korostelev, Kirill Maksimov, Nikita Rtištšev, Anton Slepõšev

Saavutused 
 Nõukogude Liidu meister (32): 1947–48, 1948–49, 1949–50, 1954–55, 1955–56, 1957–58, 1958–59, 1959–60, 1960–61, 1962–63, 1963–64, 1964–65, 1965–66, 1967–68, 1969–70, 1970–71, 1971–72, 1972–73, 1974–75, 1976–77, 1977–78, 1978–79, 1979–80, 1980–81, 1981–82, 1982–83, 1983–84, 1984–85, 1985–86, 1986–87, 1987–88, 1988–89
 Nõukogude Liidu karikas (12): 1954, 1955, 1956, 1961, 1966, 1967, 1968, 1969, 1973, 1977, 1979, 1988
 Gagarin karika võitja (1): 2018–19
 KHL-i põhihooaja võitja (5): 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2018–19, 2019–20
 Euroopa karikas (20): 1969, 1970, 1971, 1972, 1973, 1974, 1976, 1978, 1979, 1980, 1981, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1987, 1988, 1989, 1990
 Spengleri karikas (1): 1991

Statistika 
 Resultatiivseim mängija – Sergei Makarov: 678 punkti (303+375) 472 mängus aastatel 1978–1989
 Enim väravaid – Boriss Mihhailov: 391 väravat 500 mängus aastatel 1967–1981
 Enim resultatiivseid sööte – Sergei Makarov: 375 resultatiivset söötu

Välislingid 
 Ametlik koduleht

 
Moskva CSKA
Moskva CSKA
Marina (eesnimi)

Marina on naisenimi.

2018. ja 2021. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 11. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Marina 5829 naisel ja 2021. aasta 1. jaanuari seisuga 5847 naisel.

Nime kandjaid
Marina Grišakova
Marina Kaljurand
Marina Tsvetajeva
Marina Vlady
...

Vaata ka
Mariina

Nimepäev
Marina nimepäev on 9. oktoobril

Viited

Välislingid
 

Naisenimed
Peterburi SKA

Peterburi SKA (vene keeles Хоккейный клуб СКА) on Venemaa jäähokiklubi, mis tegutseb Peterburis. See mängib Kontinentaalse Hokiliiga (KHL) Bobrovi divisjonis.

Klubi on asutatud 1946. aastal.

Hooaegadel 2014–15 ja 2016–17 on Peterburi SKA võitnud Gagarini karika.

2018. aasta taliolümpiamängudel olümpiavõitjaks tulnud Venemaa võistkond koosseis peamiselt Peterburi SKA mängijatest.

Klubi koduväljak asub Ice Palace'is.

2020. aastast on klubi peatreener Valeri Bragin.

Praegune koosseis 
Seiga 4. august 2020

Väravavahid: Magnus Hellberg, Aleksandr Samonov
Kaitsjad: Viktor Antipin, Anton Belov, Lukas Bengtsson, Jaroslav Dõblenko, Danila Galenjuk, Dinar Hafizullin, Igor Ožiganov, Vasili Tokranov
Ründaja: Miro Aaltonen, Anton Burdassov, Emil Galimov, Bogdan Jakimov, Joonas Kemppainen, Jevgeni Ketov, Pavel Koltõgin, Andrei Kuzmenko, Kirill Martšenko, Ivan Morozov, Vassili Podkolzin, Artjom Švets-Rogovoi, Jegor Spiridonov, Jevgeni Timkin, Vladimir Tkatšov, Vladislav Tsitsjura, Linden Vey

Saavutused 
Gagarini karikas
Võidud (2): 2014–15, 2016–17
KHL-i põhihooaeg
Võidud (2): 2012–13, 2017–18
Spengleri karikas
Võidud (4): 1970, 1971, 1977, 2010

Peatreenerid 
 ...
  Mikhail Kravets (2012)
  Jukka Jalonen (2012–2014)
  Vjatšeslav Bõkov (2014–2015)
  Andrei Nazarov (2015)
  Sergei Zubov (2015–16)
  Oļegs Znaroks (2016–2018)
  Ilja Vorobjev (2018–2019)
  Aleksei Kudašov (2019–2020)
  Valeri Bragin (2020–)

Viited

Välislingid 
 Ametlik koduleht

 
KHL-i jäähokiklubid
Venemaa jäähokiklubid
Karl Peiker

Karl Johannes Peiker (4. veebruar 1905 Sootaga vald, Tartumaa – 6. jaanuar 1943 Ussollag, Solikamsk, Molotovi oblast, Vene NFSV) oli eesti jurist ja ühistegelane.

Hariduskäik
Ta lõpetas 1924. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1924–1928 õppis ta Tartu Ülikoolis õigusteadust (lõpetas juristina) ja aastatel 1928–1931 kuulas sama teaduskonna majandusosakonna kursust. Akadeemiliselt oli ta korporatsiooni Rotalia liige.

Töökäik
Töötas aastatel 1928–1931 ühistegevuse alal revident-instruktori ja sekretärina. Septembrist 1932 kuni oktoobrini 1933 oli ta Põllutöökoja õigusnõuandja. Aastatel 1932–1936 oli vandeadvokaat Otto Tiefi abi. 

Hiljem oli ta sekretär ja juriskonsult Eesti Ühistegelises Liidus ning kirjastusühingu Uus Eesti juhatuses, alates 1936. aastast ka Võiekspordi juhatuse liige. Oli aastatel 1936–1938 vandeadvokaat Alfred Maureri abi, 1938. aastast ise vandeadvokaat Tallinnas.

Määrati 5. juulil 1940 majandusminister Juhan Nihtigi abiks.

Tegevus Kaitseliidus
Kuulus Kaitseliidu Tallinna Maleva Sadama malevkonda.

Arreteerimine ja surm
Arreteeriti 20. juunil 1941, mõisteti erinõupidamisel 18. novembril 1942 (§58-2, §58-6 lg 1, §58-11; Nõukogudevastase organisatsiooni liige) surma ja hukati 6. jaanuaril 1943.

