jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Prakttrompettre

Prakttrompettre (Catalpa speciosa) er et løvfellende tre i trompettrefamilien.
Det blir 6–24 m høyt, og stammediameteren er 8–60 cm, unntaksvis 110 cm. Barken er mørkegrå, glatt på unge stammer, men på eldre trær har den vertikale furer. Unge greiner er glatte med mange eller få korkporer. Bladene sitter tre sammen i kranser der bladene har ulike størrelse. Bladstilken er 10–16 cm lang. Bladene er enkle, eller mer sjeldent to- eller treflikede, 15–40 cm lange, 12–25 cm brede, helrandede, langt tilspissede og med brune hår på undersiden. Bladgrunnen er vanligvis dypt hjerteformet, men kan være tverr eller avrundet.
Blomsterstanden er konisk med 28–40, mer sjeldent opptil 75, blomster, 11–22 cm lang og 14–23 cm bred. Blomstene er trompetformede med rynket kant, 6 cm brede og hvite med gule og purpur flekker. På dagtid pollineres blomstene av store bier, som humler (Bombus) og Xylocopa, mens ulike arter av møll pollinerer blomstene om natta. Mengde og sukkerinnhold i nektaren varierer mellom natt og dag og er tilpasset de ulike pollinatorene. Frukten er en linjeformet kapsel som er 20–55 cm lang og 1–1,7 cm bred. Frøene har to vinger som er hårete i endene.
Prakttrompettre vokser vilt i sentrale USA i midtre del av Mississippi-dalen og nedre del av Ohio-dalen. Det forekommer i delstatene Missouri, Arkansas, Illinois, Indiana, Kentucky, Tennessee og nordøstlige Texas.
Arten blir plantet i hager, parker og langs gater i alle tempererte strøk og er spesielt vanlig i østlige Nord-Amerika. Det er lite brukt i Norge selv om prakttrompettre er den mest hardføre trompettrearten. Det finnes også en hybrid, Catalpa × galleana, som er en krysning mellom prakttrompettre og kinatrompettre (Catalpa ovata).


== Galleri ==

		
		
		
		


== Litteratur ==
A. Mitchell (1977). Trær i skog og hage. Oversatt av I. Gjærevoll. Tiden. s. 387. ISBN 82-10-01282-7. 
R.T. Olsen og J.H. Kirkbride jr (2017). «Taxonomic revision of the genus Catalpa (Bignoniaceae)». Brittonia. 69 (3): 387–421. ISSN 1938-436X. doi:10.1007/s12228-017-9471-7. 
A.G. Stephenson og Wm.W. Thomas (1977). «Diurnal and nocturnal pollination of Catalpa speciosa (Bignoniaceae)». Systematic Botany. 2 (3): 191–198. ISSN 1548-2324. JSTOR 2418262. doi:10.2307/2418262. 
«Catalpa speciosa». Missouri Botanical Garden. Besøkt 21. november 2018. 
O.B. Hansen (18. september 2018). «Trompettre (Catalpa Scop.)». Park & Anlegg. Arkivert fra originalen 26. september 2018. Besøkt 21. november 2018. 


== Eksterne lenker ==
(en) Prakttrompettre i Encyclopedia of Life 
(en) Prakttrompettre i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Prakttrompettre hos ITIS 
(en) Prakttrompettre hos NCBI 
(en) Prakttrompettre hos The International Plant Names Index 
(en) Prakttrompettre hos Tropicos 
(en) Kategori:Catalpa speciosa – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Catalpa speciosa – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Catalpa speciosa – detaljert informasjon på Wikispecies
Fykantrappa

Fykantrappa er ei tretrapp på 1129 trinn. Den ligger i Glomfjord i Meløy kommune, helt nord på Helgeland. Fykantrappa ble bygget av rallarer i 1916/17, som en snarvei opp på fjellet Nedre Naver. Fra dalbunnen går man ca 1,7 kilometer og 300 høydemeter, på en sti og trappa før man når toppen.Fykantrappa er vernet, og eies og vedlikeholdes av Statkraft.


