jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Megaceras brevis

Megaceras brevis er en bille som hører til gruppen hornbiller i familien skarabider (Scarabaeidae).


== Utseende ==
En stor, (ca. 35 millimeter), kort og bred, blank, brunlig til svart hornbille. Hannen har et kraftig horn i pannen, dette er særlig kraftig hos denne arten, og to korte, butte horn på pronotum, som er høyt hvelvet, for det meste svært blankt, men med et parti med kraftig punktering på hver side. For-leggen (protibia) har tre tenner. Dekkvingene er glatte og blanke.


== Levevis ==
Lite er kjent om biologien til disse billene. De fleste av artene er tilsynelatende sjeldne, og lever i løvskog. De voksne billene er nattaktive. Larvene utvikler seg mest sannsynlig i råtne stokker.


== Utbredelse ==
Arten er kjent fra Peru.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien hornbiller, Dynastinae MacLeay, 1819
Stammen Oryctini Mulsant, 1842
Slekten Megaceras Hope, 1837
Megaceras brevis Dechambre, 1998


== Eksterne lenker ==
Bilder av arten
(en) Megaceras brevis i Encyclopedia of Life 
(en) Megaceras brevis i Global Biodiversity Information Facility 
Megaceras brevis – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Megaceras – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Photophorus

Photophorus er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).


== Utseende ==
Middelsstore til ganske store, avlange, blanke, brunlige smellere. Pronotum har lysorganer ved bakhjørnene. Antennene er tynne og trådformede. Dekkvingene har fine punkstriper-
Larvene er sylindriske, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, gjerne rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.


== Levevis ==
De tropiske artene i gruppen Pyrophorini lyser i mørket. De er kjent som cucujos i spansktalende land. De sender ut lys fra to lysorganer ved bakhjørnene av brystskjoldet (pronotum) og ett lysorgan ved bakkroppen. Dette lyset kan ha forskjellig farge, ofte "kaldt" lys fra brystskjoldet og rødaktig lys fra bakkroppen. Lyset fremkommer ved en meget energieffektiv prosess, se omtale under lysbiller (Lampyridae). Også larvene og til og med eggene er selvlysende. De levende billene brukes som selvlysende smykker, og noen biller i en flaske kan være en brukbar lampe. Denne slekten er ett av få eksempler på selvlysende smellere utenfor Amerika 


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Oseania (Fiji).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien smellere, Elateridae
Underfamilien skjellsmellere, Agrypninae Candéze, 1857
Stammen Pyrophorini Candéze, 1859
Slekten Photophorus Candéze, 1863
Photophorus bakewellii Candèze, 1863
Photophorus jansonii Candèze, 1863


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Photophorus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Photophorus hos NCBI
Hypoganus

Hypoganus er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).


== Utseende ==
Middelsstore (ca. 15 millimeter), avlange, blanke, mørke smellere. Hodet er kort og bredt, med små fasettøyne. Antennene er lange og noe sagtakkede. Brystskjoldet (pronotum) er rundet, omtrent så langt som bredt, med skrått, spisst utstikkende bakhjørner. Dekkvingene er langsmale, omtrent så brede som brystskjoldet, med fine lengdestriper.
Larvene er sylindriske, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, gjerne rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.


== Levevis ==
Slekten finnes på våtmark i nordlige skoger.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i nordlige skoger i den palearktiske sone og Nord-Amerika. Arten som forekommer i Norge finnes bare langs Oslofjorden og er regnet som sterkt truet 


