jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Hans Christian Udnæs

Hans-Christian Udnæs (født 1963) er en norsk langrennsløper. Han er utdannet hydrolog og bor på Lillehammer. Udnæs representerte Kjelsås Idrettslag, etter at han som junior først hadde gått for Idrettslaget Koll.Udnæs ble norgesmester på 50 km langrenn under NM i 1987. NM-rennet i Steinkjer foregikk under vanskelige forhold, og Udnæs vant med halvannet minutts margin. Han tok også to NM-bronser i stafett, i 1985 og 1988.
Han tok et stafettsølv under Junior-VM på ski 1983 sammen med Terje Langli og Vegard Ulvang.I Holmenkollrenna oppnådde Udnæs si beste plassering i 1985, med en 14. plass på 50-kilometeren. Han var klart best på de lange distansene. I sin siste sesong på topplan, 1991, ble han beste nordmann i Vasaloppet med ein 6. plass. Her fikk han også 8. plass i 1992 og 9. plass i 1993. I 1993 fikk han en femteplass i Birkebeinerrennet.


== Referanser ==
Lucio (bille)

Lucio' er  en slekt av lysbiller. 


== Utseende ==
Middelsstore, avlange, noe flate lysbiller, farget i ulike kombinasjoner av rødlig og svart. Hos hannene er hodet gjerne dekket av pronotum sett ovenfra. Antennene er fjærformede.


== Levevis ==
Lysbillene er nattaktive insekter. De finnes i mange ulike naturtyper (habitat), som fuktige enger, langs skogsbryn, bekker, i hager og parker.  
I denne gruppen sender ikke alle artene ut lys som voksne.


== Utbredelse ==
Gruppen er utbredt i den neotropiske økosonen.


== Systematisk inndeling ==

Orden biller (Coleoptera)
Underorden  Polyphaga
Overfamilie  Cantharoidea
Familien lysbiller (Lampyridae Fleming, 1821)
underfamilie lysbiller (Lampyrinae) Latreille, 1817
stamme Lamprocerini E. Olivier, 1907
slekten Lucio Laporte de Castelnau, 1833 - 16 arter
Lucio abdominalis Laporte, 1833
Lucio blattinum (Perty, 1830)
Lucio brunneum (E.Olivier, 1883)
Lucio castelnaui Kirsch, 1865
Lucio dimidiatum E. Olivier, 1885
Lucio discolor E.Olivier, 1899
Lucio diversum E. Olivier, 1912
Lucio guttiferum E.Olivier, 1895
Lucio heterobasis E.Olivier, 1911
Lucio maerens E.Olivier, 1912
Lucio melanurum E.Olivier, 1885
Lucio oblectatum E. Olivier, 1911
Lucio obscurum E. Olivier, 1885
Lucio pictum Gorham, 1880
Lucio rufiventre E.Olivier, 1885
Lucio splendens E.Olivier, 1885


== Referanser ==


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lucio (bille) i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Lucio (bille) hos ITIS 
Lucio – detaljert informasjon på Wikispecies
Lamprohiza

Lamprohiza er  en slekt av lysbiller. 


== Utseende ==
Middelsstore, avlange, noe flate lysbiller. Hos hannene er hodet gjerne dekket av pronotum sett ovenfra. Antennene er fjærformede.


== Levevis ==
Lysbillene er nattaktive insekter. De finnes i mange ulike naturtyper (habitat), som fuktige enger, langs skogsbryn, bekker, i hager og parker.  
I denne gruppen sender ikke alle artene ut lys som voksne.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Palearktis, de fleste artene i de sørlige delene av Europa.


