Arendalsmøtet

Arendalsmøtet var et møte i Barbu kommune, rett utenfor Arendals bys grenser, i august 1887, mellom delegater utsendt fra arbeiderforeninger i norske byer. På møtet ble Det forenede norske Arbeiderparti stiftet. Møtet er av partiets annaler seinere omtalt som Arendalsmøtet. Møtet gikk over tre dager, ikke to som det ofte står på trykk. Møtet startet kl. 4 om ettermiddagen den 21. og varte til kl. 10 på kvelden den 23.august. Alle referatene fra møtet er enige om dette. Møtet foregikk i et lokale som tilhørte avholdsforeningen Sigholts Minde.


== Møtets bakgrunn ==
Bakgrunnen for møtet var et initiativ fra arbeiderforeningen Samhold som ble etablert som en følge av Arendalskrakket i 1886. Foreningen ble stiftet i oktober og arrangerte jevnlig møter der situasjonen for arbeiderne i Arendalsdistriktet ble debattert. Men debatten var videre enn som så. I de foregående år, i 1884 og i 1885, var de politiske partiene Venstre og Høyre blitt stiftet i hovedstaden som en følge av innføring av parlamentarisme som grunnlag for styringen av Norge. En problemstilling som kom opp var om arbeiderne som klasse trengte sitt eget politiske parti. Samholds medlemmer konkluderte i sin debatt med at de to eksisterende partiene ikke hadde tilstrekkelig vilje til å hjelpe arbeiderne. Ut fra denne konklusjonen, og inspirert av egen framgang lokalt, sendte Samhold tidlig på sommeren 1887 invitasjon til et møte i Arendal mellom landets arbeiderforeninger i den hensikt å stifte et slikt parti. 
Lederne i Samhold-bevegelsen var godt orientert om den politiske situasjonen og om utviklingen innen arbeiderbevegelsen. Avisene fra hovedstaden var tilgjengelig i byen, som selv hadde fire aviser på denne tiden. En av dem var Samholds Avis som bevegelsen utga fra nyåret 1887.
Allerede i 1885 hadde Christian Holtermann Knudsen kommet til samme konklusjon etter at Venstre og Høyre var stiftet: Der maa dannes et selvstændigt og uavhengigt Arbeiderparti, det er Veien.... I Bergen var de ledende i bevegelsen av samme mening. De ventet på en mulighet til et breiere fundament for et slikt parti enn de to store byene. I Kristiansand var arbeiderne mer nølende.   


== Møtedeltakelse ==
29 utsendinger fra 19 ulike foreninger i Kristiania, Bergen, Kristiansand, og selvfølgelig: Arendal. 18 av delegatene representerte de tre Samhold-foreningene i Arendalsdistriktet, bl.a. Karl Fostvedt, Anders Andersen og Andreas Hansson. Fra Kristiania møtte blant andre Carl Jeppesen og Christian Holtermann Knudsen som de fremste av en gruppe på syv. Tønnes Lode og Knudsen møtte fra Kristiansand, og fra Bergen møtte bare Riise.  Foreningene som deltok: 
Den socialdemokratiske Forening, Kristiania 2 rep.  ( [{Carl Jeppesen]] og Holm )
Typografiske Fagforening, Kristiania, 1   (Christian Holtermann Knudsen )
Stenhuggernes Fagforening, Kristiania, 1
"    Centralis. (?)    2
Skræddersvendenes Fagforening, Kristiania, 1
Det norske Arbeiderforbund, Kristiania, 1   ( Pettersen)
Arbeidernes Underst.forening, Kristiansand 2  (Tønnes Tønnesen Lode, Knudsen. )
Den demokratiske Arbeiderforening (Socialistisk Arbeiderforening), Bergen 1   (Riise)
Samhold No. 1, Arendal  12    (Karl Fostvedt, Anders Andersen, Andreas Hansson og Ole Johnsen )
Samhold No. 2, Arendal  2
Samhold No. 3, Arendal  2Møtet var en stor begivenhet i samtiden, og hele 600 mennesker hadde møtt opp i og utenfor lokalet ved Ormetjern. Flere aviser hadde sendt sine referenter, bl.a. hovedstadsavisene Dagbladet, Morgenbladet og Social-Demokraten. Lokalet var pyntet med blomster og løv, og foreningen Samholds fane. Ved åpningen ble det sunget en sang som var diktet til anledningen. Stemmerett var møtets viktigste tema, ut over selve partistiftelsen. Stemmerett for alle ble foreslått, og Karl Fostvedt fra Samhold 1 ønsket da å presisere at stemmerett skulle være både for menn og for kvinner. Dette ble vedtatt. Resolusjonen skulle sendes ut til alle arbeiderforeningene for å samle underskrifter fra flest mulig. Partiet første styre sendte i desember 1887 denne resolusjonen til Stortinget. Andreas Hansson var sekretær i partiets første styre, som hadde basis i Arendal.


