jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Oreisplanus

Oreisplanus er en slekt av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 30 millimeter), kraftige, brune smygere, gjerne med små, hvite eller gule flekker på forvingene.


== Levevis ==
Larvene lever på planter i halvgrasfamilien.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i det sørøstlige Australia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Trapezitinae Waterhouse & Lyell, 1914- Australia
Slekten Oreisplanus Waterhouse & Lyell, 1914
Oreisplanus munionga (Olliff, 1890)
Oreisplanus munionga larana Couchman, 1962 - Tasmania
Oreisplanus munionga munionga (Olliff, 1890)  - New South Wales og Victoria
Oreisplanus perornata (Kirby, 1893) - New South Wales og Victoria


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Trapezitinae på Tree of life [1]
Oversikt over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Oreisplanus i Encyclopedia of Life 
(en) Oreisplanus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Oreisplanus hos NCBI 
(en) Kategori:Oreisplanus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Oreisplanus – detaljert informasjon på Wikispecies
Langskjærene naturreservat

Langskjærene naturreservat ble opprettet i 1978. Langskjærene er en gruppe til dels lave skjær med svabergpreg sør for Hudø i Tønsbergfjorden, og er viktige hekkeplasser for sjøfuglene. Skjærene har en liten, men stabil forekomst av hekkende teist. Langskjærene er et viktig leveområde for flere måkearter, ender, alkefugler og storskarv. I vinterhalvåret er det gode bestander av sjøfugler her, særlig av svartand, ærfugl, siland, kvinand og storskarv.Formålet med fredningen er å bevare livsmiljøet for plante- og dyrelivet i området, særlig ut fra hensynet til sjøfuglene og deres hekkeplasser.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Langskjærene naturreservat Arkivert 10. januar 2019 hos Wayback Machine. Boka Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase
Listen to Your Heartbeat

«Listen to Your Hearbeat», svensk tittel: «Lyssna till ditt hjärta», er en svensk popslager fra 2001, komponert av Thomas G:son og Henrik Sethsson, og fremført av popgruppen Friends. Den svenskspråklige versjonen av sangen vant svenske Melodifestivalen i 2001, og den engelskspråklige versjonen var Sveriges bidag i Eurovision Song Contest 2001 i København. Der endte sangen som nummer 5 av 23 deltakere.


== Bakgrunn ==
Låten er komponert av Thomas G:son og Henrik Sethsson. Dette var Thomas G:sons første seier i Melodifestivalen, og han skulle senere vinnere konkurranses ved flere anledninger. Sangen ble fremført av popgruppen Friends, som var satt sammen i forbindelse med en realityserie på TV4 Sverige høsten 1999.
«Lyssna till ditt hjärta» var ett av ti bidrag til den svenske finalen av Melodifestivalen i Malmö 23. februar 2001. Sangen vant både jury- og telefonavstemningen og ble dermed Sveriges bidrag til den internasjonale finalen i København 12. mai samme år.I den internasjonale finalen var Sverige det syvende landet ut på scenen av 23 deltakere. På forhånd var Friends storfavoritter til å vinne, og sangen hadde blitt oversatt til engelsk med tittelen «Listen to Your Hearbeat». Sangen endte til slutt på en femteplass med 100 poeng.


== Anklager om plagiat ==
Låten ble imidlertid anklaget av fans og journalister for å være en ABBA-kopi. Sangen var også gjenstand for konkrete plagiat-anklager. blant annet av den kroatiske komponisten Johnny Zverzina som mente han hadde skrevet melodien allerede i 1987, da kalt «Isus najvece ime». Klagen førte imidlertid ikke frem.
Mer alvorlig var plagitanklagene fra komponistene bak Belgias Eurovision-bidrag fra 1996, «Liefde is een kaartspeel» med Lisa Del Bo. Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå nedsatte en bedømmingskomité for å ta stilling til anklagene, og frikjente låten såvidt. EBU vurderte også saken og konkluderte med at anklagene måtte avgjøres i retten.Den belgiske komponistforeningen SABAM truet siden med rettssak. Til slutt inngikk de svenske komponistene og plateselskapet Mariann Grammofon et økonomisk forlik med SABAM og de belgiske låtskriverne for å avslutte saken. Denne prosessen ble først avsluttet to år etter Eurovision Song Contest 2001 og fikk ingen påvirkning for deltakelsen i København.


