jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
U19-EM i håndball for kvinner 2007

U19-EM i håndball for kvinner 2007 ble arrangert i Tyrkia i 2007.


== Sluttstilling ==


== Referanser ==
Austin Cangelosi

Austin Edward Cangelosi  (født 27. august  1994 i Hillsborough, USA) er en amerikansk ishockeyspiller som spiller løper for Stjernen i Fjordkraftligaen.Austin Cangelosis første sesong i Lillehammer var i 18/19-sesongen og da leverte han hele 63 poeng (31 mål og 32 assist) på 55 kamper i serie- og sluttspill. Andre sesong ble det 14 mål, 12 assist og 19 poeng på 23 kamper.   Cangelosi avslutte sesongen i Nottingham Panthers før han fikk kontrakt med Stjernen.


== Klubber ==
2008-2009 Florida Jr. Everblades 18U
2009-2011 Northfield Mount Hermon School
2011-2013 Youngstown Phantoms
2013-2017  Bosten Colleg
2017-2018 Albany Devils i  AHL
2018-2019 Lillehammer Ishockeyklubb
2019-2020 Nürnberg Ice Tigers
2020-2021 Lillehammer IK
2021      Nottingham Panthers
2021- d.d Stjernen Hockey


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Austin Cangelosi – Transfermarkt 
(en) Austin Cangelosi – Eliteprospects.com
Richard Matheson

Richard Burton Matheson, født 20. februar 1926 i Allendale, New Jersey, død 23. juni 2013 i Calabasas, California, var en amerikansk romanforfatter og manusforfatter for film og TV.
Han er mest kjent som forfatteren av Det siste mennesket, en 1954 science fiction skrekkroman som har blitt filmatisert tre ganger.


== Verk (utvalg) ==


=== Filmmanus ===
1957 – The Incredible Shrinking Man, en filmatisering av Mathesons roman The Shrinking Man
1960 – Gjest i skrekkens hus, en filmatisering av Edgar Allan Poes novell Huset Ushers fall
1961 – Dødspendelen
1962 – En studie i skrekk
1963 – Ravnen
1964 – Den siste mannen på jorden, første filmatisering av Mathesons roman Det siste mennesket
1963 – The Comedy of Terrors
1969 – De Sade
1971 – Terror bak rattet
1971 – Omegamannen, andre filmatisering av Det siste mennesket
1973 – Dracula, for TV, med Jack Palance i hovedrollen
1983 – Haisommer 3
1998 – Drømmenes verden, baserad på Mathesons roman What Dreams May Come
2007 – I Am Legend, med Will Smith i huvudrollen, tredje filmatisering av Det siste mennesket


=== Romaner ===
I am Legend (1954), i norsk oversettelse som Det siste mennesket (Fredhøis Forlag, Oslo 1983)
The Shrinking Man (1956), i norsk oversettelse som Edderkoppen (Fredhøis Forlag, Oslo 1982)
What Dreams May Come (1978)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Richard Matheson på Internet Movie Database 
(sv) Richard Matheson i Svensk Filmdatabas 
(da) Richard Matheson på Filmdatabasen 
(da) Richard Matheson på Scope 
(fr) Richard Matheson på Allociné 
(en) Richard Matheson på AllMovie 
(en) Richard Matheson hos The Movie Database 
(en) Richard Matheson – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Stefano Vecchia

Stefano Giuseppe Arne Vecchia Holmquist (født 23. januar 1995) er en svensk fotballspiller som spiller for Rosenborg Ballklub.Han er også en artist med flere låter på Spotify; hans største hit er «Sulla luna» feat. Kanteh.


== Rosenborg ==
Den 18. januar 2021 skrev han under en fireårskontrakt med Rosenborg.Den 9. mai 2021 fikk han sin Eliteserie-debut for Rosenborg mot Vålerenga.Den 13. mai 2021 scoret han sitt første Eliteserie-mål for Rosenborg mot Viking.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Stefano Vecchia – Transfermarkt 
(en) Stefano Vecchia – Soccerway 
(no) Stefano Vecchia – Norges Fotballforbund 
(en) Stefano Vecchia – FBref 
(no) Stefano Vecchias profil hos RBK.no
(no) Offisiell statistikk for Rosenborg Ballklub, Stefano Vecchia
(no) Stefano Vecchias profil på RBKweb.no
Kickstarter (motor)