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien smellere, Elateridae
Underfamilien tannsmellere, Dendrometrinae Gistel, 1856
Stammen Prosternini Gistel, 1856 - noe ganger regnet som en egen underfamilie, Prosterninae
Slekten Hypoganus Kiesenwetter, 1858
edelsmeller Hypoganus inunctus (Lacordaire, 1835) - i noen klassifikasjoner er dette den eneste arten som blir plassert i slekten
Hypoganus miyatakei Ôhira, 1966
Hypoganus relictus (Van Dyke, 1932)
Hypoganus rotundicollis (Say, 1825)
Hypoganus sichuanensis Schimmel & Tarnawski, 2017 
Hypoganus stepanovi Denisova, 1948
Hypoganus sulcicollis (Say, 1833)
Hypoganus tibetis Cechovsky & Kuban, 1997
Hypoganus wennae Lu & Prosvirov, 2017 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Victor Hanssen (1966). Biller 23. Smældere og pragtbiller (dansk). 74 (1 utg.). København: G. E. C. Gads forlag.  [Bestemmelsesnøkler til danske arter]
bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter
(en) Hypoganus i Encyclopedia of Life 
(en) Hypoganus i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Hypoganus hos Artsdatabanken 
(sv) Hypoganus hos Dyntaxa 
(en) Hypoganus hos Fauna Europaea 
(en) Hypoganus hos NCBI 
(en) Kategori:Hypoganus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons (en) Hypoganus – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kari Aga Myklebost

Kari Aga Myklebost (født 8. mai 1973) er professor i historie på Institutt for arkeologi, historie, religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.


== Bibliografi (utvalg) ==
Naboer i Frykt og forventning (2014)


== Referanser ==
Sigrun Høgetveit Berg

Sigrun Høgetveit Berg (født 2. november 1972, oppvokst på Ål i Hallingdal) er norsk historiker med doktorgrad. Hun er førsteamanuensis i eldre historie på Institutt for arkeologi, historie, religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.
Berg tok doktorgrad i historie i 2014 på avhandlinga Trondens kannikgjeld – makt og rikdom gjennom seinmellomalder og reformasjon. Hun arbeider med kirkehistorie i seinmiddelalder og tidlig nytid, og eldre nordnorsk historie. Berg er leder for den tverrfaglige forskningsgruppa Creating the New North. 
Sigrun Høgetveit Berg har skrevet boka Reformasjonen (2017) og har redigert flere publikasjoner knytta til prosjektet The Protracted Reformation in Northern Norway (2014–2017). 
Hun er datter av Hallgrim Berg og Maria Høgetveit Berg og søster av Borgar Høgetveit Berg.


== Bibliografi (utvalg) ==
Reformasjonen (2017)
"It's all about inheritance" – on gender, Sámi, Bourdieu and other important categories in Lars Ivar Hansen's research (2017)
The Protracted Reformation in Northern Norway. Vol. 2: Towards a Protestant North (2016)


== Referanser ==
Veband

Veband  er et norrønt uttrykk, som direkte oversatt betyr et bånd rundt enVé eller en innhegning omkring en helligdom og fredhellig (ukrenkelig) sted. I praksis en særskilt innhegning som på lagtinget skilte lagretten fra tingallmuen. Uttrykket har nær tilknytning til begrepet ’varg i veum’ som i nordisk hedensk tid var en betegnelse for person som var dømt fredløs for forbrytelse på et fredhellig sted.


== Referanser ==
Ketil Zachariassen

Ketil Zachariassen (født 26. desember 1969 i Tromsø) er en norsk historiker med doktorgrad. Han har siden 2016 har vært førsteamanuensis ved Institutt for arkeologi, historie, religionsvitenskap og teologi (AHR) på UiT – Norges arktiske universitet (UiT). 
Han var konstituert instituttleder ved AHR i en periode i 2018 og har tidligere vært instituttleder ved Institutt for kultur og litteratur ved UiT. Han var universitetsstyremedlem ved UiT i 2008-09. 
Zachariassen ble cand.philol. ved UiT i 1998 på en hovedfagsoppgave om statens rolle i moderniseringa av Nord-Troms fra 1945 til 1970. I 2012 tok han PhD ved UiT med en avhandling om den samepolitiske mobiliseringen på begynnelsen av 1900-tallet. Avhandlingen Samiske nasjonale strategar. Samepolitikk og nasjonsbygging 1900-1940. Isak Saba, Anders Larsen og Per Fokstad ble publisert av forlaget CálliidLágádus (2012).I 2014 var han forfatter av bind 2 av Sparebanken Nord-Norges historie: Oppdrag Nord-Norge, om perioden 1989-2014. Gjennom å følge banken og det nordnorske samfunn gjennom digitalrevolusjonen utviklet og anvendte han et begrep om den digimoderne samfunn. Han har produsert flere arbeider om nordnorsk regionalisering og regionalisme, nordnorsk økonomisk historie og samisk historie. I 2021 var han en av bidragsyterne til Samenes historie fra 1751 til 2010. (Red.: Astri Andresen, Bjørg Evjen og Teemu Ryymin), der bidro han med kapittel 5.  "Fornorskingspolitikk og samepolitisk mobilisering 1852-1917" (med Teemu Ryymin) og kapittel 10 "I Sametingets tid 1990-2010".Zachariassen er medlem av Sannhets- og forsoningskommisjonen (Norge).