== Møtets resolusjoner: ==
"1) De Delegerede fra forskjellige Arbeider- og Fagforeninger, samlede paa Arbeidermødet i Arendal, udtaler som sin 
Overbevisning, at saavel Kvinder som Mænd bør have Stemmeret.
2) Arbeidermødet udtaler sig for direkte Valg til Storthing. Valgdagen skal være én over hele Landet og være en Fridag.
3) Arbeidermøtet i Arendal anser en Normalarbeidsdag som en Nødvendighed. Likeledes Forbud mot ukonfirmerede Børns Arbeide, samt Indskrænkning i Kvinders og unge Menneskers Arbeide i Fabriker og Værksteder. ( Denne Resolutionen tilstilles Arbeiderkommissionen)
4) Arbeidermøtet i Arendal udtaler Nødvendigheden af, at det norske Arbeiderparti repræsenteres saa talrigt som mulig ved det af 
Fællesstyret for de norske Arbeidersamfund paatænkte Møde paa Hamar næste Sommer for om muligt at faa anerkjendt Arbeiderpartiets Program.
5) Arbeidermøtet i Arendal udtaler sig for Nødvendigheden af Dannelsen af Fagforeninger blandt Landarbeiderne i hver Kommune, hvilke det bør være enhver Landsdels Centralforenings Pligt at tilse samt udøve den Ledelse, der i saa Henseende kan udøves for at Byernes og Landets Arbeidere kan blive solidariske med hverandre og organiserede saaledes, at de kan optræde som et bestemt Arbeiderparti for at ivaretage hinandens fælles Interesser. Derfor anser Arbeidermødet det for nødvendigt, at der af al Kraft virkes for Gjennemførelse af saadanne Love, som kan forskaffe Landarbeiderne en bedre social Stilling.
6) Arbeidermøtet i Arendal anser det uheldigt, at der eksisterer mer end et Partiorgan i hver By og anbefaler de nu i Kristiania bestaaende 2 Blade, «Arbeideren» og «Soc.Dem.» at slutte sig sammen til et Organ.
7) De af Foreningen inden Organisationen udgivne Blade bør, hvis det er nødvendigt, støttes af ved til det Øiemed fra Foreningeme indsamlede Bidrag. Likeledes bør saavidt muligt udgives Flyveblade og Arbeiderskrifter, hvor Foreningerne ikke har noget eget Organ.
8) En Udskrift af det her vedtagne Program tilligemed de Statsmagterne vedkommende fattede Resolutioner besørges af Hovedbetyrelsen oversendt Regjeringen." 


== Referanser ==


== Litteratur ==
Det Norske arbeiderpartis historie 1887-1937 (red. Halvdan Koht), Det norske Arbeiderpartis forlag, bind I, 1937
Helge Røed: Slik begynte det. Om stiftelsen av Det norske Arbeiderpari for 100 år siden. Tiden 1987.  Bokhylla.no