== Systematisk inndeling ==

Orden biller (Coleoptera)
Underorden  Polyphaga
Overfamilie  Cantharoidea
Familien lysbiller (Lampyridae Fleming, 1821)
underfamilie lysbiller (Lampyrinae) Latreille, 1817
stamme Lamprohizini Kazantsev, 2010
slekten Lamprohiza Motschulsky, 1852 - 9 arter, mest i Europa
Lamprohiza bianchii Fanti, 2020
Lamprohiza boieldieui Jacquelin du Val, 1859
Lamprohiza delarouzei Jacquelin du Val, 1859
Lamprohiza foliacea Baudi, 1871
Lamprohiza germari (Küster, 1844)
Lamprohiza morio Baudi, 1875
Lamprohiza mulsantii (Kiesenwetter, 1850)
Lamprohiza paulinoi Olivier, 1884
Lamprohiza splendidula (Linnaeus, 1767)


== Referanser ==


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
Uk Beetles - Lamprohiza splendidula [1]
(en) Lamprohiza i Encyclopedia of Life 
(en) Lamprohiza i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Lamprohiza hos Artsdatabanken 
(sv) Lamprohiza hos Dyntaxa 
(en) Lamprohiza hos Fauna Europaea 
(en) Lamprohiza hos Fossilworks 
(en) Lamprohiza hos ITIS 
(en) Lamprohiza hos NCBI 
(en) Kategori:Lamprohiza – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Diaphanes (bille)

Diaphanes er en slekt av biller i delgruppen (underfamilien) lysbiller (Lampyrinae) i familiegruppen lysbiller.


== Utseende ==
Hannene er middelsstore  (gjerne 8-10 millimeter), avlange, gjerne gulaktige lysbiller. Hodet er vanligvis dekket av pronotum, antennene nokså korte og trådformede. Hunnene er larvelignende (neoteniske).


== Utbredelse ==
Utbredt i Afrika og Asia.


== Systematisk inndeling ==

Orden Biller (Coleoptera)
Underorden  Polyphaga
Overfamilie  Cantharoidea
Familien lysbiller (Lampyridae Fleming, 1821)
underfamilie lysbiller (Lampyrinae) Latreille, 1817
stamme Lampyrini Latreille, 1817
slekt Diaphanes Motschulsky, 1853


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Diaphanes (bille) i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Diaphanes (bille) hos ITIS 
(en) Diaphanes (bille) hos NCBI 
(en) Kategori:Diaphanes – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Lucidota

Lucidota er  en slekt av lysbiller. 


== Utseende ==
Middelsstore, avlange, noe flate lysbiller. Hos hannene er hodet gjerne dekket av pronotum sett ovenfra. Antennene er trådformede.


== Levevis ==
Lysbillene er nattaktive insekter. De finnes i mange ulike naturtyper (habitat), som fuktige enger, langs skogsbryn, bekker, i hager og parker.  
I denne gruppen sender ikke alle artene ut lys som voksne.


== Utbredelse ==
Gruppen er utbredt i den Nye verden, mest i den neotropiske økosonen.


== Systematisk inndeling ==

Orden biller (Coleoptera)
Underorden  Polyphaga
Overfamilie  Cantharoidea
Familien lysbiller (Lampyridae Fleming, 1821)
underfamilie lysbiller (Lampyrinae) Latreille, 1817
stamme Lucidotini Lacordaire, 1857
understammen Lucidotina Lacordaire, 1857
slekten Lucidota Laporte, 1833 - 168 arter


=== Liste over artene ===


== Referanser ==


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lucidota i Encyclopedia of Life 
(en) Lucidota i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Lucidota hos Fossilworks 
(en) Lucidota hos ITIS 
(en) Lucidota hos NCBI 
(en) Kategori:Lucidota – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Pleotomus

Pleotomus er  en slekt av lysbiller. 


== Utseende ==
Middelsstore, avlange, noe flate lysbiller. Hos hannene er hodet gjerne dekket av pronotum sett ovenfra. Antennene er korte og kamformede.


== Levevis ==
Lysbillene er nattaktive insekter. De finnes i mange ulike naturtyper (habitat), som fuktige enger, langs skogsbryn, bekker, i hager og parker.  
I denne gruppen sender ikke alle artene ut lys som voksne.


== Utbredelse ==
Gruppen er utbredt i Nord-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Orden biller (Coleoptera)
Underorden  Polyphaga
Overfamilie  Cantharoidea
Familien lysbiller (Lampyridae Fleming, 1821)
underfamilie lysbiller (Lampyrinae) Latreille, 1817
stamme Pleotomini Summers, 1874
slekten Pleotomus LeConte, 1861 - 5 arter
Pleotomus cerinus Zaragoza, 2002
Pleotomus davisii LeConte, 1881
Pleotomus emmiltos Zaragoza, 2002
Pleotomus nigripennis LeConte, 1885
Pleotomus pallens LeConte, 1866


== Referanser ==


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter [1]
(en) Pleotomus i Encyclopedia of Life 
(en) Pleotomus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Pleotomus hos ITIS 
(en) Pleotomus hos NCBI 
(en) Kategori:Pleotomus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Lampyroidea

Lampyroidea er  en slekt av biller. Disse insektene har fått sitt navn ettersom de er istand til å frambringe lys.