Viited

Välislingid
Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944
Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Kenotaaf Tallinna Rahumäe kalmistul

Eesti advokaadid
Eesti ühistegelased
Eesti majandustegelased
Ühistegevuskoja liikmed
Kaitseliidu Tallinna maleva liikmed
põllutöökoja ametiisikud
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Korporatsioon Rotalia liikmed
Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Eesti represseeritud isikud
Sündinud 1905
Surnud 1943
Dinis I

Dinis I (; sündinud 9. oktoobril 1261, surnud 7.jaanuaril 1325 Santarémis), ka Dom Dinis, hüüdnimedega Rei Lavrador 'kuningas-põllumees' ning Rei Poeta 'kuningas-luuletaja', oli Portugali ja Algarve kuningas. Ta oli Portugali kuninga Afonso III poeg teisest abielust Kastiilia Beatricega ja Kastiilia kuninga Alfonso X tütrepoeg.

Portugali valitsejaks sai 1279. Tema abielu Aragóni printsessiga, kes kanoniseeriti hiljem katolikus kirikus pühakuna (Püha Portugali Isabel), sõlmiti riikliku abieluna 1281. aastal, kui Dinis oli kümneaastane.

Tegevus valitsejana 
Dinis valitses Portugali kuningriiki üle 46 aasta ja on pälvinud kuulsuse kui tähtsaim Portugali kui rahvusriigi eneseteadvuse ning portugallaste rahvusliku identiteedi kujundaja. Ta hoolitses riigi majanduse ümberkujundamise eest ja andis edasiviiva impulsi riigi põllumajandusele. Kuningas korraldas suure männimetsa istutamise Leiria lähedal (mets on tänaseni alles), et takistada põldude erosiooni, mis oli piirkonna viletsusse paisanud, ja ühtlasi puiduressursina kuningliku laevastiku jaoks.

Dinis kehtestas galeegi keele Portugalis 1290. aastal ametliku keelena (seni oli asjaajamiskeeleks olnud ladina keel) ja tal on suuri teeneid rahvuskeelse kirjanduse arengus. Asutas 1290. aastal Coimbra ülikooli.

Kirjandus ja muusika 
Dinis oli tuntud luuletajana, ta kirjutas galeegikeelset luulet paljudes ilmalikes žanrides ning temalt on säilinud 137 teksti, enam kui üheltki teiselt autorilt. Seitse tema cantiga de amor'i on säilinud koos muusikaga.

Viited 

Portugali monarhid
Keskaja luuletajad
Keskaja muusikainimesed
Sündinud 1261
Surnud 1325
Aureoliin

Aureoliin (ladina keelest aureola 'kullavärvi'), ka koobaltkollane on kollane anorgaaniline tehislik värvipigment, mida on kasutatud õli- ja akvarellvärvides.

Keemiliselt koostiselt on ta kaaliumkoobaltnitrit, valemiga K3[Co(NO2)6]. Rahvusvahelises värvainete indeksis on ta tähised PY40 (Pigment Yellow 40) ja 77357.

Ajalugu 
Esmakordselt sünteesis selle Nikolaus Wolfgang Fischer 1831. aastal Breslaus ja Émile Saint-Evre tema avastusest sõltumatult uuesti 1851. aastal. Pigmenti valmistatakse äädikhappe segamisel koobaltisoolaga koos kaaliumnitriti kontsentreeritud lahusega. Sade filtreeritakse, pestakse läbi ja kuivatatakse. N. W. Fischer kirjeldab pigmendi valmistamist artiklis "Ueber die salpetrichtsauren Salze" ajakirjas Annalen der Physik (1848).

Omadused 
Aureoliin on väga läbipaistev, laseeriv pigment, mõnevõrra teistest värvustest läbitungiv ja keskmise kollase värvusega. Võrreldes sidrunkollasega on ta toon murtum ja soojem, prantsuse keeles on olemas ka värvusenimi aureolin.  Laseerivuse poolest on seda pakutud india kollase asendajaks. Pigmendi püsivuse üle vaieldakse, õlivärvides sobib ta kõigi anorgaaniliste pigmentidega, kuid seda ei tohi mingil juhul segada orgaaniliste ainetega Ühed hindavad seda akvarellvärvides valguspüsivaks ja stabiilseks, teised heidavad värvile ette tumenemist ja hallinemist aja jooksul.

Kasutamine 
Ebapiisava püsivuse ja tootmisprotsessi kalliduse pärast on pigment jäänud vähepopulaarseks. Eksklusiivse õlivärvina toodavad seda vähesel määral värvitootja Holbein ja veel mõni üksik, akvarellvärvides kasutatakse seda siiski laiemalt, näiteks müüvad aureoliinkollast akvarellvärvi Rembrandt, Rowney, Daniel Smith, Sennelier, Winsor & Newton.

Viited

Välislingid 
 Aureoliin veebinäitusel Pigments through the Ages
 Aureoliin värvipigmentide ja kunstiajaloo portaalis colourlex.com
 Aureoliin portaalis CAMEO: Conservation & Art Materials Encyclopedia Online
 Youtube: Aureoliini valmistamine (inglise keeles)

Anorgaanilised pigmendid
Tonny Vilhena

Tonny Emilio Trindade de Vilhena (sündinud 3. jaanuaril 1995 Maassluisis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis RCD Espanyol ja Hollandi jalgpallikoondises.

Ta liitus 2003. aastal Feyenoordi noorteakadeemiaga. Klubi põhimeeskonnas tegi ta Hollandi kõrgliigas debüüdi 2012. aasta jaanuaris. Alates järgmisest hooajast on ta kuulunud Feyenoordi põhikoosseisu. Hooajal 2016–17 tuli ta klubiga Hollandi meistriks.

2019. aasta juuni siirdus ta Venemaa kõrgliiga klubisse FK Krasnodar. 2022. aasta jaanuaris läks ta laenule Espanyoli.

2011. ja 2012. aastal tuli ta Hollandi kuni 17-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. Hollandi jalgpallikoondises tegi Vilhena debüüdi 2016. aastal.

Tema isa on pärit Angolast ja ema on hollandlanna.

