jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Manobiella

Manobiella er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten.


== Utbredelse ==
Slekten lever i Sørøst-Asia (Filippinene).


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien jordlopper, Alticinae Newman, 1834
stammen Alticini
Slekten Manobiella Medvedev, 1993
Manobiella apicalis Medvedev, 2001
Manobiella longirostris Medvedev, 1993
Manobiella robusta Medvedev, 2001


== Eksterne lenker ==
(en) Manobiella i Global Biodiversity Information Facility
Discotarsa

Discotarsa er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten.


== Utbredelse ==
Slekten lever i Sørøst-Asia.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien jordlopper, Alticinae Newman, 1834
stammen Alticini
Slekten Discotarsa Medvedev, 1993
Discotarsa brancuccii Medvedev, 1993
Discotarsa subseriata Medvedev, 1993


== Eksterne lenker ==
(en) Discotarsa i Global Biodiversity Information Facility
Liste over Brasils regenter

Under følger en liste over Brasils regenter:


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Crepichaeta

Crepichaeta er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten.


== Utbredelse ==
Slekten lever i Sørøst-Asia.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien jordlopper, Alticinae Newman, 1834
stammen Alticini
Slekten Crepichaeta Medvedev, 1993
Crepichaeta schereri Medvedev, 1993


== Eksterne lenker ==
(en) Crepichaeta i Global Biodiversity Information Facility
Etapocanga

Etapocanga er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==
Middelsstore (6-7 millimeter), ovale jordlopper.


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever på planter.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Amerika, rundt Amazonas.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien jordlopper, Alticinae Newman, 1834
stammen Alticini
Slekten Etapocanga Duckett, 1994
Etapocanga consejera Duckett, 1994
Etapocanga pysuna Duckett, 1994


== Eksterne lenker ==
(en) Etapocanga i Global Biodiversity Information Facility
Hesperella

Hesperella er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==
Små, avlange jordlopper.


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever på planter.


== Utbredelse ==
Artene er utbredt i Sørøst-Asia (Malaysia).


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien jordlopper, Alticinae Newman, 1834
stammen Alticini
Slekten Hesperella Medvedev, 1995
Hesperella lopatini Takizawa, 2005
Hesperella maruyamai Takizawa, 2005
Hesperella violaceipennis Medvedev, 1995


== Eksterne lenker ==
(en) Hesperella i Global Biodiversity Information Facility
Fon (folk)

Fon er et folk som lever i det sørlige Benin i Vestafrika. Gruppen er landets største; de utgjør hoveddelen av befolkningen i den sørlige delen av landet og talte i 2004 omkring 2,5 millioner mennesker. De taler fon, et språk som står ewespråket nært.
Jordbruk er en tradisjonell hovednæring. Slektskapssystemet er patrilineært, og den tradisjonelle religionen omfatter dyrking av forfedre og naturguddommer.
På 1700- og 1800-tallet var fon organiserte i det mektige kongedømmet Dahomey med Abomey som hovedstad. I slutten av 1800-tallet ble kongedømmet en fransk koloni. Legendariske er de såkalte dahomeyamasonene, et militærregiment bestående av kvinner.


== Referanser ==
Neorthana

Neorthana er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten.


== Utbredelse ==
Arten er bare kjent fra Filippinene.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien jordlopper, Alticinae Newman, 1834
stammen Alticini
Slekten Neorthana Medvedev, 1996
Neorthana fulva Medvedev, 1996


== Eksterne lenker ==
(en) Neorthana i Global Biodiversity Information Facility 
Neorthana – detaljert informasjon på Wikispecies
Goniosystena

Goniosystena er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten i slekten Bauhinia.


== Utbredelse ==
Arten er kjent fra Venezuela.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien jordlopper, Alticinae Newman, 1834
stammen Alticini
Slekten Goniosystena Bechyné, 1997
Goniosystena bembidionaria Bechyné, 1997


== Eksterne lenker ==
(en) Goniosystena i Global Biodiversity Information Facility
Iphitromela

Iphitromela er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==
En liten, langstrakt, halvblankt brunsvart jordloppe uten metallisk farge. Arten er ganske slank og kan overflatisk minne om enkelte løpebiller. Pronotums kanter, en bred sidestripe på hver dekkvinge, og beina er gulbrune. Oversdein er tett og kraftig punktert. Antennene er tynne, litt tykkere mot spissen, nesten så lange som kroppen. Pronotum er avrundet firkantet, noe bredere enn langt, mye smalere enn de jevnbrede dekkvingene. Beina er forholdsvis lange, lårene på bakbeina noe fortykkede.