== Referanser ==
Gudrun Oxaal

Gudrun Margreta Oxaal (født 21. oktober 1875 i Støren, død 23. juli 1962 i Oslo) var en norsk maler, mest kjent for blomsterbilder, landskapsbilder og portretter.
Gudrun Oxaal var datter av ingeniør og distriktssjef ved Støren-Aamodt Jernbaneanlæg Johan Gotfred Dahl Oxaal (1836 - 1908) og hans hustru Sophie Lorenze Fearnley (1845 - 1899).
Gudrun Oxaal studerte en tid i Paris, og var elev ved Harriet Backers malerskole.
Hun hadde sin mest aktive periode frem til 1910, og hun var representert ved Høstutstillingen i årene 1899-1906


== Stipender ==
Finnes legat 1899


== Referanser ==


== Kilder ==
«Gudrun Oxaal». Norsk kunstnerleksikon. Besøkt 21. november 2018.
Øreplugg

En ørepropp er en enhet som er ment å være satt inn i øregangen for å beskytte mot støy, vind, vann, støv eller andre fremmedlegemer.


== Hørselsvern ==
Ørepropper til hørselvern kan hovedsakelig deles inn i fire typer:

Skum: Ofte laget av enten polyvinylklorid (PVC) eller polyuretan (PU) (memory foam), som komprimeres ved rulling og settes inn i øregangen hvor de utvider seg.
Silikon: Rulles til en ball og tilpasses nøye for å passe over ytre del av øregangen.
Flenset: Brukes ofte av musikere eller Hi-Fi entusiaster.
Støpte propper: Laget med en støpeform som nøyaktig tilpasses brukerens øre og øreganger. Støpte plugger kan videre deles inn i de som lages på laboratorie og de som støpes direkte i øret.Sov i ro er voksbaserte øreplugger oppfunnet i 1905 av den norske apotekeren Birger Foss.Ørepropper er spesielt nyttig for folk som utsettes for overdrevent støyende utstyr eller omgivelser (80 dB eller mer).


== Referanser ==


== Se også ==
Øreklokker
Pyrrhona

Pyrrhona er en slekt av biller som hører til underfamilien blomsterbukker i den artsrike familien trebukker.


== Utseende ==
En middelsstor, slank, matt rødlig til mørk trebukk. Antennene er mørke, tynne, noe lengre enn kroppen. Pronotum er omtrent trapesformet, dekkvingene noe avsmalnedne bakover, smalest noe bak midten, noe utvidete igjen i spissen. Beina er ganske lange og slanke, lårene svarte.


== Levevis ==
Larvene utvikler seg trolig i død ved, men det synes ikke finnes noe sikker informasjon om dette. Utviklingen tar gjerne minst to år. De voksne billene, som oftest er aktive midt på sommeren, besøker gjerne blomster, særlig skjermplanter og andre planter med hvite, åpne blomster. Dette gjelder dog ikke alle artene. Blomsterbukkene er livlige insekter i motsetning til de fleste andre trebukker som virker ganske trege.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Japan.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien blomsterbukker, Lepturinae Latreille, 1802
Stammen Lepturini Latreille, 1802
Slekten Pyrrhona Bates, 1884
Pyrrhona laeticolor Bates, 1884
Pyrrhona laeticolor laeticolor Bates, 1884
Pyrrhona laeticolor takakuwai Kusama, 1971


== Kilder ==
Cerambycidae of the World - Lepturini [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Pyrrhona i Encyclopedia of Life 
(en) Pyrrhona i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Pyrrhona hos NCBI 
Pyrrhona – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Corennys – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bildegalleri Arkivert 21. november 2018 hos Wayback Machine.
Øreklokker

Øreklokker er utstyr designet for å dekke en persons ører, og har ofte en bøyle som enten går over eller bak hodet samt en kopp på hver side til ørene. Øreklokker brukes oftest som hørselvern mot støyende omgivelser både i arbeid og på fritid, som for eksempel på konserter, under skyting, støvsuging, plenklipping, osv. Det lages også øreklokker for andre formål som for eksempel varmeplagg eller til å høre på musikk.
Amerikanske Occupational Safety and Health Administration (OSHA) anbefaler bruk av hørselsvern hvis arbeidsgiver utsettes for et gjennomsnittlig støynivå med intensitet på 85 dBA over et 8 timers skift. Hørselvern er absolutt påkrevd hvis ansatte utsettes for gjennomsnittlig støy med intensitet 90 dBA eller mer over et 8-timers skift. Amerikanske Mine Safety and Health Administration (MSHA) har samme krav som OSHA. Både OSHA og MSHA krever også at arbeidstakere bruker hørselvern dersom de enten har nedsatt hørsel eller ikke enda har tatt hørselstest.Ørepropper er spesielt nyttig for folk som utsettes for overdrevent støyende utstyr eller omgivelser (80 dB eller mer).