== Utseende ==
Hos de fleste arter mangler hunnindividene vinger, de har bare noen svært korte utvekster som ikke rekker lengre enn til det første bakkroppsegmentet.  Derfor er det ikke så rart at en av artene ble kalt for sankthansorm. Hos mange, blant annet den norske arten, er hunnene larvelignende, såkalte larviforme hunner. Hannene ser ut som mer normale biller, med bløte dekkvinger. De er vanligvis avlange på kroppsform, antennene
Hodet er nedoverbøyd og skjult fra oversiden av det store brystskjoldet (pronotum), som er forlenget framover og dekker hodet. Antenner er korte og trådformede og har elleve ledd og er festet tett sammen, mellom fasettøynene.


== Levevis ==
Lysbillene er nattaktive insekter. De finnes i mange ulike naturtyper (habitat), som fuktige enger, langs skogsbryn, bekker, i hager og parker.  De finnes i lavlandet, men kan også finnes oppover i fjellet, men ikke over skog-grensen. Larvene til sankthansormen, som lever i Norge, spiser skallbærende snegler, som de dreper med et giftig bitt. De sprøyter så inn fordøyelsesenzymer som langsomt løser opp sneglen, og slurper i seg innholdet. De kan leve ganske lenge på en snegle.
De spesielle lysproduserende organene er plassert på bakkroppen.  Larvene lyser nok som en advarsel til rovdyr om at de kan inneholde giftige kjemikalier.  Men for de voksne er det ofte hunnen som sender ut lysblink. Hun er vingeløs, sitter i vegetasjonen og gjør det for å tiltrekke seg partnere.
Hunnene kryper opp i vegetasjonen like før det blir mørkt. De velger gjerne en åpen plass slik at lyset kan ses på lang avstand. Hannene som flyr lavt over vegetasjonen, straks de oppfatter hunnes lyssignal, flyr de til henne. I tropiske strøk er det mange ulike arter og de har utviklet egne lyssignaler (blinking) for å kunne kjenne igjen individer fra samme art.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Lilleasia og Midtøsten.


== Systematisk inndeling ==

Orden biller (Coleoptera)
Underorden  Polyphaga
Overfamilie  Cantharoidea
Familien lysbiller (Lampyridae Fleming, 1821)
underfamilie Luciolinae Lacordaire, 1857
stamme Luciolini Lacordaire, 1857
slekten Lampyroidea Costa, 1875
Lampyroidea achaiaca Geisthardt, 1999
Lampyroidea antennalis Geisthardt, 1988
Lampyroidea dispar (Fairmaire, 1857)
Lampyroidea graeca (Laporte, 1833)
Lampyroidea lucifer (Reiche & de Saulcy, 1857)
Lampyroidea maculata Geisthardt & Day, 2004
Lampyroidea maculicollis (Mulsant & Wachanru, 1852)
Lampyroidea nigrescens E.Olivier, 1884
Lampyroidea persica E.Olivier, 1907
Lampyroidea quadrinotata Wittmer, 1935
Lampyroidea schneideri Geisthardt, 1999
Lampyroidea tenenbaumi Pic, 1928


== Referanser ==


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lampyroidea i Encyclopedia of Life 
(en) Lampyroidea i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Lampyroidea hos Fauna Europaea 
(en) Lampyroidea hos ITIS 
(en) Lampyroidea hos NCBI
Harmatelia

Harmatelia er  en slekt av lysbiller. Disse insektene har fått sitt navn ettersom de er istand til å frambringe lys. 


== Utseende ==
Hannene er middelsstore, avlange, gule og svarte lysbiller med kamformede antenner.


