jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Peder Blessing Dahle

Peder Blessing Dahle (født 7. januar 1877 i Empangeni i Zululand i Sør-Afrika, død 12. november 1948 i Oslo) var en norsk luthersk prest og teolog. Han var fra 1924 til 1936 sokneprest i Vardal, og fra 1942 en av dem som Nasjonal Samling innsatte som biskoper etter at de rettmessige lutherske biskoper hadde lagt ned sine embeder. 


== Liv og virke ==
Peder Blessing Dahle vokste opp som misjonærsønn i Natal, som barn av Markus Dahle (1838-1915) og hans hustru Bertha (født Sivertsen, 1834-1910). Da Peder var 15 år, reiste familien hjem til Norge for en periode. Han gikk da middelskolen og gymnaset i Stavanger, og tok i 1903 teologisk embetseksamen.
Dahle ble så blant annet ansatt i Oslo Indremisjon og som prest i Berlin. Fra 1908 til 1922 virket som misjonær. Høsten 1924 kom Dahle og familien til Vardal. Til dette soknekallet hørte den gangen også Gjøvik by, og Dahle satte seg fore å få delt embetsdistriktet, slik at Gjøvik ble eget sokneprestembete. Dette lyktes ikke før i 1940, etter at Dahle hadde forlatt Vardal, men det var trolig hans utredningsarbeid som var viktigste årsak til delingen.
I 1932 var Gjøvik kirke 50 år, og festgudstjenesten allehelgensdag ble kringkastet i radio. I prekenen kritiserte Dahle teaterstykket Guds grønne enger av Marc Connelly, som gikk på Nationaltheatret den høsten. 

«I disse dager hører vi endog at landets nasjonalteater skal gå til den hjerteråhet å oppføre et negerskuespill, hvor Gud fremstilles på scenen i bonjour og med sigarett i munnviken, og vi sier: Stans råskapen!»Dahle ble en av frontfigurene for de som mente at stykket var blasfemisk, og særlig i det liberale Dagbladet ble han en skyteskive.
Året etter meldte Peder Blessing Dahle seg inn i det nystiftede Nasjonal Samling. Den 21. mai 1936 var Dahle til stede under Torvslaget på Gjøvik, der advokat Johan B. Hjort, nestleder i NS, holdt en provoserende tale, rettet mot arbeiderbevegelsen. Dahle var en av dem som arbeiderungdommen kastet steiner og hestemøkk etter. 
I 1936 ble han utnevnt til sokneprest i Ullern i Aker. Etter den tyske okkupasjonen fortsatte han som prest i menigheten. En tid var han sensor i Norsk Rikskringkasting, for å godkjenne prekenutkast som skulle brukes i radioen.


=== Biskop (NS) ===
Høsten 1943 ble Dahle utnevnt av NS-myndighetene til biskop i Bjørgvin bispedømme. 
I 1947 ble han dømt til 4 1/2 års fengsel i landssvikoppgjøret. Han døde under fengselsoppholdet i Oslo 12. november 1948.


== Referanser ==


== Kilder ==
Lokalhistoriewiki


== Litteratur ==
Grønland, Tormod: Hvem var Peder Blessing Dahle, semesteroppgave i kirkehistorie, våren 2008.
Peder Blessing Dahle i Historisk befolkningsregister.
Marc Connelly

Marcus Cook Connelly (født 13. desember 1890 i McKeesport i Pennsylvania i USA, død 21. desember 1980 i New York City) var en amerikansk dramatiker, regissør, produsent, artist og tekstforfattere. Han var et viktig medlem i Algonquin Round Table og mottok Pulitzerprisen i Drama i 1930.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Marc Connelly var sønn av et skuespillerpar og begynte å skrive teaterstykker allerede i femårsalderen. 


=== Tidlig virke ===
Han ble senere journalist for Pittsburgh Sun-Telegraph innen han flyttet til New York City. Etter kort tid hadde han blitt kjent med noen av byens mest kjente kunstnere, blant andre Dorothy Parker, Robert E. Sherwood, Heywood Broun, Robert Benchley, Alice Duer Miller, Harpo Marx, Jascha Heifetz, Jane Grant, Ruth Hale, George S. Kaufman, Harold Ross, Neysa McMein, Alexander Woollcott, Franklin Pierce Adams, Edna Ferber, Irving Berlin og Bernard Baruch.
I 1919 ble han med på å grunnlegge selskapet Algonquin Round Table.