== Se også ==
Øreplugg


== Referanser ==
Politikkåret 1859

Politikkåret 1859 er en oversikt over hendelser, valg, fødte og avdøde personer med tilknytning til politikk i 1859.


== Hendelser ==
14. februar - Oregon blir delstat i USA.
12. juni - Henry John Temple etterfølger Edward Geoffrey Stanley som statsminister i Storbritannia.
2. desember - Carl Eduard Rotwitt etterfølger Carl Christian Hall som Danmarks konseilspræsident.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1859 in politics – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Choriolaus

Choriolaus er en slekt av biller som hører til underfamilien blomsterbukker i den artsrike familien trebukker.


== Utseende ==
Middelsstore (ca. 12 millimeter), spinkle, men litt brede, matte, mer eller mindre rødlige trebukker. Antennene er tynne, oftest mørke, litt kortere enn kroppen. Pronotum er trapesformet, dekkvingene omtrent jevnbrede, kan være mer eller mindre mørke. Beina er svarte, middels lange, ganske tynne.


== Levevis ==
Larvene utvikler seg trolig i død ved, men det synes ikke finnes noe sikker informasjon om dette. Utviklingen tar gjerne minst to år. De voksne billene, som oftest er aktive midt på sommeren, besøker gjerne blomster, særlig skjermplanter og andre planter med hvite, åpne blomster. Dette gjelder dog ikke alle artene. Blomsterbukkene er livlige insekter i motsetning til de fleste andre trebukker som virker ganske trege.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt fra Arizona i nord til Costa Rica i sør, med de fleste av artene i Mexico.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien blomsterbukker, Lepturinae Latreille, 1802
Stammen Lepturini Latreille, 1802
Slekten Choriolaus Bates, 1885
Choriolaus aegrotus Bates, 1885
Choriolaus auratus Giesbert & Wappes, 1999
Choriolaus celestae (Chemsak & Linsley, 1974)
Choriolaus derhami Chemsak & Linsley, 1976
Choriolaus filicornis (Linsley & Chemsak, 1971)
Choriolaus flavirostris (Bates, 1880)
Choriolaus fulveolus (Bates, 1885)
Choriolaus gracilis (Chemsak & Linsley, 1974)
Choriolaus hirsutus (Bates, 1885)
Choriolaus howdeni Giesbert & Wappes, 1999
Choriolaus latescens Bates, 1885
Choriolaus nigripennis Giesbert & Wappes, 1999
Choriolaus ruficollis (Pascoe, 1866)
Choriolaus sabinoensis (Knull, 1954)
Choriolaus sulcipennis Linsley, 1970
Choriolaus suturalis Giesbert & Wappes, 1999


== Kilder ==
Cerambycidae of the World - Lepturini [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Choriolaus i Encyclopedia of Life 
(en) Choriolaus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Choriolaus hos ITIS 
Choriolaus – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Choriolaus – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bildegalleri Arkivert 21. november 2018 hos Wayback Machine.
Ingeborg Jensen

Ingeborg Jensen (født 29. januar 1884 i Kristiania, død 20. mars 1946 i Oslo) var en norsk maler, som spesielt var kjent for landskap, portretter og blomsterbilder, ofte utført i et naturalistisk uttrykk, ofte i dempede gråtoner.


== Familie ==
Ingeborg Jensen var datter av kjøpmann, og gårdbruker på Gjettum, Wilhelm Fredrik Jensen, og hans hustru Kristiane Mathilde Berg.


== Utdannelse ==
Jensen var elev ved Den kgl. Tegneskole under Oscar Wergeland i perioden 1900–01, og ved Harriet Backers malerskole 1902–03. Tre måneder av året 1907 var hun elev ved Académie Colarossi, hos Christian Krohg, før hun igjen var elev av Krohg, og dessuten av Halfdan Strøm ved Statens Kunstakademi i Kristiania i 1909-10. I 1915 var hun elev av Statens Håndverks- og Kunstindustriskole under Oluf Wold-Torne.