Saavutused 
Feyenoord
Eredivisie: 2016–17
KNVB beker: 2015–16, 2017–18
Johan Cruijff Schaal: 2017, 2018

Hollandi jalgpallurid
Feyenoordi mängijad
FK Krasnodari mängijad
RCD Espanyoli jalgpallurid
La Liga mängijad
Sündinud 1995
Concordia (LAV)

Concordia on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Nama Khoi vallas.

Concordia asutati misjonijaamana 1852. aastal. Samal aastal leiti piirkonnast vasemaaki. Vasemaagi kaevandamine Concordias kestis kuni 1930. aastate alguseni.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Concordia elanikest värvilisi 97,79%, mustanahalisi aafriklasi 1,00%, India või Aasia päritolu inimesi 0,58%, valgeid 0,26% ja teisi 0,38%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,52% inimesi, tsvana keelt 0,38% ja inglise keelt 0,22%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Venterspos

Venterspos on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas Westonaria vallas.

Venterspos on asutatud 1937. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ventersposi elanikest valgeid 63,60%, mustanahalisi aafriklasi 35,06% ja värvilisi 1,26%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 53,07% inimestest, inglise keelt 12,74%, tsvana keelt 11,01%, koosa keelt 6,37%, sotho keelt 5,74%, suulu keelt 4,48%, tsonga keelt 2,20% ja pedi keelt 2,12%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Garies

Garies on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas, Kamiesbergi valla halduskeskus.

Garies on asutatud 1845. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Gariesi elanikest värvilisi 79,10%, valgeid 10,12%, mustanahalisi aafriklasi 9,03%, India või Aasia päritolu inimesi 0,52% ja teisi 1,24%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,88% inimesi, koosa keelt 0,93%, tsvana keelt 0,93%, inglise keelt 0,88% ja viipekeelt 0,49%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Kuboes

Kuboes on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Richtersveldi vallas.

Kuboesi peetakse namade kultuuri keskuseks.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kuboesi elanikest värvilisi 95,36%, mustanahalisi aafriklasi 0,63%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21% ja teisi 3,69%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,41% inimesi ja inglise keelt 1,27%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Olifantshoek

Olifantshoek on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis John Taolo Gaetsewe ringkonnas Gamagara vallas.

Olifantshoek on ametlikult asutatud 1912. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Olifantshoeki elanikest värvilisi 47,71%, mustanahalisi aafriklasi 42,45%, valgeid 5,47%, India või Aasia päritolu inimesi 0,57% ja teisi 3,80%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 78,94% inimesi, tsvana keelt 10,22%, inglise keelt 2,13%, sotho keelt 1,33% ja koosa keelt 1,28%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Rietfontein

Rietfontein on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas, Dawid Kruiperi vallas.

Rietfontein asub Namiibia piiri vahetus läheduses, linnas on piiripunkt.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rietfonteini elanikest värvilisi 92,50%, mustanahalisi aafriklasi 5,63%, India või Aasia päritolu inimesi 1,05%, valgeid 0,52% ja teisi 0,26%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,47% inimesi, viipekeelt 1,38%, tsvana keelt 1,00% ja inglise keelt 1,00%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Vanderkloof

Vanderkloof on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Renosterbergi vallas. Vanderkloof asub Oranje jõe ääres.

Vanderkloof rajati Vanderkloofi tammi ehitajate majutamiseks.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vanderkloofi elanikest värvilisi 45,28%, valgeid 35,18%, mustanahalisi aafriklasi 17,83%, India või Aasia päritolu inimesi 0,41% ja teisi 1,30%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 90,08% inimesi, inglise keelt 3,14%, koosa keelt 3,06% ja tsvana keelt 1,74%.

Viited

Põhja-Kapimaa provintsi linnad
Harkerville

Harkerville on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Bitou vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Harkerville'i elanikest värvilisi 77,70%, valgeid 16,73% ja mustanahalisi aafriklasi 5,58%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 86,62% inimesi ja inglise keelt 13,38%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Wittedrif

Wittedrif on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Bitou vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wittedrifi elanikest värvilisi 61,75%, mustanahalisi aafriklasi 21,46%, valgeid 15,37%, India või Aasia päritolu inimesi 0,88% ja teisi 0,49%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 84,36% inimesi, inglise keelt 8,77% ja koosa keelt 5,02%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Riviersonderend

Riviersonderend on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Theewaterskloofi vallas.

Riviersonderend on asutatud 1923. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Riviersonderendi elanikest värvilisi 75,39%, mustanahalisi aafriklasi 12,60%, valgeid 10,94%, India või Aasia päritolu inimesi 0,50% ja teisi 0,59%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 86,53%, koosa keelt pidas emakeeleks 8,27% ja inglise keelt 3,08%.

Viited

Lääne-Kapimaa provintsi linnad
Hiroshi Amano

Hiroshi Amano (jaapani keeles 天野 浩 Amano Hiroshi; sündinud 11. septembril 1960 Hamamatsus) on jaapani füüsik ja leiutaja, kes on spetsialiseerunud pooljuhttehnoloogiale.

2014. aastal anti talle, Isamu Akasakile ja Shuji Nakamurale Nobeli füüsikaauhind tõhusate sinise valgusega dioodide leiutamise eest.

Jaapani füüsikud
Nobeli füüsikaauhinna laureaadid
Sündinud 1960
Kasper Dolberg

Kasper Dolberg Rasmussen (sündinud 6. oktoobril 1997 Silkeborgis) on Taani jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliigaklubis Sevilla ja Taani jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Silkeborg IF.

2015. aastal liitus ta Hollandi kõrgliigaklubiga Amsterdami Ajax. Hollandi kõrgliigas debüteeris ta 2016. aasta augustis. Kohe esimesel hooajal lõi Dolberg Hollandi liigas 16 väravat. Samal hooajal valiti ta Hollandi liiga ja Ajaxi parimaks noormängijaks. Hooajal 2018–19 tuli ta Ajaxiga Hollandi meistriks.

2019. aasta augustis siirdus ta Prantsusmaa kõrgliigaklubisse Nice. Hooajal 2019/20 lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas 11 väravat. 2022. aastal läks ta laenule Sevillasse.