== Bibliografi (utvalg) ==
Oppdrag Nord-Norge. SpareBank 1 Nord-Norges historie bind 2 1989-2014 (2014)
Samiske nasjonale strategar. Samepolitikk og nasjonsbygging 1900-1940. Isak Saba, Anders Larsen og Per Fokstad 2012


== Referanser ==
Cyathodera

Cyathodera er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae). Slekten omfatter bare én kjent art.


== Utseende ==
Middelsstore (gjerne ca. 20 millimeter), slanke, blanke, brunlige til svarte smellere. Oversiden er fint hårete. Antennene er omtrent halvparten så lange som kroppen, tynne. Pronotum er klokkeformet, bakhjørnene trukket ut bakover. Dekkvingene har tydelige punktstriper.
Larvene er sylindriske, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, gjerne rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.


== Levevis ==
Storsmellernes larver lever for det meste i morken, død ved. Hva de spiser kan variere – noen arter synes å være hovedsakelig planteetere, andre er rovdyr. Mange arter bruker flere år på larveutviklingen. De voksne billene flyr godt og treffes ofte flygende, på blomster eller i vegetasjonen.


== Utbredelse ==
Artene er utbredt i den neotropiske økosonen.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien smellere, Elateridae
Underfamilien storsmellere, Elaterinae Leach, 1815
Stammen Ampedini Gistel, 1856
Understammen Dicrepidiina Candéze, 1859
Slekten Cyathodera Blanchard, 1846
Cyathodera lanugicollis (Candèze, 1859)
Cyathodera longicornis Blanchard, 1843
Cyathodera spinipennis Schwarz, 1902


== Eksterne lenker ==
Bilde av Cyathodera longicornis. Besøkt 28.10. 2019
(en) Cyathodera i Encyclopedia of Life 
(en) Cyathodera i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Cyathodera – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Ian Peter Grohse

Ian Peter Grohse (født 1983) er historiker og førsteamanuensis i historie på Institutt for arkeologi, historie, religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet. Grohse har sin utdanning fra Humboldt-Universität zu Berlin og Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet. Han har tidligere vært ved Høgskulen i Volda og Westfäliche Wilhelms-Universität Münster. 