=== Karriere ===
Connelly hadde bidratt til flere Broadwaymusikaler innen han i 1921 begynte å samarbeide med George S. Kaufman. Under deres fireårige samarbeide skrev de fem komedier og bidro til revyen The 40ers, 1922, samt medvirket til teksten til den musikalske komedien Helen of Troy.
Connelly fikk i 1930 Pulitzerprisen i Drama for The Green Pastures (1930), som var en komedie og slags gjenfortelling fra Det gamle testamentet, og ble en milepæl i amerikansk drama, da det ble oppsatt med et en helt svart ensemble på Broadway.  I Norge ble den oppført den på Nasjonalteateret i Oslo som Guds grønne enger i  1932; i Sverige på Dramaten i Stockholm som Guds gröna ängar samme år.
I 1968 publiserte han sine memoarer, Voices Offstage. 
Gjennom årene dykket han også opp som skuespiller i 21 filmer, blant andre Spirit of St. Louis (1957) med James Stewart.
En film om medlemmer i Round Table, The Ten-Yeat Lunch (1987), vant en Oscar som beste dokumentarfilm.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Bra Böckers lexikon, 1974


== Eksterne lenker ==
(en) Marc Connelly på Internet Movie Database 
(sv) Marc Connelly i Svensk Filmdatabas 
(da) Marc Connelly på Filmdatabasen 
(fr) Marc Connelly på Allociné 
(en) Marc Connelly på AllMovie 
(en) Marc Connelly hos The Movie Database 
(en) Marc Connelly hos Internet Broadway Database 
(en) Marc Connelly på Internet Broadway Database
Algonquin Round Table Walking Tours
Algonquin Round Table page at the Algonquin Hotel's web site
Algonquin Circle Links Arkivert 24. oktober 2018 hos Wayback Machine.
Stephen Wilde Official Website
Selvstendighetspartiet (ShP)

Selvstendighetspartiet (ShP) var et nasjonalistisk norsk politisk parti etablert i 2015. Partiet var restriktivt i spørsmål om innvandring og utenrikspolitikk og hadde sentrumsorienterte standpunkter i spørsmål om fordelings-, helse-, distrikts- og kulturpolitikk. Grunnlegger og første partileder er Ellen Due Brynjulfsen (født 1962), også aktiv i Stopp islamiseringen av Norge (SIAN). Selvstendighetspartiet anså seg som arvtaker til en frihetskamp fra 1814 og var motstander av norsk medlemskap i EU. Partiet var også ofte i konflikt med organisasjoner som «Tjen folket» og «Antifa».


== Politisk plattform ==
Selvstendighetspartiet betegnet seg som et blokkuavhengig nasjonalkonservativt sentrumsparti med mål å fremme og bevare det norske folks interesser, kultur og identitet.Selvstendighetspartiets politikk var inspirert av Alternative für Deutschlands partiprogram, oversatt til norsk i nettavisen Document.no. Partiet oppga å være inspirert av Dansk Folkeparti og Alternativ för Sverige og at det hadde lånt enkelte programformuleringer fra Kristelig Folkeparti (KRF), Venstre, Senterpartiet, Miljøpartiet De Grønne (MDG) og Rødt.Dets viktigste sak var å stoppe «den store befolkningsutskiftningen».Partileder Ellen Due Brynjulfsen og sentralstyremedlem Anders Tronstad forsvarte Identitærbevegelsen med leserinnlegg i nettavisen Resett.


== Demonstrasjoner ==
Brynjulfsen talte i desember 2018 på en demonstrasjon rettet mot FN, NATO og EU. 19. januar 2019 var Selvstendighetspartiet medarrangør for en demonstrasjon utenfor Tysklands ambassade i Oslo til støtte for pressefrihet og den fengslede tyske journalisten Billy Six.


== Oppslutning ved valg ==
Ved kommunestyre- og fylkestingsvalget 2019 stilte partiet liste i Oslo, og fikk 573 stemmer (0,2 %).


== Oppløsning ==
1. november 2020 opplyste partiets hjemmeside at det var slått sammen med Demokratene.


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1738

Vitenskapsåret 1738 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1738.