Debüüdi Taani jalgpallikoondises tegi Dolberg 11. novembril 2016 mängus Kasahstani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. juunil 2017, kui MM-i valikmängus kohtuti taas Kasahstaniga. Dolberg kuulus Taani koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. 2021. aasta Euroopa meistrivõistluste kaheksandikfinaalis lõi ta kaks väravat Walesi vastu ning veerandfinaalis värava Tšehhi vastu.

Saavutused 
Ajax
Eredivisie (1): 2018–19
KNVB beker (1): 2018–19
Johan Cruijff Schaal (1): 2019
UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2016–17

Välislingid 

Taani jalgpallurid
Amsterdami Ajaxi mängijad
OGC Nice'i jalgpallurid
Sevilla FC mängijad
Ligue 1 mängijad
La Liga mängijad
Sündinud 1997
David J. Thouless

David James Thouless (21. september 1934 Bearsden, Šotimaa – 6. aprill 2019 Cambridge) oli Suurbritannia füüsik. 

2016. aastal anti talle, Duncan Haldane'ile ja J. Michael Kosterlitzile Nobeli füüsikaauhind topoloogiliste faasisiirete teoreetilise avastamise eest tahkistes.

Suurbritannia füüsikud
Nobeli füüsikaauhinna laureaadid
Sündinud 1934
Surnud 2019
2019. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus

2019. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus olid 35. Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 1.–3. märtsini Suurbritannias Glasgow's Emirates Arenal.

Varem on Glasgow's toimunud Euroopa sisemeistrivõistlused 1990. aastal.

Võistlustel osales 637 sportlast 49 riigist. Eestit esindas kuus sportlast: Merilyn Uudmäe ja Tähti Alver kolmikhüppes ning Karl Robert Saluri ja Janek Õiglane seitsmevõistluses.

Kolmel päeval toimus kokku 26 võistlusala.

Tulemused

Mehed

60 m

Naised

60 m

Viited

Välislingid 
 Ametlik koduleht

Euroopa
Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus
Glasgow
Misgund

Misgund on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Kou-Kamma vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Misgundi elanikest värvilisi 57,35%, mustanahalisi aafriklasi 40,24%, valgeid 0,72%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24% ja teisi 1,45%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 65,54% inimesi, koosa keelt 29,16%, ndebele keelt 1,45%, tsvana keelt 1,20% ja inglise keelt 0,72%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Kenton-on-Sea

Kenton-on-Sea on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Ndlambe vallas. Linn asub India ookeani rannikul.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kenton-on-Sea elanikest mustanahalisi aafriklasi 80,50%, valgeid 17,37%, värvilisi 1,36%, India või Aasia päritolu inimesi 0,19% ja teisi 0,60%. Koosa keelt pidas emekeeleks 71,41% inimestest, inglise keelt 20,23% ja afrikaani keelt 5,67%.

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Ashley Westwood

Ashley Roy Westwood (sündinud 1. aprillil 1990 Nantwichis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Premier League'i klubis Burnley.

Ta alustas klubikarjääri 2008. aastal Crewe Alexandras, kellega mängis kolm hooaega Inglismaa tugevuselt neljandas liigas League Two.

2012. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Aston Villa. 25. novembril 2013 lõi ta mängus West Bromwich Albioni vastu oma esimese värava Premier League'is. Westwood mängis Aston Villas kokku viiel hooajal, millest neli hooaega Premier League'is.

2017. aasta jaanuaris sõlmis ta kolme ja poole aastase lepingu Burnleyga. 2019. aastal valiti ta Burnley aasta mängijaks.

Viited

Välislingid 

 Ashley Westwood Burnley F.C. kodulehel

Inglismaa jalgpallurid
Aston Villa FC mängijad
Burnley FC jalgpallurid
The Championshipi mängijad
Premier League'i mängijad
League One'i mängijad
League Two mängijad
Sündinud 1990
Declan Rice

Declan Rice (sündinud 14. jaanuaril 1999 Kingston upon Thamesis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsja või kaitsva poolkaitsjana Premier League'i klubis West Ham United ja Inglismaa jalgpallikoondises.

Aastatel 2006–2014 mängis Rice Chelsea noorteakadeemias. 2014. aastal liitus ta West Ham Unitediga. Debüüdi West Ham Unitedi põhimeeskonnas tegi ta hooaja 2016–17 viimases mängus Burnley vastu. Alates järgmisest hooajast on ta kuulunud West Ham Unitedi põhikoosseisu. 2018. aasta detsembris sõlmis ta klubiga uue pika lepingu. 12. jaanuaril 2019 lõi ta mängus Arsenali vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas.

Kuna tema vanavanemad on pärit Iirimaal, oli tal koondises võimalik esindada Iirimaad. Kuigi Rice kuulus Iirimaa noortekoondistesse ja ta jõudis teha debüüdi ka Iirimaa jalgpallikoondises, avaldas ta 2019. aasta veebruaris siiski soovi mängida Inglismaa koondises. Inglismaa koondises tegi ta debüüdi 22. märtsil 2019 EM-i valikmängus Tšehhi vastu.

Viited

Välislingid 

 Profiil West Ham United F.C. kodulehel

Inglismaa jalgpallurid
West Ham Unitedi mängijad
Premier League'i mängijad
Sündinud 1999
Saksamaa eestlased

Saksamaa eestlased on Saksamaal elanud või elavad eestlased.

Eestlasi oli Saksamaal eriti palju esimestel aastatel pärast Teist maailmasõda. Eestlased viibisid tollal ajutistes DP-laagrites. Tollal tegutses laagrite juures mitmeid eesti koole, näiteks Augsburgi Eesti Gümnaasium ja Geislingeni Eesti Gümnaasium. Baltimaade üliõpilased õppisid tollal Balti Ülikoolis.

Tänapäeval tegutsevad Saksamaal näiteks Berliini Eesti Kool ja Müncheni Eesti Kool.