== Bibliografi (utvalg) ==
Frontiers for Peace in the Medieval North. The Norwegian-Scottish Frontier c. 1260-1470 (2017)
«The Lost Cause. Kings, the council and the question of Orkney and Shetland 1468-1536», Scandinavian Journal of History (2019).
«Nation and Nativism in Medieval Scandinavia. A Workshop Introduction», Frühmittelalterliche Studien 51 (2017): 389-406.
«Nativism in Sub-National Communities. Iceland and Orkney in the Late Middle Ages», Frühmittelalterliche Studien 51 (2017): 407-26.
«Nativism in Late-Medieval Norway. Scrutinizing a Theory», Scandinavian Journal of History 42 (2017): 219-44.
«Between Royal Orbits. Jurisdiction in the Northern British Isles ca. 1100-1360», Comparative Legal History  5 (2017): 16-35.
«Late Medieval Vikings – The MacDonald Raids on Orkney in 1461», i Chris Cooijmans (red.), Traversing the Inner Seas: Contacts and Continuity around Western Scotland, the Hebrides and Northern IrelandT (Edinburgh 2017).
«Frå småbarns munn. Myte og propaganda under kongene Inge og Sigurd Haraldsson c. 1136-39», Historisk tidsskrift 96 (2016): 473-91.
«The Royal Origins of Commercial Diplomacy. King Hákon IV Hákonarson and the Council of Lübeck, 1247-50», i Jesús Ángel Solórzano Telechea et al. (red.), Diplomacia, comercio y navegación entre las ciudades medievales de la Europa atlántica, Logroño 2015, 61-86.
«Orknøyene og Norgesveldet. Økonomisk eller politisk avhengighet?», Heimen 57 (2014): 307-18.
«Defending Country and Realm. Military Features of the Norse-Scottish Frontier», i Steinar Imsen (red.), Rex Insularum. The King of Norway and his Tributary Lands as a Political System c.1260-1450, Bergen 2014, 163-80.
«Medieval Maritime Diplomacy. The Case of Norwegian-Scottish Relations ca. 1266-1468/69», International Journal of Maritime History 26 (2014): 512-28.
«Tutor Testamentary – A Case of Guardianship in Late Norse Orkney», Historisk tidsskrift 93 (2014): 214- 41.
«From Asset in War to Asset in Diplomacy. Orkney and the Medieval Realm of Norway», Island Studies Journal 8 (2013): 255-68


== Referanser ==
Trielasmus

Trielasmus er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae). Slekten omfatter bare én kjent art.


== Utseende ==
En middelsstor (ca. 12,5 - 14 millimeter), slank, blank, svart smeller. Oversiden er fint hårete. Antennene er omtrent halvparten så lange som kroppen, tynne. Pronotum er klokkeformet, bakhjørnene trukket ut bakover. Dekkvingene har tydelige punktstriper.
Larvene er sylindriske, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, gjerne rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.


== Levevis ==
Storsmellernes larver lever for det meste i morken, død ved. Hva de spiser kan variere – noen arter synes å være hovedsakelig planteetere, andre er rovdyr. Mange arter bruker flere år på larveutviklingen. De voksne billene flyr godt og treffes ofte flygende, på blomster eller i vegetasjonen.


== Utbredelse ==
Artene er utbredt i den neotropiske økosonen (Brasil, Bolivia, Argentina).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien smellere, Elateridae
Underfamilien storsmellere, Elaterinae Leach, 1815
Stammen Ampedini Gistel, 1856
Understammen Dicrepidiina Candéze, 1859
Slekten Trielasmus Blanchard, 1846
Trielasmus varians Blanchard, 1846


== Eksterne lenker ==
Bilde av Cyathodera longicornis. Besøkt 28.10. 2019
(en) Trielasmus i Global Biodiversity Information Facility
Espen Dahl (professor)

Espen Dahl (født 1974) er en norsk teolog på Institutt for arkeologi, historie religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.
Dahl ble cand. philol. fra Det teologiske fakultet, Universitetet i Oslo i 1999, og disputerte i 2007 samme sted med avhandlingen Phenomenology and the Holy. Religious Experience after Husserl. I sin tid som post doc, knyttet til Etikkprogrammet ved Universitetet i Oslo (2008-2010), arbeidet Dahl med boken Stanley Cavell, Religion, and Continental Philosophy. Fra 2010 har Dahl vært ansatt som førsteamanuensis, og senere professor (2013), i systematisk teologi ved UiT - Norges arktiske universitet.
Dahls forskning er knyttet til religionsfilosofi med forankring i fenomenologi og hverdagsspråksfilosofi. Han har særlig arbeidet med forholdet mellom det ordinære og det ekstraordinære, slik det utspiller seg i religiøs og estetisk erfaring. Han har også skrevet om det onde. I den forbindelse har han arbeidet med smerte, passivitet og kropp, samt kroppens betydning for kristen forståelse av inkarnasjon og kors.   