En kickstarter (fra engelsk, direkte oversatt «sparkestart») er en mekanisme brukt for å starte en forbrenningsmotor ved å sparke med foten på en skrallelignende spake.
Kickstartere er kanskje mest kjent fra eldre motorsykler. Den første motorsykkelen med kickstart var en britisk totaker fra Scott Motorcycle Company produsert i 1910. Kickstartere var standard tilbehør inntil 1970-tallet hvorpå de gradvis ble erstattet med elektriske startmotorer frem mot 1990-tallet. Det produseres fremdeles enkelte motorsykler som har spark og elektriske startere.
Mange moderne mopeder og scootere har både kickstart og elektrisk startmotor, og førstnevnte kan være nyttig i tilfelle flatt batteri, noe som kan skje noe oftere på mopeder og scootere ettersom de gjerne har mindre batterier enn andre kjøretøy. I tillegg er det vanligvis ikke mulig å trillestarte mopeder og scootere med automatgir.
Særlig på store motorsykkel-motorer kan man oppleve at kickstarteren sparker tilbake (såkalt «kickback») dersom bensinen antenner før stempelet har nådd toppunktet. Dette fører til at spaken blir kastet tilbake mot førerens fot med stor kraft, hvilket kan være smertefullt.


== Se også ==
Trillestart
Startkabler


== Referanser ==
Trillestart

Trillestart er en metode for å starte et motorkjøretøy som har forbrenningsmotor, manuelt gir, mekanisk drevet drivstoffpumpe og mekanisk drevet generator eller dynamo. Metoden går ut på at man slår på tenningen, får kjøretøyet opp i hastighet (ofte rundt 10–20 km/t) før man deretter slipper kløtsjen raskt for å spinne gi drivmoment til drivverket slik at motoren starter.Metoden kalles også å starte på gir. For å få kjøretøyet opp i fart kan det for eksempel skyves på flat mark eller trilles i nedoverbakke, og sistnevnte kalles noen ganger for bakkestart (men ordet bakkestart brukes imidlertid også om når man begynner å kjøre i oppoverbakke fra stillestående med motoren i gang. Trillestart blir som regel brukt når andre startmetoder (som f.eks. startmotor, kickstart, startkabler) ikke har lyktes eller er tilgjengelig.Kjøretøy med automatgir kan som hovedregel ikke dyttes eller trilles i gang. Det er viktig at klutsjen slippes raskt for at motoren skal få den nødvendige kompresjonen og at bilen ikke skal stoppe å trille. Ved trillestart er det vanlig å starte i andre (eller eventuelt tredje) gir, ettersom det gir en mykere start enn med første gir. Det er også mulig å starte bilen ryggende dersom giret settes i revers. Motorer med katalysator bør ikke trillestartes.[trenger referanse] På nyere biler er det ofte viktig å ha en viss batterispenning for å drive elektronikken selv om man skal trillstarte, for eksempel for å drive motorstyring, elektronisk innsprøytning eller drivstoffpumpe. Dieselmotorer er svært mye tyngre å trille i gang enn bensinmotorer på grunn av høyere kompresjonsforhold, samt at motoren må glødes før den kan starte.


== Motstand fra kompresjon ==
Når man forsøker å starte på gir kan hjulene må man være forberedt på at motoren gir motstand når sylindrene skal komprimere slik at bilen «bremser opp» på hjulene. Dersom noen skyver bilen bør de derfor være obs på at bilen plutselig kan stoppe opp. Sjåføren bør også være obs dersom man er på en glatt overflate (f.eks. grus eller is) og at bilen da lettere kan skli dersom hjulene låser opp.


== Se også ==
Startkabler
Startmotor
Kickstarter (motor)


== Referanser ==
Drivspeil

Et prosjektilhylster eller drivspeil er en fôring brukt for å skyte ut et prosjektil med mindre diameter enn løpet (underkaliber). Prosjektilhylster blir blant annet brukt i pilammunisjon til stridsvogner.


== Galleri ==

		
		
		
		


== Se også ==
Granat (ammunisjon)
Pilammunisjon
.22 Accelerator
Gassjekk
Drivbånd
Elisabeth Stray Pedersen

Elisabeth Stray Pedersen (født 1986) er en norsk tekstildesigner og moteskaper som står bak merket ESP og eier fabrikken Lillunn. En av hennes kåper ble i 2020 innkjøpt av Nasjonalmuseet. Hun ble tildelt designprisen Jacobprisen i 2018.


== Referanser ==
Mahaveer Bhagora

Mahaveer Bhagora (født 17. april 1947 i Udaipur, død 16. januar 2021) var en indisk politiker.
Han var folkevalgt medlem i Lok Sabha i Indias parlament. Han representerte valgkretsen Salumber i delstaten Rajasthan i perioden 2004–2009 og tilhørte  Bharatiya Janata Party (BJP).
Han døde den 16. januar 2021 på sykehus under behandling av covid-19. Han ble 73 år gammel.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Official biographical sketch in Parliament of India website
Bruksbasert bilforsikring

Bruksbasert bilforsikring er en type bilforsikring hvor premien er basert på bruk. Den mest vanlige formen for bilforsikring i Norge er at man på forhånd betaler prisen for en viss kjørelengde, og dette kan sees på som en enkel form for bruksbasert bilforsikring. Begrepet blir imidlertid mest brukt om mer avanserte former hvor forsikringskostnaden kan avhenge av flere målte parametre som kjøretid, avstand, atferd og sted. 
Der hvor konvensjonelle bilforsikringer kan være en refleksjon av sjåførens demografi og kjørehistorie forsøker nyere bruksbaserte systemer å videre differensiere for å belønne «trygge» sjåfører.  


== Konsept ==
En av de enkleste formene for bruksbasert forsikring er basert på kjørt distanse. Begrepet omfatter imidlertid alle typer forsikringer hvor kostnadene kan avhenge av hvor mye man kjører, hvordan, hvor og når. Dette kan for eksempel være basert på kilometertelleren, kjørelengde via GPS-data, eller direkteoverført data om hvor mange minutter kjøretøyet blir brukt, og kan sendes via for eksempel mobiltelefon eller RF teknologi. En annen form bruker flere sensorer som akselerometer til å overvåke kjøreatferd. Smarttelefon har blitt undersøkt som potensielt måleutstyr.Kostnadsformelen kan være basert på kjøringen eller identiteten til sjåføren. Det kan være mulig å legge til flere detaljer som for eksempel ekstra risikopremie dersom noen kjører for lenge uten pause, bruker mobilen mens man kjører eller kjører i høy hastighet.


== Potensielle fordeler ==
Dersom systemet fungerer vil sjåfører med høyere risiko betale mer, og vil dermed ha størst insentiv til å endre kjørestil eller slutte å kjøre, hvilket vil gjøre veiene tryggere.


== Potensielle ulemper ==
Det er grenser for hvor mye et forsikringssystem kan forutsi fremtidig risiko, herunder bruksbasert forsikring. Noen sjåfører med lavere risiko vil fremdeles til en viss grad subsidiere noen førere med høyere risiko.
Det har vært uttrykt bekymring rundt personvern, for eksempel når det gjelder kontinuerlig GPS-sporing av kjøretøy. Personlig informasjon som hvor man kjører kan også beregnes bare ut ifra data om hastighet og tilbakelagt strekning.
Prissammenligning mellom ulike forsikringsselskaper kan være vanskelig for forbrukere, ettersom modellene som brukes kan være kompliserte. Dette reduserer konkurransen mellom forsikringsselskapene.


== Se også ==
Bilansvar
Forsikring


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
"Drive Mindre, Betaler Mindre for Forsikring" Environmental Defense Fund (Nov. 12, 2008)
Pay-As-You-Kjøre Bil Forsikring advokatvirksomhet organisasjon (British Columbia, Canada)
"Selskapet lanserer per mil dekke" BBC News Rapport (5. oktober 2006)
"Bilister" må betale for veien bruke" BBC News Rapport (1. desember 2006)
Texas Kjøring Forskningsstudie
Big Brother i baksetet, Elektroniske Design Magazine, Sept. 06, 2004
PriPAYD: Personvern Vennlig Pay-As-You-Stasjon  ved Troncoso et al. (Workshop om Personvern i Elektronisk Samfunnet 2007)
Betal på Pumpen Arkivert 4. mars 2012 hos Wayback Machine.
The Economist (February 23, 2013)
UBI satt for mainstream? (Februar 26, 2013)
Lissotes cornutus

Lissotes cornutus er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
En liten til middelsstor (12-18 millimeter), noe bred, mørkbrun til svart hjortebille. Hannen har noe forstørrede, krumme kjever (mandibler) som er omtrent så lange som hodet. Kroppen er grovt og ganske tett punktert. Dekkvingene og pronotum har oppstående, gulaktige hår på sidene. Hunnen mangler forstørrede kjever, hodet er mindre enn hos hannen, pronotum mer rundet og oversiden kraftigere punktert.


