jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Stanley Donen

Stanley Donen, født 13. april 1924 i Columbia i Sør-Carolina, død 21. februar 2019 i New York City) var en amerikansk filmregissør, filmprodusent og koreograf.


== Biografi ==
Stanley Donen flyttet til New York mens han var i tenårene. Som sekstenåring medvirket han i Richard Rodgers og Lorenz Harts teateroppsetning av Pal Joey, sammen med Gene Kelly. I 1943 fikk han jobb som koreograf på Metro-Goldwyn-Mayer, og samarbeidet på nytt med Gene Kelly i filmen Modellen (1944). Han debuterte i 1949 som regissør med filmen Ute på livet, den første musikalfilmen som gjorde filmopptak on location (utenfor studio og i naturlige omgivelser).
Han fikk i en Æres-Oscar i 1998.Donen døde av et hjerteinfarkt i New York 21. februar 2019.


== Filmografi (utvalg) ==
Som regissør, om ikke annet er oppgitt:

1949 – Ute på livet

1951 – Bryllupsklokker ringer

1952 – Singin' in the Rain

1953 – Når jentene får sjansen

1954 – Syv bruder for syv brødre

1954 – Si det med sang

1955 – Alltid vakkert vær

1957 – Forelsket i Paris

1957 – Flåten er i by'n

1958 – Hva lille Lola vil

1963 – Hvem svindler hvem?

1967 – To må man være

1967 – Fanden er løs

1974 – Den lille prinsen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Stanley Donen på Internet Movie Database 
(sv) Stanley Donen i Svensk Filmdatabas 
(da) Stanley Donen på Filmdatabasen 
(da) Stanley Donen på Scope 
(fr) Stanley Donen på Allociné 
(en) Stanley Donen på AllMovie 
(en) Stanley Donen hos Turner Classic Movies 
(en) Stanley Donen hos Rotten Tomatoes 
(en) Stanley Donen hos The Movie Database 
(en) Stanley Donen hos Internet Broadway Database 
Stanley Donen obituary – Donens nekrolog hos The Guardian
Deutsche Tageszeitung

Deutsche Tageszeitung var en overregional dagsavis som ble utgitt i det tyske rike fra 1894 til 1934. I utgangspunktet ble den lest av middelklassen, bønder, leger og advokater, og senere også av storbønder, industriherrer, bankierer og statsråder, regionalt såvel som nasjonalt. Avisen utkom på hverdager med en morgen- og en kveldsutgave, og på søndager med bare en morgenutgave. I det store og hele ble Deutsche Tageszeitung ansett som en seriøs avis.Under Weimarrepublikken inntok den sterke antirepublikanske tendenser. Fra 1925 ble konservative, overveiende nøytrale emner behandlet, som var i samsvar med holdningene til tyske herreklubber. Etter nasjonalsosialistenes maktovertagelse, mistet avisen raskt sin innflytelse.


== Referanser ==
Crambelea

Crambelea er en slekt biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==
Ganske små, brede, halvmatte, gule og rødbrunlige (i alle fall på døde eksemplarer) skjoldbiller. Oversiden er noe kjegleformet tilspisset. Antennene er trådformede og middels lange. Kroppen er egentlig ganske normalt proporsjonert, med pronotum og dekkvingene er noe utvidet mot sidene slik at de helt dekker oversiden, både hodet og beina er skjult under dette skjoldet. Med utvidelsen blir kroppsformen bredt oval, bredest noe bak dekkvingenes rot. Pronotum er rundet, dekkvingenes "skuldre" noe rundet framskytende. Oversiden er svært grovt og ujevnt punktert.


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten. De voksne (imago) sitter tett inntil planten og det store flate halsskjoldet og dekkvingene gjør at billen kan være svært vanskelig å oppdage, og det er vanskelig for rovdyr å nå den sårbare undersiden. Larvene gjemmer seg gjerne under et tak av gammel avføring og planterester som er festet til den fremoverbøyde bakkroppsspissen.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Brasil og Paraguay.