== Geografi ==
«La Figure de la Terre, déterminée par les Observations de Messieurs Maupertuis, Clairaut, Camus, Le Monnier & de M. l'Abbé Outhier, accompagnés de M. Celsius.» (Jordens fasong, basert på observasjoner av de herrer ... ) blir publisert. Paris. Observasjonene bekreftet Newtons hypotese om at Jorden er en rotasjonsellipsoide.


== Matematikk ==
Daniel Bernoulli formulerer Bernoulli-prinsippet i sitt verk «Hydrodynamica».
Abraham de Moivre får publisert tredje utgave av læreboka «The Doctrine of Chances», med en studie av koeffisientene i binomialekspansjonen av (a + b)n.


== Fysikk ==
de Thury, Maraldi og de la Caille får i oppdrag av Det franske vitenskapsakademiet å måle lydens hastighet og vindens påvirkning av lyden.
Voltaire får publisert det populærvitenskapelige verket «Éléments de la philosophie de Newton» (Utdrag av Newtons filosofi). Paris.
Joseph-Nicolas Delisle får publisert verket «Mémoires pour servir à l'histoire et aux progrès de l'Astronomie, de la Géographie et de la Physique» (Memoarer som kan tjene historien og om framskritt i astronomi, geografi og fysikk). St. Petersburg.


== Teknologi ==
24. juni – Lewis Paul og John Wyatt oppnår britisk patent på den første mekaniske vevstolen.
Jacques de Vaucanson presenter verdens første automat, «Fløytespilleren», for Det franske vitenskapsakademiet.


== Zoologi ==
Peter Artedis «Ichthyologia» blir publisert posthumt. Stockholm.


== Botanikk ==
Carl Linnaeus får publisert verket «Hortus Cliffortianus», en detaljert beskrivelse av George Cliffords hageanlegg i Hartekamp, Nederland, inkludert dyrkingen av eksotiske planter som bananer i et drivhus.


== Institusjoner ==
18. april − Real Academia de la Historia blir innstiftet ved kongelig dekret. Madrid.
Professorat i kjemi opprettet  ved University of Oxford.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: James Valoue for oppfinnelsen av en maskin til hjelp ved konstruksjonen av ei bru i Westminster.


== Fødsler ==
28. mai − Joseph-Ignace Guillotin (død 1814), fransk lege og fysiolog.
15. november − William Herschel (død 1822), tysk-britisk musiker og astronom.


== Dødsfall ==
21. juni − Charles Townshend (født 1674), britisk agronom.
23. september − Herman Boerhaave (født 1668), nederlandsk botaniker, kjemiker og lege.
24. oktober − Johannes de Buchwald (født 1658), dansk kirurg.


== Referanser ==
Orobiocassis

Orobiocassis er en slekt biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==
Middelsstore, bredt ovale, halvblanke, brunlige (i alle fall døde eksemplarer) skjoldbiller. Sett fra siden er de høyt hvelvede. Antennene er trådformede og middels lange. Kroppen er egentlig ganske normalt proporsjonert, med pronotum og dekkvingene er noe utvidet mot sidene slik at de helt dekker oversiden, både hodet og beina er skjult under dette skjoldet. Med utvidelsen blir kroppsformen avlangt oval. Pronotum er rundet, dekkvingenes "skuldre" noe framskytende. Oversiden er fint og ganske jevnt punktert, gjerne med et par uregelmessige lengderibber på dekkvingenes midtparti.


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten. De voksne (imago) sitter tett inntil planten og det store flate halsskjoldet og dekkvingene gjør at billen kan være svært vanskelig å oppdage, og det er vanskelig for rovdyr å nå den sårbare undersiden. Larvene gjemmer seg gjerne under et tak av gammel avføring og planterester som er festet til den fremoverbøyde bakkroppsspissen.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Afrika.


== Systematisk inndeling ==
Den systematiske plasseringen av gruppen skjoldbiller er uavklart, den har tradisjonelt vært regnet som en underfamilie av bladbiller, slik som i denne oversikten. Mens enkelte plasserer den inn som en stamme (tribe) i delgruppe Hispinae, som tradisjonelt har vært regnet som søstergruppe til skjoldbillene, eller motsatt blir Hispinae plassert som en undergruppe (da kalt Hispini) av skjoldbillene.