== Levevis ==
Arten lever i kjølig, temperert regnskog, buskmark (sklerofyllskog) og også på alpine heier. Både voksne og larver lever under råtnende stokker. De voksne billene kan ikke fly.


== Utbredelse ==
Arten lever på Tasmania.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
Stammen Lissapterini
Slekten Lissotes Westwood, 1855
Lissotes cornutus Boileau, 1905


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lissotes cornutus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Lissotes cornutus hos NCBI 
Lissotes cornutus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Atlas of Living Australia - Lissotes cornutus [1]
Alain Galant: Les Lucanidae du Monde. Nettside om arten
Ansvarsfraskrivelse

En ansvarsfraskrivelse er vanligvis et eller flere utsagn som er ment å avgrense omfanget av rettigheter og plikter i et rettslig forhold. En ansvarsfraskrivelse impliserer ofte forhold som innebærer en form for usikkerhet eller risiko.


== Se også ==
Som den er
Socotrana

Socotrana er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) sandjegere i familiegruppen løpebiller.


== Utseende ==
En middelsstor (ca. 10 millimeter), slank og langbeint sandjeger. Dekkvingene er blåaktig svarte med en smal, gul flekk på sidene.


== Levevis ==
Arten er en svært rask løper og gjemmer seg under steiner. Den er muligens nattaktiv.


== Utbredelse ==
Arten er bare kjent fra Socotra.


== Systematisk inndeling ==
Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Adephaga
Overfamilien Caraboidea
Familien løpebiller, Carabidae
Underfamilien sandjegere, Cicindelinae
Stammen Cicindelini
Slekten Socotrana Cassola & Wranik, 1998
Socotrana labroturrita Cassola & Wranik, 1998


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
(en) Socotrana i Encyclopedia of Life 
(en) Socotrana i Global Biodiversity Information Facility 
Socotrana – detaljert informasjon på Wikispecies
Prakasha

Prakasha er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) markløpere (Harpalinae) i familiegruppen løpebiller.


== Utseende ==
En middelsstor (7-8 millimeter), avlang, mørkt rødbrun til svart løpebille. Palper, antenner og bein er brungule. Kroppsformen er nokså jevnbred. Hodet er forholdsvis lite. Pronotum er rundet, dekkvingene nokså jevnbrede med tydelige punktstriper.


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Arten er kjent fra Afghanistan, Pakistan, Nepal og Myanmar.


== Systematisk inndeling ==

ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea Latreille, 1802
familien   løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
underfamilie markløpere Harpalinae Bonelli, 1810
stammen Harpalini Bonelli, 1810
slekten Prakasha Andrewes, 1919
Prakasha amariformis (Bates, 1892)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for arter i Wikidata
Varmintrifle

En varmintrifle er en amerikansk betegnelse som ofte er brukt om småkalibrede jaktrifler med ekstra god presisjon bygget for jakt på skadedyr. Begrepet blir også brukt om sportsrifler med lignende presisjonsfremmende egenskaper som tykk pipe og stort kikkertsikte.
Varmintrifler blir ansett å fylle et hulrom mellom kraftige storviltrifler (til f.eks. rein og elg) og lette, mindre kraftige salongvåpen.


== Varmintpatroner ==
Det brukes ofte flattskytende patroner som for eksempel .223 Remington, men varmint-begrepet brukes også om salongrifler i f.eks. .22 LR med tykk pipe. Andre eksempler på populære finkalibrede varmint-patroner er .22 Magnum og .17 HMR. Andre eksempler på mellomkalibrede varmint-patroner er .17 Remington og .204 Ruger, mens andre eksempler på grovkalibrede varmint-patroner er .243 Winchester, 6 mm Remington og .25-06 Remington.


== Referanser ==
Tikkakoski

Oy Tikkakoski Ab var et finsk selskap som produserte våpen og ulike varige goder, særlig symaskiner. Firmanavnet var oppkalt etter Tikkakoski-distriktet i Jyväskylä i det sentrale Finland hvor fabrikken var plassert. De mest kjente produktene ble solgt under merkenavnet Tikka.
I 1983 ble Tikkakoski kjøpt opp av Sako, en annen finsk våpenprodusent, og det fusjonerte selskapet fikk navnet Oy Sako-Tikka Ab. Etter en stund ble Tikkakoski utelatt fra selskapets navn, men Sako fortsette å bruke varermerket Tikka varemerket på en rekke rifler. Tikka har siden hovedsakelig blitt brukt om konsernets budsjettrifler, mens Sako hovedsakelig ble brukt om konsernets preimumrifler.
I 1986 fusjonerte Sako med Valmet og selskapet gikk over til å hete Sako-Valmet. Sammenslåingen førte til nedleggelsen av Tikkakoski-divisjonen i 1987.


== Se også ==
Sako
Tikka T3
Tikka T1x, en salongrifle med mange visuelle og ergonomiske likhet er med Tikka T3-serien.
Tikka M55 og Tikka M65, eldre modeller fra Tikkakoski-fabrikken, og som T3 er en videreutvikling fra.


== Referanser ==


== Kilder ==
Hyytinen, Timo: Arma Fennica: suomalaiset aseet (finsk skytevåpen). Gummerus, 1985. ISBN 951-99681-6-4.
Kjøkkenvifte

En kjøkkenvifte er en enhet som inneholder en mekanisk vifte som henger over komfyr eller platetopp i kjøkken. Avtrekket skal trekke ut fett, forbrenningsprodukter, gasser, røyk, varme og vanndamp fra matlagingen, og eventuelt filtrere denne.


== Beskrivelse ==
Det finnes to hovedtyper av kjøkkenvifter. Den ene typen ventilerer ut mot friluft via et kanalsystem, mens den andre typen resirkulerer luften f.eks. via et kullfilter som inneholder aktivt kull før den slippes tilbake igjen til kjøkkenet.


== Fett og brannfare ==
De fleste kjøkkenviften har et eller annet system for å fange opp fett (f.eks. et filter) slik at man begrenser fettmengden som samler seg i rørene. Mye fett i rørene kan være øke risikoen for brannspredning dersom det skulle oppstå brann ved matlaging. Fettfiltrene bør rengjøres regelmessig.


== Støynivå ==
Høyt støynivå fra kjøkkenvifter kan påvirke trivsel når man arbeider på kjøkkenet, og kan over lang tid potensielt tid bidra til nedsatt hørsel. Vifter med variabel hastighet bråker vanligvis mer på høyere innstillinger som ofte svarer til høyere luftgjennomstrømning. Forskjellige typer og modeller kan ha ulikt støynivå ved transport av samme luftvolum. Kjøkkenvifter med rør som går til friluft er vanligvis mer støyende, men har også ofte høyere luftgjennomstrømning, mens kjøkkenvifter som resirkulerer luften ofte er roligere, men er mindre effektive på å fjerne lukt og forurensning.
I likhet med andre kjøkkenapparater måles støynivået på kjøkkenvifter ofte på den logaritmiske desibel-skalaen med A-vekting, forkortet dB(A). En kilde oppgir at støynivået fra de fleste kjøkkenvifter blir markedsført til å ligge rundt 60-70 dB(A), mens "rolige" modeller kan gå så lavt som 40 dB(A), og "bråkete" vifter løst blir klassifisert som modeller med støynivå over 70 dB(A). Det bør bemerkes at støynivået generelt er oppgitt for maksimal hastighet, og det kan derfor være nyttig å sammenlikne støynivået ved ulike volumetriske luftstrømninger (for eksempel i liter per sekund) for å få et mer nyansert bilde. Internasjonalt blir luftgjennomstrømningen i kjøkkenvifter vanligvis målt i liter per sekund (L/s).


== Referanser ==
Arbeidsstykke

Et arbeidsstykke er et stykke, ofte laget av ett enkelt materiale, som er i ferd med å bearbeides til en annen form (for eksempel byggestein). Selve prosesseringsmetoden spiller ingen rolle.
Begrepet arbeidsstykke har etablert seg i håndverk og industri, og ordet forbinder arbeidet / behandlingen og objektet som skal behandles.
Et emne er et arbeidsstykke som allerede har gått gjennom et behandlingstrinn i prosesseringskjeden, og som er ment for et videre behandlingstrinn. Et emne kan for eksempel lages av et  rundstål og senere bli en del av et halvfabrikat.


== Referanser ==
Rallynoter

Rallynoter eller bare noter er en vanlig brukt av kartlesere for å beskrive en rallyløype i ekstrem detalj. Rallynotene beskriver ting langs ruten som sideveier, veikryss og andre faktorer som kan påvirke hastigheten sjåføren vil velge å kjøre med. Videre beskriver notene avstanden mellom hvert blikkfang, krappheten og formen på svinger, ugunstig dossering, topper, bakketopp, type overflate og værforhold, hull i veien, spesielle instruksjoner til sjåføren, og så videre.
For å kunne meddele alle disse viktige detaljene på kort tid leses rallynotene fra et kompakt stenografi av kartleseren underveis i fartsprøven. En rekke systemer har blitt utviklet, og det er ingen "standard" for rallynoter, men i praksis er det en rekke de facto standarder. Forskjellige varianter varierer for eksempel med foretrukket språk i teamet, metriske eller andre enheter, og så videre. Rallynoter til en fartsprøve WRC kan være på mange sider, og et helt rally kan gå over flere bøker.
På noen løp gir arrangørene ut offisielle noter, og det er da som regel forbudt å rekognosere (recce), som betyr at disse notene er de eneste som skal brukes. Andre løp tillater mannskapene å bruke de notene de skulle ønske uavhengig av opphav. Skriving av noter krever tilgang til løypen på forhånd av arrangementet, hvilket ikke alltid er mulig.


== Norske ord ==
Noen vanlige ord i norskspråklige rallynoter er:
Nype: Sving som blir skarpere mot slutten
Åpner: Slakere sving mot slutten
Halvkort, kort, halvlang, lang og ekstra lang: Lengden på svingen
Ikke kutt, kutt og kutt maks av sving
Late: Svingen begynner senere enn normalt
Early = Svingen begynner tidligere enn normalt
Flat: Bekreftelse på at føreren skal kjøre virkelig fort
Hold høyre/venstre/midten: Forenkler inngang til neste sving
Line: Ber føreren om å tenke sporvalg
Stein inner/ytter: Se opp for stein, stolpe, stubbe eller lignende
Krøn: Svensk ord for bakketopp, også brukt i norsk rally
Antall meter mellom hver sving angis også.


=== Svinggradering ===
Svinger graderes ofte 1 til 6, hvor 1 betyr 90 graders sving i første gir, mens 6 betyr at svingen nesten går rett frem og i sjette gir. Fingradering av sving kan angis med pluss eller minus.


== Se også ==
Musikknoter
Notelære
Jemba Inertia Notes System, en rallynotegenerator for automatisk skriving av rallynoter


== Referanser ==
2. serierunde i Tippeligaen 1990

Alle kampene i 2. runde i Tippeligaen 1990 ble spilt søndag 6. mai.


== Kampfakta ==


== Referanser ==
Discoptera

Discoptera  er en slekt av løpebiller.


== Utseende ==
Middelsstore, noe brede, blanke, brune løpebiller. Hodet er bredt rundet, fasettøynene litt utstående, antennene tynne og litt over halve kroppslengden. Pronotum er rundet, mye bredere enn langt. Dekkvingene er bredt ovale, nær dobbelt så brede som forkroppen, med tydelige punktstriper.


== Levevis ==
Artene lever i sandete ørkenområder. De kan dykke ned i sanden og "svømme" gjennom den.


== Utbredelse ==
Artene lever i Asia (Arabia, Sentral-Asia)


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
Overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea Latreille, 1802
Familien løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
Underfamilien Lebiinae  Bonelli, 1810
Stammen Corsyrini  Ganglbauer, 1891 
Slekten Discoptera Semenov, 1889
Discoptera arabica Fairmaire, 1896
Discoptera eylandi Semenov, 1889
Discoptera komarowi Semenov, 1889
Discoptera przewalskii Semenov, 1889
Discoptera tschitscherini Semenov, 1895


== Eksterne lenker ==
Bilde av Discoptera komarowi
(en) Discoptera i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Discoptera – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Discoptera – detaljert informasjon på Wikispecies