Vaata ka
Eesti-Saksamaa suhted

Viited
Kayser's Beach

Kayser's Beach on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Buffalo City linnaringkonnas. Kayser's Beach asub India ookeani rannikul.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kayser's Beachi elanikest valgeid 53,52%, mustanahalisi aafriklasi 45,19%, värvilisi 1,00% ja teisi 0,14%. Inglise keelt pidas emakeeleks 44,91% inimesi, koosa keelt 40,89%, afrikaani keelt 12,20% ja viipekeelt 1,00%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Riigiettevõte

Riigiettevõte (riigiaktsiaselts) on ettevõte, mis on täielikult või osaliselt riigi või valitsuse reguleeritud. Riigiettevõtet tuleb eristada riigiasutusest, sest riigiasutused ei ole loodud finantseesmärkide saavutamiseks.

Riigiettevõtte põhiomadused 

Omandiõigus. Riigiettevõtteid haldab riik, mitte eraisik. Riik on loonud riigifirmasid ka riigiasutuste allüksustena. Isegi autonoomsed ettevõtted on otseselt või kaudselt riigiasutuste hallatud.
 Rahastamine. Riigiettevõtteid rahastab peaaegu alati ainult riik.
 Eesmärk. Enamasti ei looda riigiettevõtteid kasumi teenimiseks, vaid soovitakse pakkuda ühiskonnale kättesaamatuid teenuseid.
Monopol. Riikliku monopoli teostajaks on tavaliselt riigiettevõtted.

Riigiettevõtte eelised 

 Kapitalismi pärssimine. Riigiettevõtete rajamine ja arendamine pidurdavad kapitalismi, samal ajal kui eraettevõtted soosivad seda. On oluline, et inimeste esmavajaduste rahuldamisele mõeldud ettevõtted oleksid riigi reguleeritud. Sellisel juhul ei saa eraisikud neid ära kasutada ning piirhinna määrab riik. Nii töötavad näiteks veevarustus, elektrienergia, transporditööstus.
 Riigi investeering. Uute ettevõtete loomine vajab investeeringuid, investorid aga valivad firmad, millesse investeerimine tasub kindlasti ära. Riik investeerib riigiettevõtetesse, et suurendada üldist majanduskasvu.

Riigiettevõtte puudused 

 Aeganõudvad toimingud. Riigiettevõtetes on kõik vastavuses seadustega, kuid selle tõttu võivad osa toiminguid ning kooskõlastusi rohkem aega võtta.
 Liigne sekkumine. Riigi liigne sekkumine võib pidurdada ettevõtte arengut või viia selle tegevuse lõpetamiseni. Mõnikord jäetakse kahjumid tähelepanuta ning nende vähendamiseks ei astuta vajalikke samme. See on majandusele kahjulik.
 Ärikogemuseta inimesed. Riigiettevõtetes ei ole piisavalt ärikogemusega inimesi. Avalikud teenistujad ei sobi äriorganisatsioonide juhtideks.

Vaata ka 
Eesti Sihtasutused ja MTÜd

Eesti Riigi osalusega äriühingud

Viited 

Ettevõtted
Riik
Jane Furse

Jane Furse on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Sekhukhune ringkonnas, Makhuduthamaga valla halduskeskus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jane Furse'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,60%, India või Aasia päritolu inimesi 0,28%, värvilisi 0,05% ja teisi 0,09%. Pedi keelt pidas emakeeleks 84,98% inimesi, svaasi keelt 3,55%, suulu keelt 3,09%, inglise keelt 2,77% ja ndebele keelt 1,22%.

Viited

Limpopo provintsi linnad
Magneetshoogte

Magneetshoogte on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Sekhukhune ringkonnas Makhuduthamaga vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Magneetshoogte elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,82% ja valgeid 0,18%. Pedi keelt pidas emakeeleks 98,22%, svaasi keelt 0,98% ja suulu keelt 0,45%.

Viited

Limpopo provintsi linnad
Matibidi

Matibidi on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Thaba Chweu vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Matibidi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,60%, India või Aasia päritolu inimesi 0,11%, valgeid 0,09%, värvilisi 0,09% ja teisi 0,11%. Pedi keelt pidas emakeeleks 96,13% inimesi, suulu keelt 0,84% ja sotho keelt 0,79%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Pudimoe

Pudimoe (ka Pudumong) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas Suur-Taungi vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pudimoe elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,02%, värvilisi 1,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,49%, valgeid 0,19% ja teisi 0,23%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 88,11% inimesi, inglise keelt 2,38%, sotho keelt 2,32%, suulu keelt 1,85%, afrikaani keelt 1,51% ja ndebele keelt 1,44%.

Viited

Loodeprovintsi (LAV) linnad
Groot-Jongensfontein

Groot-Jongensfontein on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas India ookeani rannikul.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Groot-Jongensfonteini elanikest valgeid 93,80%, mustanahalisi aafriklasi 3,38% ja värvilisi 2,82%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 92,86% inimesi, inglise keelt 5,06% ja tsvana keelt 1,19%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Tentergate

Tentergate on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Enoch Mgijima vallas.

Kuni 1994. aastani kuulus Tentergate Ciskei bantustani koosseisu.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tentergate'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,33%, värvilisi 0,17%, India või Aasia päritolu inimesi 0,06%, valgeid 0,02% ja teisi 0,40%. Koosa keelt pidas emakeeleks 94,49% inimesi, inglise keelt 1,20% ja viipekeelt 0,75%.