== Systematisk inndeling ==
Den systematiske plasseringen av gruppen skjoldbiller er uavklart, den har tradisjonelt vært regnet som en underfamilie av bladbiller, slik som i denne oversikten. Mens enkelte plasserer den inn som en stamme (tribe) i delgruppe Hispinae, som tradisjonelt har vært regnet som søstergruppe til skjoldbillene, eller motsatt blir Hispinae plassert som en undergruppe (da kalt Hispini) av skjoldbillene.

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Skjoldbiller, Cassidinae Stephens, 1831
stamme (tribe) Cassidini Gyllenhal, 1813 – eneste gruppe som er representert i Europa
slekten Crambelea Spaeth, 1913
Crambelea illudens (Boheman, 1854)
Crambelea minuta Borowiec, 2009


== Referanser ==


== Litteratur ==
Borowiec, L. 1999. A world catalogue of the Cassidinae (Coleoptera: Chrysomelidae). Biologica Silesiae, Wroclaw.
Crambelea på ITIS


== Eksterne lenker ==
(en) Crambelea i Encyclopedia of Life 
(en) Crambelea i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Crambelea hos ITIS 
Crambelea – detaljert informasjon på Wikispecies 
Cassidinae of the world – an interactive manual (Coleoptera: Chrysomelidae)
(en) Cassidinae – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Saulaspis

Saulaspis er en slekt biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==
Middelsstore, avlangt ovale, blanke, gule til brunrøde (i død tilstand) skjoldbiller med mørke lendestriper. Antennene er trådformede og middels lange. Kroppen er egentlig ganske normalt proporsjonert, med pronotum og dekkvingene er noe utvidet mot sidene slik at de helt dekker oversiden, både hodet og beina er skjult under dette skjoldet. Med utvidelsen blir kroppsformen oval. Pronotum er rundet, dekkvingenes "skuldre" litt framskytende. Oversiden er fint og ganske jevnt punktert.


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten. De voksne (imago) sitter tett inntil planten og det store flate halsskjoldet og dekkvingene gjør at billen kan være svært vanskelig å oppdage, og det er vanskelig for rovdyr å nå den sårbare undersiden. Larvene gjemmer seg gjerne under et tak av gammel avføring og planterester som er festet til den fremoverbøyde bakkroppsspissen.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Amerika (sørlige Brasil, Paraguay, Uruguay, nordlige Argentina).


== Systematisk inndeling ==
Den systematiske plasseringen av gruppen skjoldbiller er uavklart, den har tradisjonelt vært regnet som en underfamilie av bladbiller, slik som i denne oversikten. Mens enkelte plasserer den inn som en stamme (tribe) i delgruppe Hispinae, som tradisjonelt har vært regnet som søstergruppe til skjoldbillene, eller motsatt blir Hispinae plassert som en undergruppe (da kalt Hispini) av skjoldbillene.

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Skjoldbiller, Cassidinae Stephens, 1831
stamme (tribe) Cassidini Gyllenhal, 1813 – eneste gruppe som er representert i Europa
slekten Saulaspis Spaeth, 1913
Saulaspis bistrilineata (Boheman, 1854)
Saulaspis quadrivittata (Boheman, 1855)
Saulaspis trivittata Swietojanska, 2002


== Referanser ==


== Litteratur ==
Borowiec, L. 1999. A world catalogue of the Cassidinae (Coleoptera: Chrysomelidae). Biologica Silesiae, Wroclaw.
Saulaspis på ITIS


== Eksterne lenker ==
(en) Saulaspis i Encyclopedia of Life 
(en) Saulaspis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Saulaspis hos ITIS 
Cassidinae of the world – an interactive manual (Coleoptera: Chrysomelidae)
(en) Cassidinae – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
John C. Bogle

John Clifton «Jack» Bogle (født 8. mai 1929, død 16. januar 2019) var en amerikansk investor, forretningsmagnat og filantrop. Han var grunnlegger og daglig leder av The Vanguard Group.
Hans bok fra 1999, Common Sense on Mutual Funds: New Imperatives for the Intelligent Investor, ble en bestselger og er sett på som en klassiker innen investering.