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten.


== Utbredelse ==
Arten er kjent fra Venezuela.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien jordlopper, Alticinae Newman, 1834
stammen Alticini
Slekten Iphitromela Bechyné, 1997
Iphitromela megascelina Bechyné, 1997


== Eksterne lenker ==
Bilde av arten
(en) Iphitromela i Global Biodiversity Information Facility
Iphitroxena

Iphitroxena er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten.


== Utbredelse ==
Arten er kjent fra Venezuela.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien jordlopper, Alticinae Newman, 1834
stammen Alticini
Slekten Iphitroxena Bechyné, 1997
Iphitroxena multicolor Bechyné, 1997


== Eksterne lenker ==
(en) Iphitroxena i Global Biodiversity Information Facility
Fang (folk)

Fang, alternativt fãn, er et jordbrukende bantufolk i Ekvatorial-Guinea, sørverstre Kamerun, nordvestre Gabon og i São Tomé og Príncipe.  Overslag om befolkningsantall varierer mellom 1 og 3 millioner.


== Historie ==
Etter  tradisjonen innvandret fang  til det ovennevnte område tidlig på 1800-tallet. Fang var et krigerfolk og fikk et rykte på seg å være kannibaler,  noe som ved avskrekking hjalp dem til å få kontroll over nye landområder og holde fiender på avstand.


== Religion ==
Fangfolkets tradisjonelle religion er sentrert rundt forfedrene som tros utøve makt i livet etter dette. Relikter etter tidligere ledere i form av skaller og lange ben tros hjelpe familien med å beholde makten og bli ved helse.I 1939 ble fangfolket ansett å være blirr kristnet. Men sener har bwiti, som er en kult med elementer fra kristendom og tradisjonell religion, hatt stor fremgang. Heksetro ble et viktig innslag.


== Organisasjon ==
Traditionelt er fangsamfunnet organisert om klaner uten sentral politisk ledelse. I Ekvatorial-Guinea og Gabon dominerer fangfolket det politiske liv.


== Referanser ==
Barypus

Barypus er en slekt av løpebiller som særlig finnes i sandete områder, der de lever som predatore i utgravde ganger.


== Utseende ==
Stor sett middelsstore (13-26 millimeter), avlange, slanke biller, svarte på farge, ofte med metallisk glans. Brystskjoldet (pronotum) er hjerteformet eller nærmest sirkelrundt, litt bredere enn hodet og litt bredere enn langt. Bakhjørnene er ikke markerte. Det er en kort «hals» (stilk eller innsnøring) mellom brystskjoldet og dekkvingene, men denne er mindre utpreget enn hos graveløpere (Scaritinae). Dekkvingene er avlange, nesten parallellsidige, med svake punktstriper.
Hodet er stort og bredt med små fasettøyne, overkjevene (mandiblene) er store og framstrakte. Antennene er korte til løpebiller å være (kortere enn hodet og brystskjoldet til sammen).
Beina er middels lange. Framleggene (protibiae) har et dypt innsnitt som de bruker til å rense antennene med.


== Levevis ==
Sandgraverne er knyttet til områder med løs sandjord, der de graver tunneler der de sitter og venter på bytte, selv om de også kan spise noe åtsler og av og til litt plantekost.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i det sørligste Sør-Amerika (Uruguay, Argentina og Chile).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Adephaga
Overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea
Familien løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
Underfamilien sandgravere, Broscinae, [=Broscini]
delgruppe Barypina Jeannel, 1941 [=Barypini]
slekten Barypus Dejean, 1828
Barypus aequicostis Chaudoir, 1876
Barypus bonvouloiri Chaudoir, 1861
Barypus calchaquensis Roig-Junent, 1992
Barypus chubutensis Roig-Junent, 1992
Barypus clivinoides (Curtis, 1839)
Barypus comechingoensis Roig-Junent, 1992
Barypus dentipennis Roig-Junent, 1992
Barypus deplanatus Roig-Junent & Cicchino, 1989
Barypus flaccus Roig-Junent & Cicchino, 1989
Barypus gentilii Roig-Junent, 1992
Barypus giaii Roig-Junent, 1992
Barypus longitarsus (Waterhouse, 1841)
Barypus mendozensis Roig-Junent & Cicchino, 1989
Barypus minus Roig-Junent, 1992
Barypus neuquensis Roig-Junent, 1992
Barypus nevado Roig-Junent, 1992
Barypus painensis Roig-Junent & Cicchino, 1989
Barypus parallelus (Guerin-Meneville, 1838)
Barypus precordillera Roig-Junent, 2008
Barypus pulchellus Burmeister, 1868
Barypus rivalis (Germar, 1824)
Barypus schajovskoii Roig-Junent, 1992
Barypus speciosus Dejean, 1831
Barypus sulcatipenis Roig-Junent, 1992