Viited

Ida-Kapimaa provintsi linnad
Geluksburg

Geluksburg on küla Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas Okhahlamba vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Geluksburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 76,02%, valgeid 0,58%. Suulu keelt pidas emakeeleks 70,76% inimesi, inglise keelt 12,87%, afrikaani keelt 12,87%, ndebele keelt 2,92% ja sotho keelt 0,58%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Iswepe

Iswepe on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas Mkhondo vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Iswepe elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,81%, valgeid 0,78%, India või Aasia päritolu inimesi 0,71%, värvilisi 0,39% ja teisi 0,28%. Suulu keelt pidas emakeeleks 92,16% inimesi, ndebele keelt 2,19%, inglise keelt 1,98% ja afrikaani keelt 1,24%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Soutpan

Soutpan on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Soutpani elanikest valgeid 69,89% ja mustanahalisi aafriklasi 29,57%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 79,57% inimesi, sotho keelt 8,06%, tsvana keelt 6,99% ja inglise keelt 4,84%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Hartbeesfontein

Hartbeesfontein on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Kenneth Kaunda ringkonnas Matlosana vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hartbeesfonteini elanikest valgeid 74,78%, mustanahalisi aafriklasi 23,31%, India või Aasia päritolu inimesi 0,89%, värvilisi 0,41% ja teisi 0,61%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 80,85% inimesi, tsvana keelt 11,89%, inglise keelt 3,63% ja sotho keelt 1,62%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Eres (ettevõte)

Eres (ka Eres Edition) on Saksamaal Lilienthalis tegutsev muusikakirjastus. Ettevõtet juhib Andres Uibo.

Eresi tütarettevõte on Eres Estonia.

Viited

Välislingid
Koduleht

Saksamaa ettevõtted
Kirjastused
Großenwörden

Großenwörden on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 12,35 km². 31. detsembril 2017 elas seal 457 inimest.

Ajalugu 

Großenwörden kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1. mail 1255 mainiti küla, siis nimega Wörden, Bremeni toomkapiitli dokumendis kümnisesubjektina. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. Pärast Preisi ja Prantsuse okupatsioone aastatel 1806–1810 annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1. jaanuaril 1811 annekteeris selle Prantsusmaa.

1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Großenwördenist Amt Himmelpfortenis, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. 1852. aastal sai Großenwördenist Amt Osteni osa, mis ühendati 1885. aastal Neuhaus an der Oste kreisiga. Preisi kreisireformi käigus 1932. aastal sai Großenwördenist osa laiendatud Stade kreisist.

Viited 

Alam-Saksi vallad
Stade kreis
Rudolf (eesnimi)

Rudolf on mehenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 282. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Rudolf 460 mehel.

Nime kandjaid
Rudolf (Austria-Ungari)
Rudolf Allabert
Rudolf Tobias
...

Viited

Välislingid
 

Eesti mehenimed
Reet Lohuaru

Reet Lohuaru (sünninimi Grete Pauline ; 21. märts (vkj)/3. aprill 1906 Kudina vald, Maarja-Magdaleena kihelkond, Tartumaa – 13. aprill 1974 Tallinn) oli Eesti õpetaja, rahvatantsupedagoog ja noorsooliikumise tegelane.

Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Linna Tütarlaste Gümnaasiumi ja 1931. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna Kehalise Kasvatuse Instituudi. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Naisüliõpilaste Selts Ilmatari.

Oli aastatel 1928–1932 Äksi Maanoorte Ühingu eestvedaja. Ta töötas aastatel 1932–1935 õpetajana gümnaasiumides Tartus ning oli naisüliõpilasselts Ilmatari võimlemisjuht ja õpetas rahvatantse. Aastatel 1935–1944 oli ta õpetaja Petseri Ühisgümnaasiumis ning oli aastatel 1933–1940 kodutütarde Petseri ringkonna vanem.

Aastatel 1944–1951 oli ta Tallinna 4. Keskkooli kehalise kasvatuse õpetaja ja õppealajuhataja ning oli 27. juunil 1947 Tallinnas toimunud III üldtantsupeo üldjuhtide seas jõu- ja osavusmängude juht.

19. märtsil 1951 arreteeriti ta süüdistatuna 1941. aastal Petseri kommunistide ja hävituspataljonlaste hukkamisele kaasaaitamises Saksa teise okupatsiooni ajal. Talle mõisteti algul 25 aastat vabadusekaotust, hiljem seda aega lühendati. Vabastati 28. oktoobril 1959, töötas hiljem Tartus koduabilise ja lasteaiakasvatajana.

Välislingid
Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944

Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Haud Tallinna Metsakalmistul

Eesti õpetajad
Eesti kehalise kasvatuse õpetajad
Tallinna Kristiine Gümnaasiumi õpetajad
Eesti tantsupedagoogid
Miina Härma Gümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli Kehalise Kasvatuse Instituudi vilistlased
Eesti Naisüliõpilaste Seltsi Ilmatar liikmed
Naiskodukaitse liikmed
Eestistatud nimega inimesed
Eesti represseeritud isikud
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1906
Surnud 1974
Ivi Kesküla

Ivi Kesküla (sündinud 28. aprillil 1963 Kuressaares) on Eesti jurist, kohtunik.

Aastatel 1983–1991 töötas ta Tallinna Kalinini Rajooni Rahvakohtus sekretäri, kantseleijuhataja ja kohtuniku kohusetäitjana. Ta lõpetas 1990. aastal kaugõppes Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. 

20. novembril 1991 valis Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Ivi Kesküla kohtunikuks Tallinna Linnakohtusse..

14. septembril 1993 nimetas Vabariigi President Lennart Meri Riigikohtu üldkogu ettepanekul Ivi Kesküla kohtunikuks Tallinna Linnakohtusse.

21. jaanuaril 1998 nimetas Vabariigi President Lennart Meri Riigikohtu üldkogu ettepanekul Ivi Kesküla kohtunikuks Tallinna Ringkonnakohtusse. Ta töötab siiani Tallinna Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumis ning on alates 2009. aastast kriminaalkolleegiumi juhataja (esimees).

8. veebruaril 2017 sai ta Valgetähe IV klassi teenetemärgi.

Vaata ka 
 Kesküla

Viited 

Eesti juristid
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Eesti kohtunikud
Sündinud 1963
Kalbaskraal

Kalbaskraal on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Swartlandi vallas.

Kalbaskraal on asutatud 1898. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kalbaskraali elanikest värvilisi 65,45%, mustanahalisi aafriklasi 23,39%, valgeid 9,54%, India või Aasia päritolu inimesi 0,25% ja teisi 1,41%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 75,61% inimesi, koosa keelt 12,73%, inglise keelt 7,84%, sotho keelt 1,74% ja viipekeelt 1,08%.