== Kunstnerisk virke ==
Ingeborg Jensen debuterte 1909 på Høstutstillingen og på De unges utstilling hos Blomqvists Kunsthandel. Hun arbeidet i tradisjonen etter Harriet Backer, og la stor vekt på detaljeringen i sine malerier. Den første tiden var uttrykket dempet, men henimot 1920 ble koloritten dristigere. I hennes mest kjente portretter er den gråtonede, innadvendte melankolien fremtredende. I landskapsbildene hennes gjenfinner amn ofte en egenartet vårlig stillferdighet.
Jensen var en gjenganger ved Høstutstillingen, og holdt dessuten flere separatutstillinger, blant annet i Kunstnerforbundet. Hun var en nær venn, og samarbeidspartner, av Frida Schioldborg, og etter sistnevntes bortgang i 1926 slet Jensen lenge med å finne tilbake til sin kunstneriske utfoldelse. 


== Stipender, reiser og utenlandsopphold ==
Finnes legat 1907 (?)
Opphold i Paris 8 md. 1907–08
Reise til Italia med 2 md. opphold i Firenze 1920
Kortere opphold i Firenze og Roma i 1926.


== Referanser ==


== Kilder ==
«Ingeborg Jensen». Norsk kunstnerleksikon. Besøkt 21. november 2018.
Dokhtouroffia

Dokhtouroffia er en slekt av biller som hører til underfamilien blomsterbukker i den artsrike familien trebukker.


== Utseende ==
Middelsstore, slanke, matt svarte trebukker med gulbrune dekkvinger. Antennene er tynne, kortere enn kroppen. Pronotum er trapesformet, dekkvingene avsmalnende bakover, med mørkbrune sideflekker. Beina er middels lange, lårene slanke.


== Levevis ==
Larvene utvikler seg trolig i død ved, men det synes ikke finnes noe sikker informasjon om dette. Utviklingen tar gjerne minst to år. De voksne billene, som oftest er aktive midt på sommeren, besøker gjerne blomster, særlig skjermplanter og andre planter med hvite, åpne blomster. Dette gjelder dog ikke alle artene. Blomsterbukkene er livlige insekter i motsetning til de fleste andre trebukker som virker ganske trege.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sentral-Asia (Kirgisistan, Kasakhstan, Usbekistan, Mongolia, det vestlige Kina).


== Systematisk inndeling ==
Det eksisterer (kanskje ikke så uventet) noen alternative stavemåter av dette navnet i litteraturen.

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien blomsterbukker, Lepturinae Latreille, 1802
Stammen Lepturini Latreille, 1802
Slekten Dokhtouroffia Ganglbauer, 1886
Dokhtouroffia baeckmanni (Jankovski, 1934)
Dokhtouroffia nebulosa (Gebler, 1844)


== Kilder ==
Cerambycidae of the World - Lepturini [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Dokhtouroffia i Encyclopedia of Life 
(en) Dokhtouroffia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Dokhtouroffia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Dokhtouroffia – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Corennys – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bildegalleri Arkivert 21. november 2018 hos Wayback Machine.
Agnete Johansen

Agnete Johansen (født 11. februar 1981) er en norsk tidligere friidrettsutøver som representerte IK Tjalve.
Hun vant NM-bronse i diskos i 2001 og 2002.


== Medaljer i norske mesterskap ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Agnete Johansen – World Athletics
Anne Gro Rosseland

Anne Gro Rosseland Salte (født Anne Gro Rosseland 8. april 1974) er en norsk tidligere friidrettsutøver som representerte Bryne IL.
Hun vant NM-bronse i spyd i 1990 og 1991.


== Medaljer i norske mesterskap ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Anne Gro Rosseland – World Athletics
Ann-Marit Kleive

Ann-Marit Kleive (født 2. mai 1968) er en norsk tidligere friidrettsutøver fra Ålesund som representerte IL Gular.
Hun vant NM-sølv på 200 meter i 1986 og 1990.


== Medaljer i norske mesterskap ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ann-Marit Kleive – World Athletics
Bente Liland

Bente Liland (født 2. juni 1962) er en norsk tidligere friidrettsutøver som representerte IL Gneist og IK Tjalve.
Hun vant tre NM-medaljer på 400 meter hekk i perioden 1985–1988.


== Medaljer i norske mesterskap ==


== Referanser ==
Birgit Brosø

Birgit Brosø (født 8. juli 1971) er en norsk tidligere friidrettsutøver som representerte Tønsberg FIK.
Hun vant tre NM-medaljer i kule og sjukamp i perioden 1990–1993.