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
(en) Barypus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Barypus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Barypus hos NCBI 
(en) Kategori:Baripus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Baripus – detaljert informasjon på Wikispecies
Liste over kulturminner i Fjord

Liste over kulturminner i Fjord er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Fjord kommune. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Liste over kulturminner i Hustadvika

Liste over kulturminner i Hustadvika er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Hustadvika kommune. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
(en) Cultural heritage monuments in Eide – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Frank A. Howard

Frank «Frankie» A. Howard (født 1. desember 1938 i Hornback i Louisiana i USA, død 27. juli 2020 i Alexandria) var en amerikansk sheriff og politiker. Han var medlem av Louisiana House of Representatives fra 2008 til 2020, og tilhørte det republikanske parti. Fra 1976 til 2000 var han sheriff for Vernon Parish i Louisiana.
Howard døde av problemer som skyldtes COVID-19 den 27. juli 2020 i Alexandria i Louisiana i en alder av 81 år.


== Referanser ==
Manticora (bille)

Manticora er en slekt av løpebiller (Carabidae). Slekten omfatter store og kraftige arter med store, sigdformede kjever.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i tørre områder av Afrika.


== Utseende ==
Store (gjerne 40-55 millimeter), brede, mattsvarte løpebiller med lange bein. Særlig hannene har sterkt forstørrede, lange, sigdformede kjever.


== Levevis ==
I motsetning til mange andre sandjegere er artene i denne slekten nattaktive. De jakter mange andre slags leddyr. Larvene ligger nedgravd i tunneler og venter på at et bytte skal passere innen rekkevidde, mend de voksne billene er aktive jegere.


== Systematisk inndeling med norske arter ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Adephaga
Overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea Latreille, 1802
Familien løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
Underfamilie Sandjegere, Cicindelinae Latreille, 1802
Stammen Manticorini - svært store og kraftige, ikke-flygedyktige arter
Slekten Manticora Fabricius, 1792 
Manticora congoensis Peringuey, 1888
Manticora gruti Bouchard, 1892
Manticora holubi Mareš, 2002
Manticora imperator Mareš, 1976
Manticora latipennis Waterhouse, 1837
Manticora livingstoni Laporte de Castelnau, 1863
Manticora mygaloides Thomson, 1859
Manticora scabra Klug, 1849
Manticora sicheli Thomson, 1859
Manticora skrabali Mareš, 2000
Manticora tibialis Boheman, 1848
Manticora tuberculata Geer, 1778
Manticora tyrannus Mareš, 2019
Manticora werneri Mareš, 2000


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
(en) Manticora (bille) i Encyclopedia of Life 
(en) Manticora (bille) i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Manticora (bille) hos NCBI 
(en) Kategori:Manticora – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Manticora – detaljert informasjon på Wikispecies
Kristdemokraterna i Finland