== Bibliografi (utvalg) ==
Dahl, Espen; Falke, Cassandra; Eriksen, Thor Eirik. Phenomenology of the Broken Body. Routledge 2019.
Dahl, Espen. The Problem of Job and the Problem of Evil. Cambridge University Press 2019.
Dahl, Espen. Stanley Cavell, Religion, and Continental Philosophy. Indiana University Press 2014.
Dahl, Espen. In Between. The Holy Beyond Modern Dichotomies. Vandenhoeck & Ruprecht 2011.
Dahl, Espen. Phenomenology and the Holy. Religious Experience after Husserl. SCM Press 2010.
Dahl, Espen. Det hellige. Perspektiver. Universitetsforlaget 2008.


== Referanser ==
Christine Smith-Simonsen

Christine Smith-Simonsen (født 5. januar 1971) er førsteamanuesis i historie på Institutt for arkeologi, historie, religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet. Smith-Simonsen var i perioden 2013-2018 leder for Senter for fredsstudier ved UiT.
Smith-Simonsen underviser i afrikansk historie, bistandshistorie, nord-sør relasjoner, urfolks- og fredshistorie. Hennes forskningsinteresser er særlig rettet mot postkoloniale problemstillinger, og herunder spesielt effekter av utbredelsen av vestlig utdanning og utdanningsstrukturer.
I 2020 kom hun med en bok om Finnmarksløpet skrevet for et bredere publikum. Boka tar for seg historien om løpet fra dets oppstart i 1981, som et arrangement for spesielt interesserte, og utviklingen fram til det som nå er en regional begivenhet med nasjonal oppmerksomhet og internasjonale nedslagsfelt.


== Bibliografi (utvalg) ==
Vinterens Vakreste Eventyr. Finnmarksløpet. Orkana forlag (2020)
Eritrea-initiativene. En forløper for den norske modellen innen fred og forsoning. Internasjonal Politikk - Skandinavisk tidsskrift for internasjonale studier (2014)
Det hjemlige og det globale. Festskrift til Randi Rønning Balsvik. Pax Forlag (2009)
Eritrea i våre hjerter? En studie av norske relasjoner til Eritrea. Doktorgradsavhandling, UiT (2007)


== Referanser ==
John McNicol

John McNicol (født 16. oktober 1970) er historiker og instituttleder for Institutt for arkeologi, historie, religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.I 2014 mottok John McNicol Universitetet i Oslos utdanningspris på 250.000 kr.I 2016 ble John McNicol nominert til konkurransen «Morgenbladets fantastiske formidlere» som skulle kåre Norges ti mest «fantastiske formidlere». McNicol ble kåret til en av de ti.


== Bibliografi (utvalg) ==
Plasseringen av de første kirkene i Norge i forhold til de hedenske kultstedene, Norges forskningsråd (1997)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Presentasjon på Universitetet i Oslos nettsider
Astrid Hovden

Astrid Hovden (født 1976) er en norsk religionsviter med doktorgrad. Hun er førstamanuensis på Institutt for arkeologi, historie religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.


