Maardu

Maardu on linn Harjumaal Muuga lahe kaldal, mis ulatub Maardu järvest Pirita jõeni; piirneb Viimsi ja Jõelähtme vallaga.

Linna võib jaotada piirkondadeks:
Kallavere
Muuga
Kroodi
Kärmu (Vana-Narva maantee äärne ala)
Muuga sadama piirkond
Maardu järve äärsed alad

Nimi
Linna nimi on pärit teisel pool Maardu järve paiknevalt Maardu mõisalt. Viimane sai oma nime arvatavalt surmahaldjas Marduse järgi.

Ajalugu
Esimest korda mainiti asulat tänapäeva Kallavere kohal aastal 1241, endise Kroodi küla kohta on andmeid 1397. aastast. Nende asulate endisel asukohal praegune Maardu põhiosas paiknebki. Kroodi küla tänapäeval enam ei ole. Kallavere küla paikneb praegu Maardust kirdes, kuuludes tervenisti Rebala muinsuskaitsealasse.

Maardust sai tööstusasula tänu fosforiidi kaevandamisele. Kaevandamist alustati Ülgase külas juba 1920. aastatel. 1939. aastal rajati Maardusse Eesti Fosforiidi tehas ja karjäärid, kus Teise maailmasõja ajal oli fosforiidimaardla alal Saksa koonduslaagrid.

Maardusse rajati Maardu Keemiakombinaat, mis tootis fosforiidist muuhulgas väetisi. See reostas väga suurel määral keskkonda. Eriti kahjulikud olid tehase korstnatest linna kohale tulnud väävliaurud, mis isegi aknaklaase söövitasid. Uus elamurajoon rajati sellega arvestades veidi eemale, endistele Kallavere küla maadele, kus maju väga vähe oli. 1951 sai Maardu alevi õigused ning linnaõigused 17. juulil 1980. aastal.

Maardu alad kuulusid 1963–1991 administratiivselt Tallinna alla.  Iseseisvaks linnaks sai Maardu 1991. aasta novembris.

Rahvastik

Maardus elavast umbes 17 500 inimesest on enamik vene rahvusest, vaid 25% on eestlased. Kokku leidub linnas 43 rahvuse esindajaid. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel on Maardu 17 524 elanikust 4347 eestlased, 10 845 venelased, 861 ukrainlased, 660 valgevenelased, 168 tatarlased, 88 soomlased, 86 poolakad, 82 leedulased, 62 armeenlased ja 1 kuubalane. Teiste rahvuste esindajate arv jäi alla 40.

Elanike keskmine vanus on 35–36 aastat.

Kõige lähem luteri kirik on Jõelähtme Püha Neitsi Maarja kirik. Kallavere elamupiirkonna keskel asub Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirikule kuuluv  Maardu Peaingel Miikaeli kirik. Linnas asub ka Eesti Jehoova Tunnistajate Maardu koguduse kuningriigisaal.

Haridus
Maardus asuvad koolieelsed asutused ja 3 üldhariduskooli, vaid Kallavere keskkool on neist eestikeelne. Vene keeles toimub õppetöö Maardu põhikoolis ja Maardu gümnaasiumis. Tegutseb ka Maardu Kunstide Kool, kus õpetatakse muusikat, koreograafiat ja maalikunsti.

Transport
Maardu arengule on soodsalt mõjunud väga erinevate transpordiliikide olemasolu linna läheduses. Kõige tähtsamad kaubanduse seisukohalt on raudtee ja Muuga sadam. 15 kilomeetri kaugusel asub Tallinna lennujaam. Autotransport on samuti kasutatav, linnast läheb läbi Tallinna-Narva maantee (Peterburi tee).

Aastatel 05.06.2001-01.07.2019 opereeris AS Temptrans Maardu-Tallinna bussiliinil, alates juulist 2019 alustas Tallinn-Maardu ja Tallinn-Viimsi bussiliinide teenindamist AS SEBE. On tehtud plaane, et pikendada võimalikku Lasnamäe trammiliini Maarduni.

Vaata ka Maardu teede ja tänavate loetelu.

Ettevõtlus

Maardus asub Iru Soojuselektrijaam, mis toodab soojust ka Tallinnale.

Sport
Maardus asub Maardu linnastaadion.

Juhtimine 
Aastatel 1996–2013 ning jaanuaris–oktoobris 2015 pidas Maardu linnapea ametit Georgi Bõstrov. 2013.–2014. aastal oli linnapea Nikolai Vojeikin, samal ajal oli Bõstrov linnavolikogu esimees. Alates 2015. aasta novembrist on linnapeaks Valev Kald. 15. aprillil 2016 avaldati Valev Kaldile umbusaldust. 26. aprillil 2016 valiti Maardu linnapeaks Vladimir Arhipov, senise sotsiaalvaldkonna abilinnapea.

Vaata ka
Maardu kivikalmete rühm
Maardu mõisa tee
Kallavere–Ülgase tee
Maardu teede loend
Maardu raamatukogu
Maardu depoo

Viited

Kirjandus
 Maardu. Tallinn, 2003.

Välislingid

Maardu Linnavalitsus

 Maardu
Eesti linnad
Eesti omavalitsuslikud linnad