== Medaljer i norske mesterskap ==


== Referanser ==
Camilla Isaksen

Camilla Isaksen (født 9. juli 1973) er en norsk tidligere friidrettsutøver som representerte BUL.
Hun vant fire NM-medaljer på 400 meter og 400 meter hekk i perioden 1995–1997.


== Medaljer i norske mesterskap ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Camilla Isaksen – World Athletics
Camilla Dragseth Berg

Camilla Dragseth Berg (født 6. juni 1975) er en norsk tidligere friidrettsutøver som representerte IF Sturla.
Hun vant tre NM-medaljer på 100 meter hekk og 400 meter hekk i perioden 1994–2002.


== Medaljer i norske mesterskap ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Camilla Dragseth Berg – World Athletics
Charlotte Granlund

Charlotte Granlund (født 22. februar 1981) er en norsk tidligere friidrettsutøver som representerte IF Hellas.
Hun vant to NM-sølv i stav i 1996 og 1998.


== Medaljer i norske mesterskap ==


== Referanser ==
Eli Føleide

Eli Ånnøy Føleide (født 4. mars 1972) er en norsk tidligere friidrettsutøver som representerte Florø TIF.
Hun vant fire NM-medaljer på 100 meter, lengde og tresteg i perioden 1990–1992. Hun er datter av sleggekasteren Magne Føleide. Diskoskasteren Else Lundestad er Eli Føleides kusine. 


== Medaljer i norske mesterskap ==


== Referanser ==
Hávgajohka (Tana)

Hávgajohka (nordsamisk) er ei elv i Tana kommune i Finnmark. Den er ei sideelv til Ciikojohka, i Tanavassdraget. Elva har utspring fra innsjøen Gárcojávri, rundt 5 kilometer vest-nordvest for Båteng. Den renner i nordøstlig retning og munner ut i Ciikojohka rundt 2 kilometer sør for Máskejávri. Hávgajohka er 8,3 kilometer lang.


== Referanser ==
Eley–Rideal kinetikk

Eley-Rideal kinetikk prøver å forklare en alternativ adsorpsjon og videre reaksjon på en katalysator vil se ut. Mekanismen var postulert av Daniel Douglas Eley og Eric Keightley Rideal i 1938. 
I motsetning til Langmuir kinetikken vil en av substratene feste seg til katalysatoren og det andre substratet vil reagere direkte med denne ifra gassfase, uten å bli adsorbert.

  
    
      
        
          A
          
            (
            g
            )
          
          
            
              +
            
            
              ⋆
            
          
          
            
              
                
                  
                    
                      ↽
                    
                    
                    
                    
                      −
                    
                  
                
              
              
                
                  
                    
                      −
                    
                    
                    
                    
                      ⇀
                    
                  
                
              
            
          
          
            A
            
              ⋆
            
          
          
            (
            s
            )
          
        
      
    
    {\displaystyle {\ce {A(g){+}^{\star }<=>A^{\star }(s)}}}
  

  
    
      
        
          
            A
            
              ⋆
            
          
          
            (
            s
            )
          
          
            +
          
          B
          
            (
            g
            )
          
          ⟶
          AB
        
      
    
    {\displaystyle {\ce {A^{\star }(s){+}B(g)->AB}}}
  


== Referanser ==
Fredrik Laving

John Fredrik Peter Laving (født 21. august 1986) er en norsk politiker (Liberalistene). I 2015 ble han valgt til president i Liberalistisk Ungdom, ungdomspartiet til Liberalistene. Han ble nestleder i Liberalistene i 2018, men per 2022 innehar han ikke lenger dette vervet.. I dag er Laving varastyremedlem i Liberalistene Viken,  samt medlem av Liberalistenes valgkomité.Han er født i Göteborg og oppvokst i Nyköping i Sverige, flyttet til Sogndal i 2009 og er bosatt i Oslo siden 2012. Laving er utdannet elektriker. Hans stefar var ishockeyspiller i Sverige (Ronny Björlin).
Laving kjørte i 2016 fra Oslo til Brønnøysund sammen med Arnt Rune Flekstad og Geir Hoksnes for å levere de påkrevde signaturene til Brønnøysundregistrene for at Liberalistene skulle bli et registrert politisk parti. Signaturene ble i stor grad innhentet av Laving selv sammen med partikamerater på videregående skoler rundt om i landet, en aksjon som også bidrog til enorm medlemsvekst for Liberalistisk Ungdom.I 2018 ble han valgt til nestleder i det svenske partiet Klassiskt liberala partiet og i Liberalistene Oslo, verv han frasa seg med en gang han ble valgt til nestleder i Liberalistenes sentralstyre.