Viited

Lõuna-Aafrika Vabariigi asulad
Kirsipruun

Kirsipruun, ka kirsspruun, on sügava pruuni ja kirsipunase vahele jääv värvitoon, kirsimarja värvi punakaspruun.

Variatsioonid 
1694. aastal välja antud "Haus-Feld-Artzney-Koch-Kunst und Wunder Buch" kirjeldab pruuni värvuse varjundit nimega Kirschbraun järgmiselt: "see värv on veidi punakas nagu kirsid, kui nad veel täiesti valmis pole, millest see oma nimegi on saanud". Raamatu selles peatükis kirjeldatakse hobuste värvuse variante.

Kirsipruun looduses 
Värvisõna vanim kasutus on seotud karvavärvuse kirjeldamisega, eelkõige hobustel.

Kirsipruun on virgiinia toominga (Prunus virginiana) noorte okste, samuti murelipuu (Prunus avium) koore värvus.

Päevapaabusilma (Inachis io) tiibade ülakülje põhitoon on kirsipruun.

Kasutamine 
Kirsipruun on üliõpilaskorporatsiooni "Indla" üks kolmest sümbolvärvist ja sümboliseerib sõprust. Kirsipruuni värvi on nende tekli põhi.

Selle värvusenimetusega on kirjeldatud punase muskaatveini värvust (1666), safloorist saadavat punast värvitooni (1782), värvimulla umbra tooni (1782), rõivakanga värvust moeajakirjas (1787), samuti lõngade, kanga ja puidu tooni ning hobuse karva värvust.

Kirsipruun on üks Muhu rahvarõivaseelikute erilisi traditsioonilisi värve nimega küpsekirss.

Kirsipruun on üks Vello Laumetsa värvikoja riidevärvitoone, sügav pruunikaspunane villa ja siidi värvimiseks.

Pildid

Viited 

Pruunid värvitoonid
Punased värvitoonid
Konstantin Pätsi mälestusmärk

Konstantin Pätsi mälestusmärk on Tallinnas asuv mälestusmärk Konstantin Pätsile, mis avati 2022. aastal.

Ettepaneku püstitada riigi 100. aastapäevaks Tallinna Konstantin Pätsi mälestusmärk esitasid 2016. aasta algul Riigikogu juhatusele Eesti Lipu Selts, Eesti Muinsuskaitse Selts, MTÜ Konstantin Pätsi Muuseum, Jaan Tõnissoni Selts, Kindral Johan Laidoneri Selts, Jaan Poska Fond ja korp! Fraternitas Estica. Mälestusmärk sooviti püstitada Toompeale Kuberneri aeda.

2018. aasta novembris otsustati mälestusmärk püstitada Estonia kontserdisaali ja Pärnu maantee vahelisele alale. Monument plaaniti avada 2020. aastal. Kuid monument paigaldati oktoobris 2022. Et president Konstantin Päts maeti Tallinna Metsakalmistule kodumaa mulda 21. oktoobril 1990, siis avati ka mälestusmärk 21. oktoobril.

Kriitika

Viited

Tallinna mälestusmärgid
Ivan Mazepa

Ivan Mazepa (ukraina keeles Іван Степанович Мазепа) (1639–1709) oli Ukraina kasakate hetman.

Elulugu 
Mazepa sai hetmaniks 1687. aastal. Põhjasõjas hõivas 1705. aastal Venemaa liitlasena Poolale kuulunud alad Kiievi ümbruses ja Volõõnias. 
Läks 1708. aastal Rootsi poole üle. Peeter I määras Mazepa asemele kasakate autonoomset riiki juhtima hetman Ivan Skoropadskõi.

Mälestuse jäädvustamine 
 2020. aastal sai Ukraina maavägede 54. mehhaniseeritud brigaad lisanimetuse: hetman Ivan Mazepa nimeline.
 18. augustil 2022 pandi ühele Ukraina mereväe Ada-klassi korvetile presidendi ukaasiga nimeks Hetman Ivan Mazepa.

Galerii

Autasud 
  Püha Andreas Esmakutsutu orden (8. veebruar 1700, tühistatud 6. novembril 1708)

Viited 

Püha Andreas Esmakutsutu ordeni kavalerid
Sündinud 1639
Surnud 1709
Ukraina ajalugu
Raharinglus

Raharinglus on rahaliste vahendite pidev ringlus majanduses. See on protsess, mille keskmeks on raha jätkusuutlik liikumine.  Ringluses on sularaha, ülekanderaha, väärtpaberid. Ringluses oleva raha hulk sõltub majanduse olukorrast, ringluskiirusest, kaupade hindadest.  Iga riigi pank reguleerib oma raharinglust iseseisvalt.

Raharinglus koosneb juhuslike ostude ja müümiste hulgast, mis toimuvad samaaegselt. Müüja esindab kaupa ja ostja raha, seega kaupa ostes toimub juba üks raharingluse etappidest.

Ajalugu 
Raha on põhiline osa raharinglusest. Raha olemasolu aluseks on ühiskondlik kokkulepe millegi kasutamiseks vahetusvahendina. See kokkulepe võib olla kas otsene või kaudne, vabatahtlik või sunduslik. Raha väärtus võib muutuda inflatsiooni ja deflatsiooni tõttu. 

Raharinglus sai alguse Ameerika kolooniatest ja valitsusest, kus hakati esimest korda väljastama võlakirju.

1990. aastal ületas maailmas ringluses olev rahahulk ühe trillioni USA dollari künnise. 

2002. aastal oli ringluses olev rahahulk kasvanud kahe trillionini ning aastaks 2008 koguni nelja trillioni USA dollarini.

Raharinglus Eestis 
Varem on olnud ringluses olnud erinevad valuutad nagu näiteks Eesti mark ja Eesti kroon. Praegu on Eestis ringluses peamiselt euro (€). Sellest ajast peale, kui Eesti kroon läks üle eurole 2011. aastal, siis muutus raharingluse kujunemine Eesti Panga jaoks.

Eesti Vabariigis korraldab Eesti Pank raharinglust ja seisab koos Euroopa Keskpangaga ning teiste liikmesriikide pankadega euro vääringu stabiilsuse eest.