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Skjoldbiller, Cassidinae Stephens, 1831
stamme (tribe) Cassidini Gyllenhal, 1813 – eneste gruppe som er representert i Europa
slekten Orobiocassis Spaeth, 1934
Orobiocassis consimilis (Boheman, 1854)
Orobiocassis gabonicola (Spaeth, 1933)
Orobiocassis testudinea (Boheman, 1854)


== Referanser ==


== Litteratur ==
Borowiec, L. 1999. A world catalogue of the Cassidinae (Coleoptera: Chrysomelidae). Biologica Silesiae, Wroclaw.
Orexita på ITIS


== Eksterne lenker ==
(en) Orobiocassis i Encyclopedia of Life 
(en) Orobiocassis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Orobiocassis hos ITIS 
Cassidinae of the world – an interactive manual (Coleoptera: Chrysomelidae)
(en) Cassidinae – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Robert Benchley

Robert Benchley (født 15. september 1889 i Worcester i Massachusetts i USA, død 21. november 1945 i New York City) var en amerikansk journalist, manusforfatter og skuespiller.


== Biografi ==
Robert Benchley tok i 1912 eksamen fra Harvard University og virket deretter som journalist ved forskjellige aviser. I perioden 1920-1929 var han teaterredaktør for Life. Benchley forfattet og medvirket til en mengde filmmanus og spilte også mange komiske roller på film, men spilte derimot aldri teater. For Metro forfattet, regisserte og spilte han i en serie kortfilmer, av hvorav How to sleep vant en Oscar i 1936 som beste amerikanske kortfilm.


== Referanser ==


== Kilder ==
Svensk uppslagsbok, 2:a upplagan, 1947


== Eksterne lenker ==
(en) Robert Benchley på Internet Movie Database 
(sv) Robert Benchley i Svensk Filmdatabas 
(da) Robert Benchley på Filmdatabasen 
(fr) Robert Benchley på Allociné 
(en) Robert Benchley på AllMovie 
(en) Robert Benchley hos Turner Classic Movies 
(en) Robert Benchley hos The Movie Database 
(en) Robert Benchley hos Internet Broadway Database
Drepanocassis

Drepanocassis er en slekt biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==
En middelsstor, oval, blank, rødbrunlig (i alle fall på døde eksemplarer) skjoldbille. Antennene er trådformede og middels lange. Kroppen er egentlig ganske normalt proporsjonert, med pronotum og dekkvingene er noe utvidet mot sidene slik at de helt dekker oversiden, både hodet og beina er skjult under dette skjoldet. Med utvidelsen blir kroppsformen oval. Pronotum er rundet, dekkvingenes "skuldre" lite framskytende. Oversiden er middels grovt punktert.


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten. De voksne (imago) sitter tett inntil planten og det store flate halsskjoldet og dekkvingene gjør at billen kan være svært vanskelig å oppdage, og det er vanskelig for rovdyr å nå den sårbare undersiden. Larvene gjemmer seg gjerne under et tak av gammel avføring og planterester som er festet til den fremoverbøyde bakkroppsspissen. Den lever på planter i leppeblomstfamilien.


== Utbredelse ==
Arten er bare kjent fra Brasil.


== Systematisk inndeling ==
Den systematiske plasseringen av gruppen skjoldbiller er uavklart, den har tradisjonelt vært regnet som en underfamilie av bladbiller, slik som i denne oversikten. Mens enkelte plasserer den inn som en stamme (tribe) i delgruppe Hispinae, som tradisjonelt har vært regnet som søstergruppe til skjoldbillene, eller motsatt blir Hispinae plassert som en undergruppe (da kalt Hispini) av skjoldbillene.

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Skjoldbiller, Cassidinae Stephens, 1831
stamme (tribe) Cassidini Gyllenhal, 1813 – eneste gruppe som er representert i Europa
slekten Drepanocassis Spaeth, 1936
Drepanocassis profana (Boheman, 1855)


== Referanser ==


== Litteratur ==
Borowiec, L. 1999. A world catalogue of the Cassidinae (Coleoptera: Chrysomelidae). Biologica Silesiae, Wroclaw.
Fornicocassis på ITIS


== Eksterne lenker ==
(en) Drepanocassis i Encyclopedia of Life 
(en) Drepanocassis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Drepanocassis hos ITIS 
Cassidinae of the world – an interactive manual (Coleoptera: Chrysomelidae)
(en) Cassidinae – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Erepsocassis