== Referanser ==
Sigfrid Ørstad

Sigfrid Anbjørg Iversen Ørstad (født Sigfrid Anbjørn Iversen 7. september 1898 i Kristiania, død 28. juli 1984 i Asker) var en norsk maler, kjent for forenklende, naturalistiske skildringer av blomster, landskaper og portrettmotiver.


== Familie ==
Sigfrid Ørstad var datter av skipsfører Halfdan Iversen og hans hustru Christofa Emilie Jacobsen. Hun ble gift med Skule Ørstad.


== Utdannelse ==
Sigfrid Ørstad studerte ved Statens Håndverks- og Kunstindustriskole i Oslo, under Olaf Willums 1930-31, siden under Søren Onsager og Anders C. Svarstad ved Det private akademi og deretter ved Académie Scandinave i Paris i 1932. Hun var dessuten elev av Leon Aurdal og Jean Heiberg.


== Kunstnerskap ==
Sigfrid Ørstad debuterte på Høstutstillingen i 1924, og stilte ofte ut sine arbeider. Hennes virkelige selvstendige gjennombrudd regnes imidlertid til så sent som i 1954, da hun holdt en separatutstilling i Galleri Moderne Kunst i Oslo. Hennes uttrykk var en lyrisk preget naturalisme, der farger og lys ble nennsomt behandlet. Hennes senere arbeider preges blant annet av hennes opphold i Italia, med ulike naturinntrykk.


== Stipender, reiser og utenlandsopphold ==
Finnes legat
Unge Kunstneres Samfunn stipend ca. 1930
Paris 1928 og 1930-31
København 1928 og -39
Italia 1949, -55 og -58.


== Referanser ==


== Kilder ==
«Sigfrid Ørstad». Norsk kunstnerleksikon. Besøkt 21. november 2018.
Amadeo de Souza Cardoso

Amadeo de Souza-Cardoso (født 14. november 1887 i Mancelos i Amarane i Portugal, død 25. oktober 1918 i Espinho i distriktet Aveiro) var en portugisisk kunstner.


== Liv og virke ==
På sin nittenårs fødselsdag tok han til Paris for å fortsette sine studier av arkitektur, men han endret raskt sine planer og begynte å male malerier, fortrinnsvis karikaturer.I 1910 oppholdt han seg i noen måneder i Brussel, der han fikk utstilt noen verker og oppnådde en viss oppmerksomhet. Han ble gode venner med kunstnere og forfattere som Gertrude Stein, Juan Gris, Amedeo Modigliani, Alexander Archipenko, Max Jacob, Constantin Brâncuşi og Otto Freundlich.I 1913 deltok de Souza-Cardoso i to vesentlige utstillinger: Armory Show i USA, som reiste fra New York City, via Boston til Chicago, og Erste Deutsche Herbstsalon på Galerie Der Sturm i Berlin. Begge utstillinger presenterte moderne kunst for et publikum som ikke var vant til dette.de Souza-Cardoso dro ved første verdenskrigs utbrutt tilbake til Portugal, hvor han giftet seg med Lucie Meynardi Peccetto. I 1918, i en alder av 30, døde han av spanskesyken.


== Utvalgte verker ==
Retrato de Francisco Cardoso (Portrett av Francisco Cardoso)
Menina dos Cravos
Cozinha da Casa de Manhufe (Manhufes kjøkken)
Entrada (Inngangsparti)
Pintura
Os galgos, 1911
Os falcões (hauker), álbum XX dessins, Paris, 1912
O castelo (borg) 1912
Pintura Coty, 1917
Máscara de olho verde (Den grønnøyde maske), 1916
		
		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Couto, Célia Pinto do / Rosas, M.ª Antónia Monterroso : O Tempo da História vol.2, Porto Editora
Freitas, Maria Helena, et al.: Amadeo de Souza-Cardoso. Avant-Garde Dialogues. Exhibition Catalogue. Calouste Gulbenkian Foundation, Lisbon, 2006.


== Eksterne lenker ==
Amadeo De Souza Cardoso Museum
The Modern Art Centre of the Calouste Gulbenkian Foundation