== Bibliografi (utvalg) ==
Hildegard G.M. Diemberger, Astrid Hovden (2022): People of the Cryosphere: a Cross-Regional, Cross-Disciplinary Approach to Icescapes in a Changing Climate. I Risky Futures. Climate, Geopolitics and Local Realities in the Uncertain Circumpolar North redigert av Olga Ulturgasheva and Barbara Bodenhorn. Routledge. ISBN 978-1-80073-593-4 https://doi.org/10.3167/9781800735934
Hovden, Astrid og Havnevik, Hanna. «Balancing the Sacred Landscape: Environmental Management in Limi, North-Western Nepal.» I Cosmopolitical Ecologies Across Asia (red Riamsara Kuyakanon mfl). Routledge 2021 ISBN 9780367477363.
Between village and monastery: a historical ethnography of a Tibetan Buddhist community in north-western Nepal, dr.gradsavhandling, Astrid Hovden, Universitetet i Oslo Det humanistiske fakultet, 2016.
 Who were the sponsors? Reflections on recruitment and ritual economy in three Himalayan village monasteries. ISBN 978-9937623100 (2013)
Hovden, Astrid (2013): Who were the sponsors? Reflections on recruitment and ritual economy in three Himalayan village monasteries. I: Tibetans who Escaped the Historian's Net: Studies in the Social History of Tibetan Societies. Kathmandu: Vajra Publications 2013 ISBN 978-9937623100.
Diemberger, Hildegard G.M.; Hovden, Astrid; Yeh, Emily T.. «The honour of the snow-mountains is the snow: Tibetan livelihoods in a changing climate.» Cambridge University Press 2015 ISBN 9781107065840.s 249 - 271.
Kropacek, J.; Neckel, N.; Tyrna, B.; Holzer, N.; Hovden, Astrid; Gourmelen, Noel; Schneider, Christoph; Buchroithner, Manfred; Hochschild, Volker. Repeated glacial lake outburst flood threatening the oldest Buddhist monastery in north-western Nepal. Natural hazards and earth system sciences 2015; Volum 15 (10). ISSN 1561-8633.s 2425 - 2437.s doi: 10.5194/nhess-15-2425-2015.
Hovden, Astrid (2011): Ritualised memories: Maintenance of the Saga Dawa festival tradition in contemporary Lhasa. I: Mapping the Modern in Tibet. International Institute for Tibetan and Buddhist Studies GmbH 2011 ISBN 9783038091110. s. 327-352


== Referanser ==
Asgeir Svestad

Asgeir Svestad (født 21. november 1962) er en norsk arkeolog på Institutt for arkeologi, historie religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet. Svestad er spesialist på nord-norsk jernalder, samisk gravskikk, nordisk arkeologis forskningshistorie og arkeologisk teori.
Han tok magistergrad i arkeologi ved Universitetet i Tromsø i 1993, og doktorgrad i samme fag, samme sted, i 2004. Han var førsteamanuensis fra 2007 og professor fra 2021 ved Universitetet i Tromsø. Han var gjesteforsker ved City University of New York i 2006 og har deretter vært gjesteforsker ved Columbia University i 2011–2012, og ved Det norske institutt i Roma i 2016.


== Bibliografi (utvalg) ==
 Svestad, Asgeir. Oldsakenes orden. Om tilkomsten av arkeologi. Universitetsforlaget ISBN 82-00-22450-3 (1995)


== Referanser ==
Tom Kristiansen (professor)

Tom Kristiansen (født 24. november 1953) er professor i historie på Institutt for arkeologi, historie, religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.
Han har permisjon fra sin stilling ved institutt for forsvarstudier for å lede et av prosjektene om andre verdenskrig ved UiT.


== Bibliografi (utvalg) ==
Otto Ruge. Hærføreren (2019)
Small Powers in the Age of Total War, 1900-1940 (2011)


== Referanser ==
Marte Spangen

Marte Spangen (født 22. mars 1977) er en norsk arkeolog.
Hun har siden 2017 vært ansatt som førsteamanuensis i middelalderarkeologi ved Institutt for arkeologi, historie religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.Spangen har tidligere forsket på deponering av sølv i vikingtid og tidlig middelalder og samisk arkeologi. Hun har publisert flere studier om disse temaene, deriblant om tradisjonell og moderne bruk av samiske offerplasser. Spangen disputerte ved Stockholms Universitetet i 2016 med avhandlingen Circling Concepts. A Critical Archaeological Analysis of the Notion of Stone Circles as Sami Offering Sites (veiledere: Anders Andrén og Bjørnar Olsen). 
Spangen er medlem av styret for Medieval Europe Research Community (MERC), redaksjonsmedlem for Monographs of the Archaeological Society of Finland (MASF) og det vitenskapelige tidsskriftet Primitive tider og medlem av forskningsgruppene Creating the New North (CNN) og Osteological Studies of Sámi Offerings (OSSO).
Hun produserer også podkasten Arkeologi på rappen for tidsskriftet Primitive tider.


== Bibliografi (utvalg) ==
 Circling Concepts. A Critical Archaeological Analysis of the Notion of Stone Circles as Sami Offering Sites. (fulltekst) ISBN 978-91-7649-488-2 (2016)


== Referanser ==