== Levevis ==
Lysbillene er nattaktive insekter. De finnes i mange ulike naturtyper (habitat), som fuktige enger, langs skogsbryn, bekker, i hager og parker.  De finnes i lavlandet, men kan også finnes oppover i fjellet, men ikke over skog-grensen. Larvene til sankthansormen, som lever i Norge, spiser skallbærende snegler, som de dreper med et giftig bitt. De sprøyter så inn fordøyelsesenzymer som langsomt løser opp sneglen, og slurper i seg innholdet. De kan leve ganske lenge på en snegle.
De spesielle lysproduserende organene er plassert på bakkroppen.  Larvene lyser nok som en advarsel til rovdyr om at de kan inneholde giftige kjemikalier.  Men for de voksne er det ofte hunnen som sender ut lysblink. Hun er vingeløs, sitter i vegetasjonen og gjør det for å tiltrekke seg partnere.
Hunnene kryper opp i vegetasjonen like før det blir mørkt. De velger gjerne en åpen plass slik at lyset kan ses på lang avstand. Hannene som flyr lavt over vegetasjonen, straks de oppfatter hunnes lyssignal, flyr de til henne. I tropiske strøk er det mange ulike arter og de har utviklet egne lyssignaler (blinking) for å kunne kjenne igjen individer fra samme art.


== Utbredelse ==
Artene lever på Sri Lanka.


== Systematisk inndeling ==

Orden biller (Coleoptera)
Underorden  Polyphaga
Overfamilie  Cantharoidea
Familien lysbiller (Lampyridae Fleming, 1821)
underfamilie Ototretinae McDermott, 1964
slekten Harmatelia Walker, 1858
Harmatelia bilinea Walker, 1858
Harmatelia discalis Walker, 1858
Harmatelia distincta (Bourgeois, 1909)


== Referanser ==


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
(en) Harmatelia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Harmatelia hos ITIS 
(en) Kategori:Harmatelia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Entitetsintegritet

Innen datakvalitet og datamodellering er entitetsintegritet en regel som skal sikre at krav som gjelder for primærnøkler ikke brytes, og sikrer dermed at det er mulig å identifisere individuelle tupler i en relasjon. Entitetsintegritet oppnås når hver rad i en tabell har en primærnøkkel som er unik og ikke inneholder nullmerker (nil eller NULL), slik at hver rad representerer en enkelt instans av den modellerte entiteten. Entitetsintegritet håndheves av databasehåndteringssystemet, og må sjekkes når en ny rad settes inn og når en primærnøkkelverdi blir oppdatert.Enhetsintegritet er det samme som å si at hver rad i en tabell representerer en enkelt forekomst av enhetstypen modellert av tabellen. Kravet om entitetsintegritet stammer fra Edgar Frank Codd sin banebrytende artikkel om at en primærnøkkel til en entitet eller noen del av denne aldri kan ta en nullverdi. Relasjonsmodellen sier at enhver relasjon (eller tabell) må ha en identifikator kalt primærnøkkel på en slik måte at hver rad av samme relasjon kan identifiseres på bakgrunn av innholdet, altså ved en unik og minimal verdi. 
Primørnøkkelen er et ikke en tom mengde attributter (eller kolonner). Det samme formatet gjelder for fremmednøkler fordi hver fremmednøkkel samsvarer med en allerede eksisterende primærnøkkel. Hver av attributtene som er en del av en primærnøkkel (eller av en fremmednøkkel) må ha dataverdier (for eksempel tall, bokstaver eller typografiske symboler), men ikke datamerker (også kjent som NULL-merker i SQL-verdenen). Morfologisk er en sammensett primærnøkkel i en stasjonærtilstand: Dersom primærnøkkelen blir redusert vil den miste egenskapen at den identifiserer hver rad i sin relasjon, men dersom den blir utvidet vill primærnøkkelen være redundant. 


== Se også ==
Domeneintegritet
Referanseintegritet


== Referanser ==
Pyrogaster

Pyrogaster er  en slekt av lysbiller. Disse insektene har fått sitt navn ettersom de er istand til å frambringe lys. 


== Utseende ==
Middelsstore, avlange, gjerne brunlige lysbiller. Hos denne gruppen har vanligvis også hunnene fullstendige vinger og store fasettøyne.