Erepsocassis er en slekt biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==
En middelsstor (ca. 7,5 millimeter), bredt oval, blank, gulbrunlig (i alle fall på døde eksemplarer) skjoldbille. Antennene er trådformede og middels lange. Kroppen er egentlig ganske normalt proporsjonert, med pronotum og dekkvingene er noe utvidet mot sidene slik at de helt dekker oversiden, både hodet og beina er skjult under dette skjoldet. Med utvidelsen blir kroppsformen oval. Pronotum er rundet, dekkvingenes "skuldre" lite framskytende. Oversiden er ganske grovt punktert.


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten. De voksne (imago) sitter tett inntil planten og det store flate halsskjoldet og dekkvingene gjør at billen kan være svært vanskelig å oppdage, og det er vanskelig for rovdyr å nå den sårbare undersiden. Larvene gjemmer seg gjerne under et tak av gammel avføring og planterester som er festet til den fremoverbøyde bakkroppsspissen. Den lever trolig på planter i vindelfamilien.


== Utbredelse ==
Arten er bare kjent fra det østlige USA nord til Massachusetts.


== Systematisk inndeling ==
Den systematiske plasseringen av gruppen skjoldbiller er uavklart, den har tradisjonelt vært regnet som en underfamilie av bladbiller, slik som i denne oversikten. Mens enkelte plasserer den inn som en stamme (tribe) i delgruppe Hispinae, som tradisjonelt har vært regnet som søstergruppe til skjoldbillene, eller motsatt blir Hispinae plassert som en undergruppe (da kalt Hispini) av skjoldbillene.

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Skjoldbiller, Cassidinae Stephens, 1831
stamme (tribe) Cassidini Gyllenhal, 1813 – eneste gruppe som er representert i Europa
slekten Erepsocassis Spaeth, 1936
Erepsocassis rubella (Boheman, 1862)


== Referanser ==


== Litteratur ==
Borowiec, L. 1999. A world catalogue of the Cassidinae (Coleoptera: Chrysomelidae). Biologica Silesiae, Wroclaw.
Erepsocassis på ITIS


== Eksterne lenker ==
(en) Erepsocassis i Encyclopedia of Life 
(en) Erepsocassis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Erepsocassis hos ITIS 
Cassidinae of the world – an interactive manual (Coleoptera: Chrysomelidae)
bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter
(en) Cassidinae – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Mexicaspis

Mexicaspis er en slekt biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==
En middelsstor, bredt oval, blank, gulbrunlig (i alle fall på døde eksemplarer) skjoldbille med mørke flekker på dekkvingene. Antennene er trådformede og middels lange. Kroppen er egentlig ganske normalt proporsjonert, med pronotum og dekkvingene er noe utvidet mot sidene slik at de helt dekker oversiden, både hodet og beina er skjult under dette skjoldet. Med utvidelsen blir kroppsformen oval. Pronotum er rundet, dekkvingenes "skuldre" noe framskytende. Oversiden er ganske grovt punktert, punktene på dekkvingene danner rader.


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten. De voksne (imago) sitter tett inntil planten og det store flate halsskjoldet og dekkvingene gjør at billen kan være svært vanskelig å oppdage, og det er vanskelig for rovdyr å nå den sårbare undersiden. Larvene gjemmer seg gjerne under et tak av gammel avføring og planterester som er festet til den fremoverbøyde bakkroppsspissen.


== Utbredelse ==
Arten er bare kjent fra Mexico.


== Systematisk inndeling ==
Den systematiske plasseringen av gruppen skjoldbiller er uavklart, den har tradisjonelt vært regnet som en underfamilie av bladbiller, slik som i denne oversikten. Mens enkelte plasserer den inn som en stamme (tribe) i delgruppe Hispinae, som tradisjonelt har vært regnet som søstergruppe til skjoldbillene, eller motsatt blir Hispinae plassert som en undergruppe (da kalt Hispini) av skjoldbillene.