== Referanser ==
Rhoia

Rhoia er en slekt biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==
Middelsstore, nesten sirkelrunde, blanke, gule til brunrøde (i død tilstand) skjoldbiller. Antennene er trådformede og middels lange. Kroppen er egentlig ganske normalt proporsjonert, med pronotum og dekkvingene er noe utvidet mot sidene slik at de helt dekker oversiden, både hodet og beina er skjult under dette skjoldet. Med utvidelsen blir kroppsformen bredt oval. Pronotum er rundet, kan ha en mørk midtflekk, dekkvingenes "skuldre" ikke framskytende. Oversiden er fint og ganske jevnt punktert.


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten. De voksne (imago) sitter tett inntil planten og det store flate halsskjoldet og dekkvingene gjør at billen kan være svært vanskelig å oppdage, og det er vanskelig for rovdyr å nå den sårbare undersiden. Larvene gjemmer seg gjerne under et tak av gammel avføring og planterester som er festet til den fremoverbøyde bakkroppsspissen.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Amerika (Fransk Guyana, Ecuador og Brasil).


== Systematisk inndeling ==
Den systematiske plasseringen av gruppen skjoldbiller er uavklart, den har tradisjonelt vært regnet som en underfamilie av bladbiller, slik som i denne oversikten. Mens enkelte plasserer den inn som en stamme (tribe) i delgruppe Hispinae, som tradisjonelt har vært regnet som søstergruppe til skjoldbillene, eller motsatt blir Hispinae plassert som en undergruppe (da kalt Hispini) av skjoldbillene.

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Skjoldbiller, Cassidinae Stephens, 1831
stamme (tribe) Cassidini Gyllenhal, 1813 – eneste gruppe som er representert i Europa
slekten Rhoia Spaeth, 1913
Rhoia clavareaui Spaeth, 1913
Rhoia ochraceipennis Spaeth, 1937


== Referanser ==


== Litteratur ==
Borowiec, L. 1999. A world catalogue of the Cassidinae (Coleoptera: Chrysomelidae). Biologica Silesiae, Wroclaw.
Saulaspis på ITIS


== Eksterne lenker ==
(en) Rhoia i Encyclopedia of Life 
(en) Rhoia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Rhoia hos ITIS 
Cassidinae of the world – an interactive manual (Coleoptera: Chrysomelidae)
(en) Cassidinae – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Analytical engine

The Analytical Engine var et utkast til en mekanisk generell datamaskin, utviklet av den britiske matematikeren og datamaskinpioneren Charles Babbage. Den ble først beskrevet i 1837 og var etterfølgeren til Babbages difference engine, som var et utkast til en enklere mekanisk datamaskin.The Analytical Engine ble tegnet med en aritmetisk logisk enhet, kontrollflyt i form av betingelse, program loop, og integrert minne, noe som gjorde utkastet til den første generelle datamaskinen som i moderne termer kan beskrives som Turingkomplett. Med andre ord,  så var maskinens  logiske struktur den samme som har dominert konstruksjon av elektroniske datamaskiner. The Analytical Engine er en av Charles Babbages mest fremstående prestasjoner.
Babbage fikk aldri ferdigstilt noen av sine maskiner, grunnet konflikter med sin sjefsingeniør og manglende finansiering. Det var ikke før i 1941 tyske Konrad Zuse bygget den første generelle datamaskin, Z3, mer enn et århundre etter Babbage foreslo den banebrytende Analytical Engine i 1837.


== Referanser ==


== Kilder ==


== Eksterne lenker ==
The Babbage Papers, Science Museum archive
The Analytical Engine at Fourmilab, includes historical documents and online simulations
«The Marvellous Analytical Engine- How It Works». 2D Goggles. 31. mai 2015.  Arkivert 15. august 2021 hos Wayback Machine.
«Babbage's Analytical Engine: Overview», video fra youtube
Rønnestad kraftverk

Rønnestad kraftverk er et vannkraftverk ved Voldsfjorden i Volda kommune i Møre og Romsdal.
Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 113 meter.
Installert effekt er 18 kW fra en peltonturbin. Årsproduksjon er ca 0,03 GWh.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Fossingkraft
Tenneelva kraftverk

Tenneelva kraftverk er et vannkraftverk i Norddalen i Vanylven kommune i Møre og Romsdal.
Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 404 meter i Tenneelva.
Installert effekt er 3,4 MW fra en peltonturbin. Årsproduksjon er 10,3 GWh.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Tussa
Hispa

Hispa er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Både larvene og de voksne (imago) er planteetere.


== Utseende ==
Nokså små (2,7 - 4,5 millimeter), brede, blanke, svarte bladbiller. Gruppen er lett å kjenne på at oversiden er dekket av lange, skarpe pigger, artene kan minne om bittesmå piggsvin. De innerste seks antenneleddene har hver sin lange pigg. Pronotum har en gaffeldelt pigg på hver side.


== Levevis ==
Både larver og voksne lever på planter og eter fra dem. Denne slekten finnes for det aller meste på ulike gress.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i den palearktiske sone og Sørøst-Asia.


== Systematisk inndeling ==
Hispinae inkluderer noen ganger gruppen (underfamilien) skjoldbiller, da som stammen Cassidini, i denne oversikten er den holdt utenfor, og plassert inn i som søstergruppen skjoldbiller. Andre klassifikasjoner plasserer denne gruppen (som Hispini) som en undergruppe av skjoldbillene.

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien skjoldbiller, Cassidinae
underfamilien Hispinae, Gyllenhal, 1813  – ikke i Norge, én art i Norden
stamme Hispini Gyllenhal, 1813
slekten Hispa Linnaeus, 1767
Hispa atra (Linnaeus, 1767)
Hispa brachycera (Gestro, 1897)
Hispa nigrina Dohrn Tennent, 1868
Hispa ramosa (Gyllenhal, 1817)
Hispa stygia (Chapuis, 1877)
Hispa tarsata Swietojanska, 2001
Hispa waiensis (Borowiec & Swietojanska, 2007)
Hispa walkeri Baly Tennent, 1868


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
Hispines of the World- Hispa
(en) Hispa i Encyclopedia of Life 
(en) Hispa i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Hispa hos Artsdatabanken 
(sv) Hispa hos Dyntaxa 
(en) Hispa hos Fauna Europaea 
(en) Hispa hos ITIS 
(en) Hispa hos NCBI 
(en) Kategori:Hispa – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Hispa – detaljert informasjon på Wikispecies
Vitenskapsåret 1742

Vitenskapsåret 1742 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1742.


== Oppdagelsesreiser ==
Aleksej Tsjirikov oppdager Attu i Aleutene, et senere senter for russisk aktivitet i Alaska.


== Matematikk ==
7. juni − Christian Goldbach formulerer Goldbachs formodning  i et brev till Leonhard Euler.
November : Tre prester med matematiske meritter, Ruder Josip Bosković, François Jacquier og Thomas Leseur, får i oppdrag av pave Benedikt XIV å finne ut hvorfor det oppstår sprekker i Peterskirkens tak.


== Fysikk ==
Anders Celsius får publisert avhandlingen «Observationer om twänne beständiga Grader på en Thermometer» i Kungliga Vetenskapsakademiens handlingar, der han foreslår vannets kokepunkt og frysepunkt ved normalt lufttrykk som referansepunkter for en termometerskala.
Colin Maclaurin får publisert «Treatise On Fluxions», den første systematiske utlegningen av Newtons gravitasjonsteori, der han blant annet benytter Maclaurinserier.


== Teknologi ==
19. mars − Markien av Bacqueville er første menneske som greier å fly. Han krysser Seinen i Paris med store vinger feste til armer og ben. Han faller da vinden løyet, og brakk en arm.


== Institusjoner ==
Johan Ludvig Holstein, greve av Holstein-Ledreborg, sammen med historiker og filolog Hans Gram stifter i København Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Christopher Middleton for sitt forsøk på å finne Nordvestpassasjen.


== Fødsler ==
9. desember − Carl Wilhelm Scheele (død 1786), svensk kjemiker.


== Dødsfall ==
14. januar − Edmond Halley (født 1656), britisk astronom.
17. februar − Kilian Stobæus (født 1690), svensk naturhistoriker.
13. mai – Nicolas Andry (født 1658), fransk fysiker.
22. september − Frederik Ludvig Norden (født 1708), dansk oppdagelsesreisende.


== Referanser ==
Itea virginica

Itea virginica er en løvfellende busk i familien Iteaceae som vokser vilt i østlige USA.
Den blir 1–3 m høy. Stammene er opprette til buede, og busken sprer seg med utløpere. Stammen og store greiner har litt oppsprukket, grå eller brun bark. Unge greiner har glatt, brun til rød bark med korkporer. Bladene sitter spredt og er elliptiske, fintannede, 2–9 cm lange og 1–4 cm brede. Høstfargen er rød, oransje eller gyllen, og bladene sitter ofte på til tidlig vinter.
Blomstene dufter litt og sitter 20–80 sammen i en buet, 4–15 cm lang klase. Begeret er lysegrønt til gulgrønt, håret og har fem tenner. De fem kronbladene er hvite, lansettformede og 3,5–6 mm lange. Det er ett lansettformet, gulgrønt til hvitt, håret fruktemne med ett arr. Blomstringen varer tre–fire uker sent på våren og tidlig på sommeren. Frukten er en mørkebrun, 7–10 mm lang kapsel med to rom. Frøene er mørke, skinnende, 1–1,4 mm lange og 0,4–0,9 mm brede.
Itea virginica vokser i sump, fuktig skog og langs elver og beverdammer. Den forekommer fra New Jersey og Illinois i nord sørover til Texas og Florida.
Arten dyrkes i hager på grunn av blomstringen og høstfargene, og det finnes flere kultivarer. I Norge kan den dyrkes til herdighetssone 3.


== Galleri ==

		
		
		
		


== Litteratur ==
«Itea virginica». Flora of North America. Besøkt 17. januar 2019. 
R. Hay og P.M. Synge (1977). Hageselskapets planteleksikon i farger. Oslo: Grøndahl & Søn. s. 302. ISBN 82-504-0023-2. 
«Virginia Sweetspire». Illinois Wildflowers. Besøkt 17. januar 2019. 
«Itea virginica». Missouri Botanical Garden. Besøkt 17. januar 2019. 


== Eksterne lenker ==
(en) Itea virginica i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Itea virginica hos ITIS 
(en) Itea virginica hos NCBI 
(en) Itea virginica hos The International Plant Names Index 
(en) Itea virginica hos Tropicos 
(en) Kategori:Itea virginica – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Itea virginica – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Itea virginica – detaljert informasjon på Wikispecies
Norgesmesterskapet på ski 1932

Hovedlandsrennet (NM) på ski 1932 ble arrangert i Trondheim fra 3. til 6. mars 1932. Bare menn deltok.


== 30 km langrenn ==

Dato: 3. mars

Generalstabens pokal til beste krets ble vunnet av Sør-Østerdal Skikrets.


== Kombinert ==
Bare langrenn. Hopprennet ble avlyst på grunn av sterk vind.

Dato: 5. mars


== Kilder ==
Erling Ranheim (red.): Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord, s. 102. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955.
«Den hårde 30-kilometer», Adresseavisen 4. mars 1932, s. 6.
«Hovedlandsrennet i Gråkallen», Nordlandsposten 7. mars 1932, s. 4.
Gurtejohka

Gurtejohka (nordsamisk, historisk Gurtejåkka, i øvre løp også Njirranjohka og Látnafielbmá) er ei elv i Tana kommune i Finnmark. Den er ei tilløpselv til Lákšjohka og er 11,9 kilometer lang, eller 34,5 kilometer medregnet Látnafielbmá. 
Elva har utspring fra et lite tjern på høydedraget Uhca Ilis, midt inne på Laksefjordvidda. Som Látnafielbmá renner den herfra mot sør til Látnajávri, via Njirranjávri og videre som Njirranjohka til Gurtejávri (260 moh.), som er starten på selve Gurtejohka. Etter Gurtejávri snur elva mot øst-sørøst ned til samløpet med Deavkkehanjohka, og fortsetter derfra som Lákšjohka.
Etter at det ble bygget fisketrapp i fossen Lákšjohgorži i Lákšjohka går det opp laks også i Gurtejohka. Anadrom grense er nå rundt en kilometer nedstrøms fra Gurtejávri.


