Juristieetika

Juristieetika (ingl legal ethics) on kutse-eetika, mis on üks praktilise eetika harusid. Kutse-eetika on omane klassikalistele ja traditsioonilistele professioonidele (nt arst, jurist) ning keskendub kindla elukutse eetikale.

Juristi elukutsetel võib tekkida mitmeid eetilisi probleeme ja dilemmasid, mistõttu on vajalikud eetikakoodeksid. Erialases eetikakoodeksis on reeglid ja väärtused, millest jurist (nt advokaat, kohtunik, prokurör) peaks kinni pidama ning millele ta saaks toetuda olukorras, kus otsustamine on eetilistest kaalutlustest lähtudes keeruline. Eetikakoodeksi eesmärk on ühtsete käitumisstandardite kujundamine ja nõustamine eetiliste dilemmade korral.

Juristieetika Eestis 
Eestis on senini koostatud viis peamist juristi ametiga seotud eetikakoodeksit:

 Eesti Juristide Liidu eetikakoodeks 
 Prokuröride eetikakoodeks
 Eesti kohtuniku eetikakoodeks 
 Eesti notarite eetikakoodeks
 Eesti advokatuuri eetikakoodeks

Eesti Juristide Liidu eetikakoodeks 
Eesti Juristide Liidu üldkogu kinnitas 20. aprillil 2001 eetikakoodeksi, mida peavad järgima kõik Juristide Liidu liikmed. Eetikakoodeks koosneb 12 punktist, mis peamiselt kehtestavad Juristide Liidu liikmete kohustused ja õigused.

Prokuröride eetikakoodeks 
Prokuröride üldkogu võttis vastu prokuröride eetikakoodeksi 2003. aastal ning seda uuendati viimati 12. aprillil 2013. Prokuröride eetikakoodeksis on viis peatükki, mis sisaldavad kokku 12 paragrahvi. Koodeksi üldsätted seletavad reguleerimisala ja prokuröri käitumise reegleid. Kohtueelse- ja kohtumenetlusega seotud paragrahvid sisaldavad üldiseid põhimõtteid, au ja väärikusega seotud kohustusi ning määravad prokuröride sõltumatuse ja konfliktide vältimise. Lisaks on selles ära märgitud kolleegide ja avalikkusega suhtlemise põhimõtted, kõrvaltegevused ja rakendussätted.

Eesti kohtuniku eetikakoodeks 
Eesti kohtunike eestikakoodeks on vastu võetud 13. veebruaril 2004 kohtunike kolmandal korralisel täiskogul ning muudetud 12. korralisel täiskogul 8. veebruaril 2019. Koodeks sisaldab üld- ja erisätteid. Üldsätted reguleerivad kohtuniku moraalseid kohustusi ja õigusi. Erisätted reguleerivad kohtuga seotut, kohtuniku sõltumatust ja erapooletust, õigusmõistmisest väljapoole jäävat tegevust. Peale selle on esile toodud kohtunike eetikanõukogu reeglid.

Eesti Notarite eetikakoodeks 
Eesti Notarite eetikakoodeks võeti vastu Notarite Koja üldkoosolekul 15. detsembril 2001. Koodeks koosneb 22 paragrahvist, mis on jagunenud seitsmeks peatükiks. Üldpõhimõtted reguleerivad moraali, kuid tavalistele au ja pädevuse punktidele on notaritel lisaks ka reklaamikeeld. Ülejäänud peatükkides sätestatakse suhtlemisega kaasnevaid põhimõtteid.

Eesti advokatuuri eetikakoodeks 
Eesti Advokatuuri eetikakoodeks võeti vastu Eesti Advokatuuri 8. aprillil 1999 üldkogu otsusega nr 5. Koodeksit on muudetud neljal korral, viimati 2013. aastal üldkogu otsusega nr 3. Koodeks koosneb 26 paragrahvist ja kaheksast peatükist. Esimestes peatükkides kehtestatakse koodeksi üldsätted ja üldpõhimõtted, mis reguleerivad peamiselt kliendi konfidentsiaalsust ja huvisid. Ülejäänud peatükkides on sätestatud suhtlemisega kaasnevaid põhimõtteid.

Viited

Välislingid 
 Eesti Juristide Liidu eetikakoodeks
 Prokuröride eetikakoodeks
 Eesti kohtuniku eetikakoodeks
 Eesti notarite eetikakoodeks
 Eesti advokatuuri eetikakoodeks

Eetika
Juristid