== Utgivelse ==
Sangen ble utgitt som singel på Mariann ‎Grammofon (katalognummer 015 023-2) våren 2001:


=== Sporliste ===


== Listeplasseringer ==
Den svenske versjonen nådde en fjerdeplass på den svenske singellisten og en fjerdeplass på Svensktoppen.


== Referanser ==
Kausen biotopvernområde

Kausen biotopvernområde ble opprettet i 2009. Kausen ligger rett utenfor friområdet Ørastranda. Grensen for verneområdet er trukket helt inn til stranda på østsiden av Kausen. Dette ble gjort for ikke å legge for store begrensninger på friluftslivet. I tiden med ferdselsforbud er det forbudt å fortøye båter på Kausen og å gå i land på holmen. Kausen et viktig hekkeområde for sjøfugler.Verneformål: Beskytte sjøfugl i hekketiden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kausen biotopvernområde Arkivert 10. januar 2019 hos Wayback Machine. Boka Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase
Saltbuskjær biotopvernområde

Saltbuskjær biotopvernområde ble opprettet i 2009, og består av to nesten sammenhengende skjær vest i Vrengensundet. Skjærene er en viktig hekkeplass for fiskemåker. Andre sjøfugler som makrellterner hekker i mindre antall. Ferdsel av mennesker, både til lands og til vanns, kan forstyrre sjøfuglene, og løse hunder er en stor trussel for fugler som hekker på bakken.Verneformål: Beskytte sjøfugl i hekketiden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Saltbuskjær biotopvernområde Arkivert 10. januar 2019 hos Wayback Machine. Boka Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase
Rostov Arena

Rostov Arena  (russisk:Ростов Арена) er et fotballstadion i Rostov-na-Donu i Russland.  Det ble bygget i forbindelse med VM i fotball 2018 og er hjemmebanen til fotballaget FC Rostov.


== Historikk ==
Grunnarbeidet startet i 2013, men det måtte stoppes for en periode da det ble funnet fem bomber fra andre verdenskrig. Stadionet var først designet med en åpen kortside mot elven Don, men måtte blir endret på grunn av kostnader og FIFA sine krav for stadioner.   Designet på stadionet er inspirert av meander på elven Don.  Etter VM i fotball skal fotballaget FC Rostov spille sine hjemmekamper her.

		
		
		


== Kamper under VM i fotball 2018 ==
Listen viser avspark norsk tid 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Rostov Arena – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Bilder av byggingen av stadionet hos stadiumdb.com
Volgograd Arena

Volgograd Arena (russisk: Волгоград Арена) er et fotballstadion i Volgograd i Russland.  Det ble bygget i forbindelse med VM i fotball 2018 og er hjemmebanen til fotballaget SK Rotor Volgograd.


== Kamper under VM i fotball 2018 ==
Listen viser avspark norsk tid


== Eksterne lenker ==
(en) Volgograd Arena – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Nizjnij Novgorod Stadion

Nizjnij Novgorod Stadion  (russisk:стадион «Нижний Новгород») er et fotballstadion i Nizjnij Novgorod i Russland.  Det ble bygget i forbindelse med VM i fotball 2018 og er hjemmebanen til fotballaget FC Olimpijets Nizjnij Novgorod.


== Historikk ==
Stadionet er plassert i et historisk område som er kjent som Strelki og ligger der hvor elvene Volga og Oka møtes. På andre siden av elven ligger festningen Nizjnij Novgorod Kremlin.  Bygningen stod ferdig i februar 2018 og det ble spilt tre prøvekamper i april og mai 2018 med FC Olimpijets Nizjnij Novgorod.

		
		


== Kamper under VM i fotball 2018 ==
Listen viser avspark norsk tid 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nizhny Novgorod Stadium – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kaliningrad stadion

Kaliningrad stadion  (russisk:Стадион Калининград) er et fotballstadion i Kaliningrad i Russland.  Det ble bygget i forbindelse med VM i fotball 2018 og er hjemmebanen til fotballaget FC Baltika Kaliningrad.


