Carol Dweck

Carol Susan Dweck (født 17. oktober 1946) er en amerikansk psykolog. Dweck er kjent for sitt arbeid med tankesett. Hun var på fakultet ved Columbia University, Harvard University og University of Illinois før hun begynte på Stanford University-fakultet i 2004. Hun er stipendiat i Association for Psychological Science.


== Tidligere liv og utdanning ==
Dweck ble født i New York. Faren hennes jobbet i eksport-importbransjen og moren i reklamebransjen. Hun var eneste datter og mellomsøsken til tre barn. I sjette klasse ved P.S. 153 barneskole i Brooklyn, New York, ble elevene satt i rekkefølge etter IQ. Elever med høyest IQ-poengsum kunne slette tavlen, bære flagget eller ta et notat til rektors kontor. Dweck sa i et intervju i 2015: "På den ene siden trodde jeg ikke at en poengsum på en test var så viktig. På en annen side ønsker alle elever å lykkes i rammeverket som er etablert, så når jeg ser tilbake tror jeg at glorifisering av IQ var et sentralt punkt i utviklingen min." Hun ble uteksaminert ved Barnad College i 1967 hvor hun oppnådde en Ph.D. i psykologi ved Yale University i 1972.


== Karriere og forskning ==
Dwecks første jobb etter utdanning var ved University of Illinois (1972-1981). Etter det begynte jobbet hun ved Harvards Laboratory of Human Development (1981-1985), før hun deretter returnerte til Illinois som full professor (1985-1989). Hun flyttet senere til Columbia University som William B Ransford psykologi professor  i 1989. Siden 2004 har hun vært Lewis og Virgina Eaton-professor i psykologi ved Stanford University.


=== Tankesettarbeidet ===
Dweck har primære forskningsinteresser innen motivasjon, personlighet og utvikling. Hun underviser i motivasjon, personlighet og sosial utvikling.
Hennes kjernebidra til sosialpsykologien er relatert til implisitte teorier om intelligens som er beskrevet i boken hennews fra 2006, «Mindset: The New Psychology of Success». Ifølge Dweck kan individer plasseres på et kontinuum i henhold til deres implisitte syn på hvor evnen kommer fra. Noen tror at suksess er basert på en medfødt evne. Disse har en "fast" teori om intelligens (fixed mindset). Andre som har troen på at suksess er basert på hardt arbeid, læring, trening og utholdenhet, sies å ha en "vekst" eller inkremntell" teori om intelligens. Enkeltindivider er ikke alltid klar over eget tankesett, men deres tankesett kan likevel bemerkes basert på hvilken oppførsel de har. Dette er spesielt tydelig i hvordan reaksjonen deres er på fiasko. Individer med en fast tenkemåte gruer seg til å mislykkes fordi det gir noe negativt til evnene. Individer med en tenkemåte basert på veksttankesettet har lite frykt for å mislykkes fordi de vet at ytelsen kan forbedres og at fra feil er det noe å lære. Begge tankesettene spiller viktig rolle i alles aspekter ved et individ sitt liv. Dweck hevder at teksttankesettet gir tillatelse til at en person kan leve et mindre stressende og mer suksessfullt liv. Dwecks definsjon på fast- og veksttankesettet fra et intervju i 2012 er som følgende:
I et tankesett som er fast tror elevene at de grunnleggene evnene, intelligensen og deres talenter er faste egenskaper. De har en begrenset mengde og det er det. Målet vil da bli å alltid se smart ut og aldri dumme seg ut. I et tankesett med vekst forstår elevene at talentene deres kan utvikles gjennom innsats, god undervisning og utholdenhet. De vet at ikke alle er like og at hvem som helst kan være Albert Einstein. De har en tro på at alle kan bli smartere dersom de jobber for det.Dette er viktig grunnet:

Enkeltindivider med et veksttankesett har større sannsynlighet å fortsette jobbe hardt til tross for tilbakeslag.
Enkeltindividers teorier om intelligens kan være påvirket av subtile miljøsignaler.Som Dweck forklarer handler et veksttankesett ikke kun om egeninnsats. En vanlig misforståelse er å sette likhetstegn mellom veksttankesettet og innsatsen: "Veksttankesettet var ment å lukke ut prestasjonsgap, ikke skjule det. Det er om å fortelle sannheten om elvenes prestasjoner samtidig som en gjør noe med det, for å hjelpe han eller henne til å bli smartere."Dweck har advart mot faren ved å ære intelligens fordi det plasserer barn i et fast tanksett hvor de ikke vil bli utfordret fordi det kan føre til at de vil dumme seg ut eller gjøre feil. Hun sier: "Å rose barn sin intelligens skader motivasjon og ytelsen". Rådet hennes er: "Hvis foreldre ønsker å gi barne en gave, er det beste å gjøre å lære opp barna til å elske utfordringer, bli fascinert av å gjøre feil, nyte innsatsen og fortsette å lære. På den måten trenger ikke barne å være slaver av gode tilbakemeldinger fordi de vil få en livslang måte å bygge opp og reparere egen selvtillit.


=== Nylig arbeid ===
Dweck har vært professor i psykologi ved Stanford University siden 2004, og undervist i utviklingspsykologi, selvteorier og uavhengige studier. I 2017 fortalte hun: "Jeg har nå utvilet en bred teori som plasserer motivasjon og dannelse av tankesettet (eller tro) i hjertet av sosial- og personlighetsutvikling." Samme år publiserte hun en artikkel med tittelen: "Fra behov til må og representasjoner: Grunnlaget for en enhetlig teori om motivasjon, personlighet og utvikling."


== Utvalgte publikasjoner ==
Dweck, C.S., & Bempechat, J. (1983). Children's theories of intelligence: Implications for learning. In S. Paris, G. Olson, and H. Stevenson (Eds.) Learning and motivation in children. Hillsdale, NJ: Erlbaum.
Dweck, C. S.; Chiu, C. Y.; Hong, Y. Y. (1995). "Implicit Theories: Elaboration and Extension of the Model". 
Heckhausen, J., & Dweck, C. S. (Eds.). (1998). Motivation and Self-regulation across the Life Span. Cambridge: Cambridge University Press.
Dweck, C. S. (2000). Self-theories: Their Role in Motivation, Personality and Development. Philadelphia: Psychology Press
Dweck, C. S. (2006). Mindset: The New Psychology of Success. New York: Random House.
Elliot, A. J., & Dweck, C. S. (Rep. Eds.). (2007). Handbook of Competence and Motivation. New York: Guilford.
Dweck, C. S. (2012). Mindset: How You Can Fulfill Your Potential. Constable & Robinson Limited.


== Heder ==
Dweck ble valgt inn i American Academy of Arts and Science i 2002 og til National Academy of Sciences i 2012. Hun mottok «Distinguished Scientific Contribution Award» fra American Psychological Association i 2011. Den 19. september 2017 kåret den Hong Kong-baserte Yidan-prisen Dweck som en av de to første prisvinnere for å bli tildelt prisen for utdanningsforskning. Prisen inkluderer omtrent 3,9 millioner dollar.


== Personlig liv ==
Dweck er gift med David Goldman, som er nasjonal teatersjef, kritiker, grunnlegger og direktør for National Center for New Plays ved Stanford University.


== Referanser ==