Viited 

Rahandus
Družne

Družne on kohanimi:
Družne (Kalõnivka rajoon)
Družne (Orihhivi rajoon)
Laanemets (perekonnanimi)

Laanemets on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Laanemets (Lanemetz) on pandud Lasinurme mõisavallas Simuna kihelkonnas Virumaal.  Nimede eestistamisel määrati Laanemets uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Ahse, Anderson, Asberg, Bachmann, Baumann, Biilov, Birkfeld, Birnbaum, Drachfeld, Braun, Broberg, Dreier, Dunkert, Einberk, Einholm, Ekbas, Espe, Essenson, Feld, Finn, Gross, Grossberg, Grünberg, Gutmann, Guutmann, Habicht, Hamm, Hanson, Hendrikson, Hindrikson, Holdblum, Intsel, Jantson, Jevdokimov, Jürgenson, Juss, Kessler, Kleberg, Klein, Kolberg, Königsmann, Kõnts, Kopajev, Krautman, Kurindin, Laamann, Laarmann, Laasberg, Laaser, Laatson, Labeiko, Laggoviz, Lahnmann, Lahtson, Laisk, Lamaso, Lammas, Lamvol, Lanberg, Land, Landmann, Landsmann, Landson, Langenbraun, Langholts, Langmann, Langovits, Laning, Lankmann, Laperk, Lason, Laulmann, Laupmann, Laurmann, Leene, Leetberg, Lehker, Leimann, Leinberg, Lemberg, Lencker, Lenker, Letsius, Levström, Liiber, Limberg, Lindeburg, Liplap, Lonton, Lövström, Luden, Lutteil, Martin, Martson, Massa, Metusa, Mihkelson, Morits, Muddi, Oinus, Pappa, Pärnov, Pertelmann, Petrovits, Petvak, Pollusk, Pooltuur, Porkman, Posendorf, Prätz, Prommer, Proosovits, Pudiffer, Püks, Pulver, Rakkov, Reinvelt, Roosmann, Rosenek, Ross, Rumberg, Rumm, Schulbach, Schvalbe, Selliov, Simson, Sits, Smitt, Strauss, Strick, Suder, Treismann, Turk, Tüüberg, Vahman, Valt ja Veisman.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laanemets Eestis 234 mehel ja 288 naisel. 

Eestistamisel antud perekonnanimed
Virumaa perekonnanimed
Signal

Signal (mitmetes keeltes tähenduses 'signaal') võib tähendada järgmist:
Signal (ajakiri)
...
Raudne kodu

"Raudne kodu" on Eino Tambergi ooper kolmes vaatuses proloogi ja epiloogiga Uno Lahe libretole Evald Tammlaane samanimelise näidendi (1955) ainetel. Helilooja esimene ooper. Väljatulekul pälvis suurt tähelepanu kujutades Eesti ooperimuusikas uut kvaliteeti teravate karakteri konfliktide ja kerge muusika elementide sisaldamise poolest. Kuid jõuliselt politiseeritud ja propagandistliku faabula tõttu ei ole leidnud pärast väljatulekut taaslavastamist.

Esmaettekanne toimus 15. juulil 1965 Tallinna teatris "Estonia". Peaosi esitasid Liidia Panova või Urve Tauts (Iige), Georg Ots või Illart Orav (Peeter), Kalju Karask või Heino Otto (Jess), Aaro Pärn või Uno Kreen (Kap­ten), Viktor Gurjev (Tüürimees), Ülle Ulla (Sally), Voldemar Kuslap (Pootsman). Dirigeeris Neeme Järvi.

"Vanemuine" avas 9. detsembril 1967 vastvalminud uue teatrihoone publikule "Raudse kodu" esietendusega Kaarel Irdi lavastuses. Peaosi esitasid Leida Jürgens (Iige), Lembit Soone (Peeter), Evald Tordik (Kapten), Endel Ani (Jess). Dirigeeris Erich Kõlar.

Peamised osad: Iige (sopran), Peeter (bariton), Jess (tenor), reeder Hansen (bass), Kapten (bass), Tüürimees (tenor), Pootsman (bariton), Sander (bariton), Colly (sopran), Sally (metsosopran).

Tegevus toimub 20. sajandil kahe maailmasõja vahelisel perioodil. Proloogis kohtub Iige  vangilaagris oma armastatu Peetriga. Tal on võimalik Peeter vangist vabaks saada ja unustada kõik möödunu. Pee­ter hakkab meenutama minevikku, et mõista vabaduse hinda.

Laev val­mistub minema merele, et võtta Londonist peale relvalast ja viia see kuskil tundmatus kohas peetava kodusõja osalistele. Kapteni tütar Iige sõidab kaasa. Neiu on kihlatud reeder Hanseniga. Laeval kohtub ta lapsepõl­vesõbra Peetriga, kes on tüürimehe praktikant. Noored armuvad.

Laeva meeskond tahab teada, kummale sõdi­vale poolele viiakse relvad. Kapten lubab vastata Londonis. Peetrist on kujunenud meeste juht. Iige peab teda mõjutama reisi kaasa tegema, siis tulevad ka teised. Peeter nõustub sõitma. Laeval küpseb ülestõus. Peeter juhib laeva karidele, et mitte viia relvi vabaduse eest võitlevatele revo­lut­sio­nääridele. Ta arreteeritakse ja saadetakse vangilaagrisse.

Epiloogis lõpetab Peeter meenutused ja eelistab jääda trellide taha.

Muusikalugusid: Iige ja Peetri duett "Ma tulin, et sind vabastada, Peeter"; Peetri laul kooriga "Raudne kodu on meil"; Sally laul "Misty Town".

Riia heliplaadifirma "Melodija" andis 1966. aastal välja vinüülplaadi "Estonia" teatri etenduse salvestuse katkenditega. Esinesid Illart Orav (Peeter), Urve Tauts (Iige), Aaro Pärn (Kapten), Ervin Kärvet (Reeder), Heino Otto (Jess), Ülle Ulla (Sally), Voldemar Kuslap (Pootsman) jt. Dirigeeris Neeme Järvi.

Eesti ooperid