== Historikk ==
Stadionet er plassert på øya Oktyabrsky som ligger i elven Pregolja. Det var først planlagt å bygge stadionet hvor Baltika stadion ligger; dette er et mindre stadion til fotballaget FC Baltika Kaliningrad.  Det ble senere besluttet å flytte stadion til Oktyabrsky.  Beslutningen viste seg å bli dyr på grunn av våt-området det skulle bygges på.  Byggingen startet i 2015 og stod ferdig til fotball VM i 2018.  Det er planlagt å redusere kapasiteten til 25 000 etter VM siden hjemmelaget har et gjennomsnittlig tilskuertall på noen få tusen.  Både utvendig og innvendig samt setene har fargene blått og hvitt som er fargene til FC Baltika.

		


== Kamper under VM i fotball 2018 ==
Listen viser avspark norsk tid


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kaliningrad Stadium – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kaliningrad Stadium hos FIFA.com (en) Arkivert 8. oktober 2017 hos Wayback Machine.
Zapadnaja Litsa (elv)

Zapadnaja Litsa er også navnet på flåtebasen ved utløpet av denne elven.Zapadnaja Litsa (russisk: Западная Лица, Vestlige Litsa) er en elv i det nordligste Russland i området vest for Murmansk. 
Elven er et populært sted for laksefiske, men er vanskelig å komme til, ettersom den ligger på den lukkede byen Zaoziorsks territorium, hvor der er en base for undervannsbåter.
Elven har en lengde på 84,5 km. Fra sitt utspring løper den gjennom et flatt sletteland over en strekning på 47 km, og deretter veksler elven mellom brede og rolige strekninger og strekninger med sterk strøm. Der er tre stryk i de siste 11 km av elven. 
Under annen verdenskrig forløp det nordligste av fronten mellom de tyske og sovjetiske styrker fra 1941 til 1944 langs elven (Murmanskfronten eller Litsfronten). Tyskerne forsøkte tre ganger forgjeves å krysse elven i 1941, og deretter lå fronten noenlunde fast inntil den 6. oktober 1944, da den siste store sovjetiske offensiv drev de tyske tropper tilbake til Nordnorge, hvor grensen ble passert den 18. oktober 1944. Sovjetiske styrker krysset deretter grensen til Norge og frigjorde Kirkenes. Skilt i området advarer fortsatt om ueksplodert ammunisjon.


== Se også ==
Litsadalen


== Eksterne lenker ==
Laksefiskeri i Litsa
Zapadnaja Litsa

Zapadnaja Litsa kan vise til:

Zapadnaja Litsa (elv), russisk elv
Zapadnaja Litsa (fjord), russisk fjord
Zapadnaja Litsa (base), russisk marinebase
Olenja (flybase)

Militærflybasen Olenja (Аэродром Оленья, ICAO-Code XLMO) er en flybase tilknyttet den russiske Nordflåten.
Flyplassen og den tilhørende bebyggelse Vyssoki befinner seg ved Olenegorsk i Oblast Murmansk, knapt 200 kilometer fra grensen mot Norge. Den var tiltenkt rolle som et springbrett for strategiske bombefly av typen Tupolev Tu-95 mot USA.Den 26. april 1963 landet Fidel Castro på flyplassen og ble tatt i mot av Anastas Mikojan.Under Russlands invasjon av Ukraina 2022 samlet Russland 7 fly av typen Tu-160 Blackjack og 4 stk Tu-95 Bear-H på denne basen, alle i stand til å bruke atomvåpen, samtidig med at russiske ledere gjentatte ganger nevnte atomvåpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Olenya Air Base – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Flugplatzbelegungen
Signeta

Signeta er en slekt av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 25-30 millimeter), kraftige, brune smygere, gjerne med små, hvite flekker på forvingene.


== Levevis ==
Larvene lever på starr og gress.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i det sørlige og østlige Australia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Trapezitinae Waterhouse & Lyell, 1914- Australia
Slekten Signeta Waterhouse & Lyell, 1914
Signeta flammeata (Butler, 1882)
Signeta tymbophora (Meyrick & Lower, 1902)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Trapezitinae på Tree of life [1]
Oversikt over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Signeta i Encyclopedia of Life 
(en) Signeta i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Signeta hos NCBI 
(en) Kategori:Signeta – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Signeta – detaljert informasjon på Wikispecies
Felicena

Felicena er en slekt av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 25-30 millimeter), kraftige, brune smygere, gjerne med små, hvite flekker på forvingene.


== Levevis ==
Larvene lever på starr og gress.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt på Ny-Guinea.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Trapezitinae Waterhouse & Lyell, 1914- Australia
Slekten Felicena Waterhouse, 1932
Felicena dirpha (Boisduval, 1832)
Felicena dirpha albicilla (Joicey & Talbot, 1917)
Felicena dirpha dirpha (Boisduval, 1832)
Felicena dirpha nota Evans, 1949
Felicena dora Evans, 1949


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Trapezitinae på Tree of life [1]
Oversikt over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Felicena i Encyclopedia of Life 
(en) Felicena i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Felicena hos NCBI 
Felicena – detaljert informasjon på Wikispecies
Rachelia

Rachelia er en slekt av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 25-30 millimeter), kraftige, mørkbrune smygere. På oversiden har vingene lyst blålige felter ved roten.


== Levevis ==
Larvene lever på starr og gress.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt på Ny-Guinea og Aruøyene, også i det nordligste Australia.


== Systematisk inndeling ==
Noen ganger blir det to artene slått sammen.

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Trapezitinae Waterhouse & Lyell, 1914- Australia
Slekten Rachelia Hemming, 1964
Rachelia extrusus (Felder & Felder, 1867)
Rachelia icosia (Frühstorfer, 1911)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Trapezitinae på Tree of life [1]
Oversikt over artene


== Eksterne lenker ==
Bilde av Rachelia extrusus
(en) Rachelia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Rachelia hos NCBI 
Rachelia – detaljert informasjon på Wikispecies
Antipodia

Antipodia er en slekt av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 25-30 millimeter), kraftige, brunsvarte smygere med hvite flekker.


== Levevis ==
Larvene lever på planter i halvgrasfamilien.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i det sørlige Australia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Trapezitinae Waterhouse & Lyell, 1914- Australia
Slekten Antipodia Atkins, 1984
Antipodia atralba (Tepper, 1882)
Antipodia chaostola (Meyrick, 1888)
Antipodia dactyliota (Meyrick, 1888)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Trapezitinae på Tree of life [1]
Oversikt over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Antipodia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Antipodia hos NCBI 
(en) Kategori:Antipodia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Antipodia – detaljert informasjon på Wikispecies
Seks Digte

Seks Digte, opus 4 er en samling sanger for altstemme med pianoakkompagnement som Edvard Grieg skrev i København i 1863–1864 og dediserte Nina Hagerup.
Første utgave ble gitt ut under navnet Sex Digte af H. Heine, L. Uhland, og A. von Chamisso : for Altstemme og Pianoforte. -1864. - København, Hornemann & Erslev (Emil Erslev).
De tyske originaltekstene ble oversatt til dansk av Griegs venn Benjamin Feddersen.

EnkeltsangerDie Waise (Sie haben mich geheißen) (Chamisso) – Den Forældreløse (Jeg skulde samle Blaabær)
Morgentau (Wir wollten mit Kosen und Lieben) (Chamisso)  – Morgendug (Til Elskov og Kjærtegn vi vilde)
Abschied (Das gelbe Laub erzittert)  (Heine)  – Afsked (Nu visner Skoven atter)
Jägerlied (Kein' beß're Lust in dieser Zeit) (Uhland)  – Jægersang (Jeg svinger mig paa Hesten glad)
Das alte Lied (Es war ein alter König)  (Heine)  – Den gamle Vise (Det var en gammel Konge)
Wo sind sie hin? (Es ragt in's Meer der Runestein) (Heine)  – Hvor er 'de nu? (En Runestein i Havet staar)


== Kilder ==
Jorunn Eckhoff Færden: Sanger, op. 4, Griegarkivet ved Bergen Offentlige Bibliotek


== Eksterne lenker ==
Monica Jangaard: Opus 4. Seks digte, Grieg minutt for minutt, NRK.
6 Songs, Op.4 (Grieg, Edvard): Fritt tilgjengelige noter i International Music Score Library Project.
Hewitsoniella migonitis

Hewitsoniella migonitis er en sommerfugl som tilhører familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 25-30 millimeter), kraftige, brunsvarte smygere med hvite flekker.


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Arten er utbredt på noen øyer ved Ny-Guinea.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Trapezitinae Waterhouse & Lyell, 1914- Australia
Slekten Hewitsoniella Shepard, 1931
Hewitsoniella migonitis (Hewitson, 1876)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Trapezitinae på Tree of life [1]
Oversikt over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Hewitsoniella migonitis i Encyclopedia of Life 
(en) Hewitsoniella migonitis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Hewitsoniella migonitis hos NCBI 
Hewitsoniella migonitis – detaljert informasjon på Wikispecies
Dispar compacta

Dispar compacta er en sommerfugl som tilhører familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn ca. 30 millimeter), kraftig, brun smyger med gule flekker.


== Levevis ==
Larvene utvikler seg på ulike gress.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Australia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Trapezitinae Waterhouse & Lyell, 1914- Australia
Slekten Dispar  Waterhouse & Lyell, 1914
Dispar compacta (Butler, 1882)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Trapezitinae på Tree of life [1]
Oversikt over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Dispar compacta i Encyclopedia of Life 
(en) Dispar compacta i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Dispar compacta hos NCBI 
(en) Kategori:Dispar compacta – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Dispar compacta – detaljert informasjon på Wikispecies
Pasma tasmanica

Pasma tasmanica er en sommerfugl som tilhører familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn ca. 30 millimeter), kraftig, mørkbrun smyger med små, hvite flekker.


== Levevis ==
Larvene utvikler seg på ulike gress.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i det sørlige Australia og Tasmania.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Trapezitinae Waterhouse & Lyell, 1914- Australia
Slekten Pasma Waterhouse, 1932
Pasma tasmanica (Miskin, 1889)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Trapezitinae på Tree of life [1]
Oversikt over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Pasma tasmanica i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Pasma tasmanica hos NCBI 
(en) Kategori:Pasma tasmanicus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pasma tasmanicus – detaljert informasjon på Wikispecies
Proeidosa polysema

Proeidosa polysema er en sommerfugl som tilhører familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn ca. 30 millimeter), kraftig, brun smyger med hvite flekker.


== Levevis ==
Larvene utvikler seg på ulike gress i slekten Triodia.


== Utbredelse ==
Arten er vidt utbredt i Australia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Trapezitinae Waterhouse & Lyell, 1914- Australia
Slekten Proeidosa Atkins, 1973
Proeidosa polysema (Lower, 1908)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Trapezitinae på Tree of life [1]
Oversikt over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Proeidosa polysema i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Proeidosa polysema hos NCBI 
(en) Kategori:Proeidosa polysema – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Proeidosa polysema – detaljert informasjon på Wikispecies
Riksspelman

Riksspelman (norsk: riksspillemann) er en svensk tittel innen folkemusikk. For å kunne kalle seg Riksspelman må spillemannen ha blitt tildelt Anders Zorns utmerkelse, Zornmärket, i sølv eller gull.


== Bakgrunn ==
Sølvmerket har blitt delt ut siden 1933, og tildeles i forbindelse med egne spilleprøver i regi av Svenska Folkdansringen. For å bli utnevnt til riksspelman må musikeren være teknisk dyktig og ha kjennskap til spillestil innen svensk tradisjonsmusikk. Musikerne viser kunnskapen sin ved å spille 3–4 sanger for en jury, som avgjør om spillingen kan godkjennes for et diplom, et bronsemerke eller et sølvmerke. Kun musikerne som får sølvmerke, kan kalle seg for riksspelman. Juryen består av høyt kvalifiserte musikkfolk, spillemenn og fagfolk innen svensk folkemusikk, musikalske tradisjoner og historiske uttrykksformer. 
Gullmerket tildeles ikke under juryspillinger, men tildeles en spillemann som blir ansett for å være en særlig fremstående tradisjonsbærer. Det deles ut ett eller to gullmerker årlig.De fleste riksspillemenn spiller fele, men det har også blitt utnevnt riksspillemenn  på torader, härjedalspipa, klarinett,  blåsehorn, laling, munnspill, nøkkelharpe, trelur, svensk sekkepipe og treskofele. Hummel er også et godkjent instrument for å bli vurdert, men hittil har det ikke blitt delt ut sølvmerker innen hummel.Rundt 740 spillemenn har mottatt sølvmerket siden 1933 og innehar dermed tittelen riksspelman.


== Referanser ==