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Skjoldbiller, Cassidinae Stephens, 1831
stamme (tribe) Cassidini Gyllenhal, 1813 – eneste gruppe som er representert i Europa
slekten Mexicaspis Spaeth, 1936
Mexicaspis azteca (Champion, 1894)


== Referanser ==


== Litteratur ==
Borowiec, L. 1999. A world catalogue of the Cassidinae (Coleoptera: Chrysomelidae). Biologica Silesiae, Wroclaw.
Mexicaspis på ITIS


== Eksterne lenker ==
(en) Mexicaspis i Encyclopedia of Life 
(en) Mexicaspis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Mexicaspis hos Fossilworks 
(en) Mexicaspis hos ITIS 
Cassidinae of the world – an interactive manual (Coleoptera: Chrysomelidae)
(en) Cassidinae – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Tapinaspis

Tapinaspis er en slekt biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==
Middelsstore, bredt ovale, blanke, gulbrunlig (i alle fall på døde eksemplarer) skjoldbille med mer eller mindre mørkt midtparti på dekkvingene. Antennene er trådformede og middels lange. Kroppen er egentlig ganske normalt proporsjonert, med pronotum og dekkvingene er noe utvidet mot sidene slik at de helt dekker oversiden, både hodet og beina er skjult under dette skjoldet. Med utvidelsen blir kroppsformen oval. Pronotum er rundet, dekkvingenes "skuldre" framskytende. Oversiden er ganske fintt punktert, punktene på dekkvingene danner rader.


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten. De voksne (imago) sitter tett inntil planten og det store flate halsskjoldet og dekkvingene gjør at billen kan være svært vanskelig å oppdage, og det er vanskelig for rovdyr å nå den sårbare undersiden. Larvene gjemmer seg gjerne under et tak av gammel avføring og planterester som er festet til den fremoverbøyde bakkroppsspissen. De lever trolig på planter i kurvplantefamilien.


== Utbredelse ==
Slekte lever i Mellom-Amerika, fra Mexico i nord til Panama i sør.


== Systematisk inndeling ==
Den systematiske plasseringen av gruppen skjoldbiller er uavklart, den har tradisjonelt vært regnet som en underfamilie av bladbiller, slik som i denne oversikten. Mens enkelte plasserer den inn som en stamme (tribe) i delgruppe Hispinae, som tradisjonelt har vært regnet som søstergruppe til skjoldbillene, eller motsatt blir Hispinae plassert som en undergruppe (da kalt Hispini) av skjoldbillene.

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Skjoldbiller, Cassidinae Stephens, 1831
stamme (tribe) Cassidini Gyllenhal, 1813 – eneste gruppe som er representert i Europa
slekten Tapinaspis Spaeth, 1936
Tapinaspis atroannulus (Champion, 1894)
Tapinaspis wesmaeli (Boheman, 1855)


== Referanser ==


== Litteratur ==
Borowiec, L. 1999. A world catalogue of the Cassidinae (Coleoptera: Chrysomelidae). Biologica Silesiae, Wroclaw.
Tapinaspis på ITIS


== Eksterne lenker ==
(en) Tapinaspis i Encyclopedia of Life 
(en) Tapinaspis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Tapinaspis hos ITIS 
(en) Tapinaspis hos NCBI 
Cassidinae of the world – an interactive manual (Coleoptera: Chrysomelidae)
(en) Cassidinae – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Generaldirektoratet for helse og mattrygghet

Generaldirektoratet for helse og matsikkerhet (DG SANTE) er betegnelsen på EUs administrative organ for temaer som gjelder, mat og helse. DG SANTE er et av EUs 33 generaldirektorat. Ansvaret til generaldirektoratet er a utvikle og europakommisjonens politikk innen mattrygghet og folkehelse . DG Sante ledes av den litauiske kommissæren Vytenis Andriukaitis, Generaldirektor Anne Bucher og visegeneraldirektor Martin Seychell. I 2014 kom en endring der  generaldirektoratet for helse og forbrukere (DG SANCO) gav ansvaret for forbrukerne til generaldirektoratet for justis og med sitt nye ansvarsomrade skiftet navn til DG Sante. 


== Byråsamarbeid ==
DG SANTE får faglige vurderinger og analyser fra fire byråer på helseområdet, hvor Norge også deltar:
Det europeiske byrå for legemiddelvurdering (EMA), London
Det europeiske smittevernbyrået (ECDC), Stockholm
Det europeiske overvåkningssenter for narkotika og narkotikamisbruk (EMCDDA), Lisboa
Den europeiske myndighet for næringsmiddeltrygghet (EFSA), Parma


== Referanser ==