Kristdemokraterna i Finland (finsk: Suomen kristillisdemokraatit), forkortet KD, er et kristendemokratisk politisk parti i Finland. Det ble dannet i 1958 som Finlands kristliga förbund, men tok i 2001 navnet Kristdemokraterna. Partiet fikk valgt sitt første medlem av Finlands riksdag i 1970, den gangen i valgsamarbeid med Centern, og har siden vært representert.Partiet ble i hovedsak dannet av den kristne fløyen innen Samlingspartiet, som var bekymret for flere utmeldinger fra Den evangelisk-lutherske kirke i Finland og sovjetkommunismen som trussel mot Finlands kristne kulturarv. Det første partiprogrammet var en nærmest ordrett oversettelse av det norske Kristelig Folkepartis program.Historisk sett har Kristdemokraterna stått sterkest i Kymmenedalen. Kristdemokraterna henter en stor del av sin oppslutning i frikirkelige miljøer, som pinsebevegelsen og den evangelisk-lutherske frikirken, men også til visse indremisjonsmiljøer som fikk gjennomslag innen den evanglisk-lutherske statskirken i 1970-årene. De frikirkelige miljøene står også sterkt i kystbygdene i det svenskspråklige Österbotten.Kristdemokraterna var motstandere av finsk medlemskap i EU i 1990-årene og senere av utvidelser av EU-samarbeidet, slik som euroen, men har siden moderert sin EU-skepsis.Kristdemokraterna ble i 2018 fullverdig medlem av Det europeiske folkeparti.


== Ledere ==
Olavi Päivänsalo 1958–1964
Ahti Tele 1964–1967
Eino Sares 1967–1970
Olavi Majlander 1970–1973
Raino Westerholm 1973–1982
Esko Almgren 1982–1989
Toimi Kankaanniemi 1989–1995
Bjarne Kallis 1995–2004
Päivi Räsänen 2004–2015
Sari Essayah 2015–d.d.


== Referanser ==
Ctenodactyla

Ctenodactyla er en slekt av løpebiller. Gruppen lever i Sør- og Mellom-Amerika.


== Utseende ==
Små til middelsstore (5-10 millimeter), spinkle, blanke, rødlige til svarte løpebiller. Hodet er temmelig stort og mer eller mindre femkantet, med store kjever (mandibler). Pronotum er vanligvis smalere enn hodet og bare omtrent halvparten så bredt som dekkvingene, gjerne mer eller mindre hjerteformet til ovalt. Dekkvingene har markerte punktstriper.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
Overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea Latreille, 1802
Familien løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
Underfamilien Ctenodactylinae Castelnau, 1834
Slekten  Ctenodactyla Dejean, 1825
Ctenodactyla angusta Liebke, 1938
Ctenodactyla batesii Chaudoir, 1861
Ctenodactyla brasiliensis Lucas, 1857
Ctenodactyla chevrolatii Dejean, 1825
Ctenodactyla drapiezii Gory, 1833
Ctenodactyla elegantula Liebke, 1931
Ctenodactyla glabrata Bates, 1871
Ctenodactyla langsdorfii Klug, 1834
Ctenodactyla puncticollis Chaudoir, 1862
Ctenodactyla santarema Liebke, 1933


== Eksterne lenker ==
Bilde av Ctenodactyla sp.
(en) Ctenodactyla i Encyclopedia of Life 
(en) Ctenodactyla i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Ctenodactyla hos NCBI 
Ctenodactyla – detaljert informasjon på Wikispecies
Kongepokalvinnere i skytesport

Kongepokalvinnere i skytesport mottar Hans Majestet Kongens Pokal, som blir tildelt utøvere innen både Norges Skytterforbund, Norges Jeger- og Fiskerforbund og Det frivillige Skyttervesen. 


== Det frivillige Skyttervesen ==
Det frivillige Skyttervesen deler ut to kongepokaler hvert år. Den ene går til skytterkongen på landsskytterstevnet. Se liste over skytterkonger.
Den andre kongepokalen har siden 1966 gått til vinneren av NM i skifeltskyting (normalprogram menn). 
Fra og med 2019 går denne pokalen på rundgang mellom feltskyting og skifeltskyting, og mellom menn og kvinner.


=== Kongepokalvinnere i skifeltskyting / feltskyting ===


== Norges Skytterforbund ==
Pistolskytteren Knut Kvaal fikk den første kongepokalen i 1928. 
Siden 1947 er det stort sett blitt delt ut to pokaler hvert år, og siden 1981 har den gått til en av hvert kjønn.
Siden 2013 har kongepokalen gått på rundgang mellom de fire grenene pistol, leirdue, viltmål og rifle. 
For pistol, leirdue og rifle deles pokalen ut til en av gullvinnerne i NM innenfor grenens olympiske øvelser. I viltmål deles den ut i en av VM-øvelsene.