== Referanser ==
Digitale rettigheter

Begrepet digitale rettigheter beskriver menneskerettighetene som gir individer adgang til å bruke, lage og publisere digitale medier eller adgang til datamaskiner og andre elektroniske enheter, eller kommunikasjonsnettverk. Begrepet er særlig relatert til beskyttelse av eksisterende rettigheter, slik som retten til privatliv, eller ytringsfrihet, i konteksten av digitale teknologier, spesielt Internett. Retten til Internettilgang er anerkjent som lov i flere land.


== Referanser ==
Danmark under Sommer-OL for ungdom 2018

Danmark deltok med 12 utøvere under Sommer-OL for ungdom 2018 i Buenos Aires i Argentina fra 6. oktober til 18. oktober 2018.


== Friidrett ==

Gutter
Løps- og landeveisøvelser


== Sykling ==

Danmark kvalifiserte et guttelag og et jentelag, basert på rankingen i Sommer-OL for ungdom (Youth Olympic Games Junior Nation Rankings).
Lag


== Fekting ==

Danmark kvalifiserte én utøver, basert på resultatene fra U17-VM i fekting 2018.
IndividueltMix lag


== Golf ==

IndividueltLagkonkurranse mix


== Turn ==

Danmark kvalifiserte én utøver basert på resultater fra Junior-EM i turn 2018.
Individuell mangekamp jenter – deltok ikke


== Karate ==

Danmark kvalifiserte én utøver, basert på rankingen før Sommer-OL for ungdom.


== Roing ==

Danmark kvalifiserte én båt, basert på resultatene under Junior-VM i roing 2017.


== Skyting ==

IndividueltLag


== Triatlon ==

Danmark kvalifiserte én utøver, basert på resultatene fra kvalifiseringsstevnet for Sommer-OL for ungdom 2018 (2018 European Youth Olympic Games Qualifier).
IndividueltStafett


== Referanser ==
Armée d’italie

Armée d'Italie var en fransk hær som kjempet i det nordlige Italia under revolusjonskrigene og Napoleonskrigene.


== Felttog ==
1792-1796: forskjellige ledere. Kjempet mot Savoias hær på den fransk-italienske grensen.
1796-1797: under Napoléon Bonaparte: Slaget ved Montenotte, Lodi, Arcole, Rivoli, Mantova, etc.
1798-1799: under andre ledere.
1805: Under André Masséna. Kjempet mot østerrikerne i slagene ved Verona og Caldiero.
1806-1814: Eugène de Beauharnais
TaMek AS

TaMek AS er en mekanisk bedrift som ble opprettet i 1984, da Tandberg Mekaniske Verksted ble skilt ut fra Tandberg Radiofabrikk. Selskapet leverer systemer til blant annet forsvars-, marine-, fly-, tog- og elektronikkindustriene.
TaMek AS disponerer en maskinpark på Lindeberg, Frogner i Akershus (mellom Oslo og Oslo Lufthavn Gardermoen).
TaMek AS har blitt kåret som Gaselle-bedrift av Dagens Næringsliv i 2007 og 2017.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Stephanie Grundsøe

Stephanie Laura Scurrah Grundsøe (født 27. januar 2000) er en dansk skytter som konkurrerer med luftgevær. Hun gikk på videregående skole på Norges Toppidrettsgymnas Kongsvinger.


== Idrettskarriere ==
Grundsøe deltok i Skyting under Sommer-OL for ungdom 2018 i Buenos Aires, der hun vant 10 meter luftgevær individuelt. Hun deltok også i lagkonkurransen for mixlag sammen med Adriaan de Beer fra Sør-Afrika, der de kom på 18.-plass. 
Hun deltok i VM i skyting 2018, og fikk der sølv i lagkonkurransen i 50 meter liggende og 50 meter helmatch, sammen med Rikke Ibsen og Stine Nielsen. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Stephanie Grundsøe – Olympedia 
(en) Stephanie Grundsøe – ISSF 
(en) Profil hos Sommer-OL for ungdom 2018 Arkivert 19. januar 2019 hos Wayback Machine.