== Levevis ==
Lysbillene er nattaktive insekter. De finnes i mange ulike naturtyper (habitat), som fuktige enger, langs skogsbryn, bekker, i hager og parker.  De finnes i lavlandet, men kan også finnes oppover i fjellet, men ikke over skog-grensen. Larvene til sankthansormen, som lever i Norge, spiser skallbærende snegler, som de dreper med et giftig bitt. De sprøyter så inn fordøyelsesenzymer som langsomt løser opp sneglen, og slurper i seg innholdet. De kan leve ganske lenge på en snegle.
De spesielle lysproduserende organene er plassert på bakkroppen.  Larvene lyser nok som en advarsel til rovdyr om at de kan inneholde giftige kjemikalier.  Men for de voksne er det ofte hunnen som sender ut lysblink. Hun er vingeløs, sitter i vegetasjonen og gjør det for å tiltrekke seg partnere.
Hunnene kryper opp i vegetasjonen like før det blir mørkt. De velger gjerne en åpen plass slik at lyset kan ses på lang avstand. Hannene som flyr lavt over vegetasjonen, straks de oppfatter hunnes lyssignal, flyr de til henne. I tropiske strøk er det mange ulike arter og de har utviklet egne lyssignaler (blinking) for å kunne kjenne igjen individer fra samme art.
Hunner i slekten Photuris etterligner lyssignalene til hunner i slekten Photinus og tilrekker seg dermed hanner fra denne slekten, men hannene blir så spist. Disse hunnene blir derfor gjerne referert til som "femme fatale fireflies".


== Utbredelse ==
Gruppen er utbredt i den Nye verden.


== Systematisk inndeling ==

Orden biller (Coleoptera)
Underorden  Polyphaga
Overfamilie  Cantharoidea
Familien lysbiller (Lampyridae Fleming, 1821)
underfamilie Photurinae Lacordaire, 1857
slekten Pyrogaster Motschulsky, 1853


=== Liste over artene ===


== Referanser ==


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pyrogaster i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Pyrogaster hos ITIS 
(en) Pyrogaster hos NCBI
Metacantharis

Metacantharis er en slekt av biller i delgruppen (underfamilien) «storbløtvinger» i familiegruppen bløtvinger. 


== Utseende ==
Middelsstore, avlange bløtvinger, gjerne med mørke dekkvinger. Pronotum er gjerne gulaktig med svart midtflekk.


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Metacantharis er utbredt i Europa. I Norge er Metacantharis clypeata nylig funnet i Vestfold .


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Cantharoidea
familien  bløtvinger (Cantharidae)
underfamilie «storbløtvinger» (Cantharinae)
Slekten Metacantharis Bourgeois, 1886
Metacantharis araxicola  (Reitter, 1891) 
Metacantharis balcanograeca  Wittmer, 1969 
Metacantharis clypeata  (Illiger, 1798) 
Metacantharis discoidea  (Ahrens, 1812) 
Metacantharis keiseri  Wittmer, 1969 
Metacantharis peloponessica  Wittmer, 1974 
Metacantharis picciolii  (Ragusa, 1870) 
Metacantharis rosinae  (Pic, 1902) 
Metacantharis taurigrada  Bourgeois, 1900 
Metacantharis turcica  (Marseul, 1864) 
Metacantharis walteri  Švihla, 1999


== Referanser ==


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
(en) Metacantharis i Encyclopedia of Life 
(en) Metacantharis i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Metacantharis hos Artsdatabanken 
(sv) Metacantharis hos Dyntaxa 
(en) Metacantharis hos Fauna Europaea 
(en) Metacantharis hos NCBI 
(en) Kategori:Metacantharis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Norsk Entomologisk forening
Lobetus

Lobetus er en slekt av biller blant bløtvingene.


== Utseende ==
Biller med bløte, eller lite kitiniserte dekkvinger. De har velutviklede flygevinger under de bløte dekkvingene. som er forkortede og bare dekker roten av flygevingene. Hodet er ganske stort, fremstrakt, med små, runde, utstående fasettøyne. Antennene er 11-leddete, ganske lange og trådformede. Disse artene er gjerne middelsstore og farget i kombinasjoner av svart og gult eller rødt.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Cantharoidea
familien bløtvinger (Cantharidae)
underfamilie Chauliognathinae LeConte, 1861
stamme Chauliognathini LeConte, 1861
slekten Lobetus Kiesenwetter, 1852
Lobetus dalensi Constantin, 2016
Lobetus lemoulti Pic, 1913
Lobetus torticollis Kiesenwetter, 1852


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lobetus i Encyclopedia of Life 
(en) Lobetus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Lobetus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Elateriformia (Coleoptera) – Delta key
Jordet skole

Jordet skole kan vise til:

Jordet skole (Larvik), barneskole i Larvik kommune
Jordet skole (Trysil), barneskole i Trysil kommune
Mantimalthinus

Mantimalthinus er en utdødd slekt av biller i delgruppen (underfamilien) «småbløtvinger» i familiegruppen bløtvinger.


== Utseende ==
Små, avlange, mørkfargede bløtvinger. I motsetning til hos den nålevende slekten Malthinus var ikke dekkvingene forkortede.


== Utbredelse i tid og rom ==
Slekten er beskrevet fra baltisk rav fra Eocen-tiden.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Cantharoidea
familien  bløtvinger (Cantharidae)
underfamilie Småbløtvinger (Malthininae)
Slekten †Mantimalthinus Fanti & Castiglione, 2017 †Mantimalthinus balticus Fanti & Castiglione, 2017
†Mantimalthinus bartholini Fanti & Damgaard, 2019


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera) Danmarks Fauna 44. Side 46-47. ISBN 8712166936
Lindroth, C.H. 1993. Våra skalbaggar och hur man kãnner igen dem (opptrykk av opprinnelig tre hefter (1942-1945. Bonnier forlag.) Fãltbiologerna. ca. 240 sider. ISBN 91-85094-722


== Eksterne lenker ==
Artikkelen er ikke koblet til Wikidata
Malthinus - Fauna Europaea - engelskspråklig
Norsk entomologisk forening
Ditemnus

Ditemnus er en slekt av biller i delgruppen (underfamilien) Silinae i familiegruppen bløtvinger.


== Utseende ==
Middelsstore, avlange bløtvinger, gjerne med hode og dekkvinger svarte, pronotum rødt.


== Levevis ==
Disse billene finnes gjerne krypende i vegetasjonen. De er rovdyr.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Nord-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Cantharoidea
familien  bløtvinger (Cantharidae)
underfamilie Silinae
slekten Ditemnus LeConte, 1861
Ditemnus bidentatus (Say, 1825)
Ditemnus latilobus Blatchley, 1910


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ditemnus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Ditemnus hos NCBI 
(en) Kategori:Ditemnus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Omsundbrua (gamle)

Gamle Omsundbrua er en 281 meter lang buebro som krysser Omsundet mellom øyene Frei og Nordlandet i Kristiansund kommune i Møre og Romsdal. Brua ble tatt i bruk i april 1940, men ble ikke åpnet offisielt på grunn av utbruddet av 2. verdenskrig. 22. april 1940 prøvde tyske fly å bombe brua, den holdt; men 15 år gamle Ingolf Vatten, som hadde syklet over den, ble drept i Renabakken. I mai var brua viktig da Kristiansund ble evakuert. Brua ble åpnet offisielt den 24. april 2005, 65 år etter at den ble tatt i bruk. Nye Omsundbrua, en fritt frambygg-bro på riksvei 70 ble åpnet ved siden av gamlebrua i 1981, den er en del av riksvei 70. Gamle Omsundbrua og er i dag stengt for biltrafikk og bare åpen for fotgjengere.


== Se også ==
Omsundbrua
Liste over broer i Norge
Liste over broer i Norge etter lengde
Hareøre (sopp)

Hareøre  (Otidea leporina) er en sopp.


== Eksterne lenker ==
(en) hareøre i Encyclopedia of Life 
(en) hareøre i Global Biodiversity Information Facility 
(no) hareøre hos Artsdatabanken 
(sv) hareøre hos Dyntaxa 
(en) hareøre hos Index Fungorum 
(en) hareøre hos MycoBank 
(en) hareøre hos NCBI 
(en) Kategori:Otidea leporina – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Otidea leporina – detaljert informasjon på Wikispecies