=== Menn ===


=== Kvinner ===


== Norges Jeger- og Fiskerforbund ==
Kongepokalen har blitt utdelt siden 1977, og rullerer mellom øvelsene i NM i jaktskyting.


== Referanser ==


== Kilder ==
Tom A. Schanke, red. (2012). Norsk Idrettsleksikon – Toppidrett i 150 år (norsk). 3. Norge: Tom A. Schankes Forlag. s. 168-69. ISBN 978-82-303-2060-0. 
Norges Skytterforbund: Kongepokalen
Norges Skytterforbund: INNEHAVERE AV H.M. KONGENS POKAL
nm-skyting.no: Oversikt over vinnere av NM i jaktskyting
Det frivillige Skyttervesen: Skytterboka 2021 Arkivert 7. juli 2021 hos Wayback Machine.
Fyrvokter

Fyrvokter kalles den person som har ansvar for at et fyr eller fyrskip fungerer og vedlikeholdes. Fyrvokteren svarer under en fyrmester som har hovedansvaret for et eller flere fyr.
Fyrvokteren, med eller uten familie, bor ofte på tjenestegjøringsstasjonen, enten i en nærliggende bygning eller i selve fyrtårnet. På stasjoner som ligger på små klippeøyer eller er bygget på undervannsgrunn gjør dette at man holdes isolert i visse tider som kan bli lengre på grunn av været.
Fyrvokteryrket forsvinner mer og mer etter hvert som moderne fyr fjernstyres fra sentraler med overblikk over flere fyr, som for eksempel Northern Lighthouse Board, som overvåker samtlige skotske fyr.


== Fyrvoktere i Sverige ==
I Sverige var fyrvoktere tidligere en statlig tjeneste, for å vokte mindre fyrsteder, eller hjelpe fyrmesteren på de større. Fyrpersonalet var underlagt Lotsverket.
En forordning fra 1827 delte opp personalet i ulike befatninger. Bemanningen på de store førsteklassefyrene bestod av en formann, fyrmesteren, en fyrvokter og en eller to fyrassistenter (fyrbiträden). Mindre fyr, andreklassefyr, hadde en tomannsbemanning, med en fyrmester og en fyrvokter. Tredjeklassefyrene som ble ansett å være svært letthåndterte, ble voktet av en enslig fyrmester.
Lønnen og arbeidsvilkårene for fyrmannskapet ble forbedret utover begynnelsen av 1800-tallet, men arbeidsoppgavene økte, med blant annet arbeid som værobservasjoner.
I 1838 ble vakttjenesten i fyrene endret til firetimersskift for å forbedre tilsynet. Ny teknikk med linsefyr i stedet for stenkullsfyr, krevde mer kunnskap i mekanisk arbeid. Det gjorde at arbeidet ble lettere og i 1835 ble også kvinner ansatt i en forsøksordning som ble vellykket. Nå kunne en familie i stedet for to håndtere fyret og Lotsverket sparte penger.
Fyrenes lystid ble nå økt til hele året, fra en halvtime før solen gikk ned til en halvtime før den gikk opp. Derfor bosatte fyrpersonalet seg med familier ved fyrplassene. Små samfunn ble etablert med både bosteder, oppbevaringslokaler, bakerstue og vaskestuer. Bolighuset ble som oftest plassert slik at fyrmesteren kunne se om fyret var tent, fra sitt vindu.
En bra havn og mulighet for å få ferskvann avgjorde mange fyrs plassering. Den 1842 stadgade allmänna skoleplikten gjorde at Lotsverket også startet losbarneskoler, der også fyrmannskapets barn kunne gå. Det var kortere terminer enn normalt og lærerinnene bodde ved skolene eller reiste rundt til flere skoler gjennom én termin.
Automatiseringen av fyrene har gjort at dagens fyr ikke har noe fast mannskap og yrket fyrvokter ikke lengre eksisterer. Nå tjenestegjør mannskapet som værobservatører for SMHI ute ved en del av de gamle fyrene.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Svenska Fyrsällskapets webbsajt
Hoburgen
Liste over kulturminner i Senja

Liste over kulturminner i Berg er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Senja kommune. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Liste over kulturminner i Nærøysund

Liste over kulturminner i Nærøysund er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Nærøysund. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Liste over kulturminner i Orkland

Liste over kulturminner i Orkland er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Orkland. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
(en) Cultural heritage monuments in Agdenes – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren