Anthonomini

Anthonomini er en gruppe av små snutebiller med lang, tynn snute. Billene lever på levende planter, og en del arter er problematiske skadedyr.


== Utseende ==
Små til middelsstore (ofte 2 – 6 mm) biller med avlang kroppsform. Felles for alle er at hodet er trukket ut til en lang og tynn snute (i ekstreme tilfeller lengre enn resten av kroppen), og at antennene er knebøyde. Oversiden er mer eller mindre skjellkledt og matt. Hodet er forholdsvis lite. Den lange snuten kan ikke legges inn i en fure mellom framhoftene og holdes ofte framoverrettet. Brystskjoldet er bredere enn langt, bakerst ofte omtrent så bredt som dekkvingene ved roten. Beina er vanligvis forholdsvis lange og kraftige. Lårene har ofte kraftige tenner på undersiden (for eksempel hos slekten Anthonomus).


== Levevis ==
Denne underfamilien går på levende planter, og larvene utvikler seg som oftest i blomster, frukter eller frø.


== Skadedyr ==
En del arter kan leve på jordbruksvekster og gjøre en del skade. 
Det alvorligste skadedyret på verdensbasis er trolig bomullssnutebillen (Anthonomus grandis), på engelsk kjent som "Boll Weevil". Både larvene og de voksne billene lever på frøkapslene til bomull, og angrepene får bomullen til å gulne og falle av plantene før den er høstingsklar. De voksne billene angriper også blomsterknoppene. Billen ved ble et uhell innført fra Mexico til områdene der bomull ble dyrket i USA på 1800-tallet, og har gjort stor skade på bomullsavlingene etter det. Hver hunn kan legge 100-300 egg. I dag blir billen i stor grad kontrollert med sprøytemidler, men den bidrar til at bomullsproduksjonen er den produksjonen som medfører det største sprøytemiddelforbruket.
Eplesnutebillen (Anthonomus pomorum) lever på blomsterknopper av eple og andre frukttrær. Infiserte blomsterknopper visner og utvikler ikke frukt. Arten kan gjøre stor skade i epledyrking når den er tallrik. Jordbærsnutebillen (Anthonomus rubi) kan gjøre betydelig skade på jordbær ved å ødelegge knopper og fruktemner.
Kirsebærsnutebillen (Furcipus rectirostris) lever på ulike arter i slekten Prunus, for eksempel kirsebær, plommer og slåpetorn. De voksne billene gnager på bladene, og larvene utvikler seg i kjernen (steinen) i frukten, og ødelegger gjerne dermed også frukten. Den kan gjøre en del skade i fruktdyrking, men er neppe av de verste skadedyrene.


== Utbredelse ==
Gruppen er utbredt over hele Jorda, men rundt to tredjedeler av artene lever i den neotropiske økosonen.


== Systematisk inndeling / norske arter ==
 

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
Familien snutebiller, Curculionidae Latreille, 1802
Underfamilien snutebiller, Curculioninae Latreille, 1802
Stammen Anthonomini C.G. Thomson, 1859
Slekten Acalyptops Hartman, 1904 - 2 arter
Slekten Achia Champion, 1903 - 19 arter
Slekten Anthonomopsis Dietz, 1891 - én art
Slekten Anthonomus Germar, 1817  – over 800 arter, ni i Norge:
Anthonomus bituberculatus C.G. Thomson, 1868
Anthonomus brunnipennis Curtis, 1840
Anthonomus conspersus Desbrochers des Loges, 1868
Bomullssnutebille, Anthonomus grandis
Anthonomus humeralis (Panzer, 1795)
Anthonomus pedicularius (Linnaeus, 1758)
Furublomstsnutebille, Anthonomus phyllocola (Herbst, 1795)
Eplesnutebille, Anthonomus pomorum (Linnaeus, 1758)
Anthonomus undulatus Gyllenhal, 1836
Jordbærsnutebille, Anthonomus rubi (Herbst, 1795)
Slekten Assuanensius Pic, 1900 - 3 arter
Slekten Atractomerus Duponchel & Chevrolat, 1842 - 47 arter
Slekten Botanebius Schoenherr, 1835 - 2 arter
Slekten Brachonyx Schönherr, 1825 - 3 arter, i Norge:
Furubarsnutebille, Brachonyx pineti (Paykull, 1792)
Slekten Brachyogmus Linell, 1897 - én art
Slekten Bradybatus Germar, 1824 - 33 arter, i Norge:
Bradybatus kellneri Bach, 1854
Slekten Cionesthes Fairmaire, 1902 - én art
Slekten Cionomimus Marshall, 1939 - 9 arter
Slekten Cionopsis Champion, 1903 - 5 arter
Slekten Coccotorus LeConte, 1876 - 5 arter
Slekten Dietzianus Sleeper, 1953
Slekten Ephelops Dietz, 1891 - 2 arter
Slekten Epimechus Dietz, 1891 - 20 arter
Slekten Furcipus Desbrochers des Loges, 1868 - én art, også i Norge:
Kirsebærsnutebille, Furcipus rectirostris (Linnaeus, 1758)
Slekten Huaca Clark, 1993
Slekten Lepidoops Hustache, 1933 - 2 arter
Slekten Lonchophorellus Clark, 1989 - 4 arter
Slekten Loncophorus Chevrolat, 1832 - 21 arter
Slekten Macrobrachonyx Pic, 1902 - én art
Slekten Macrorhoptus LeConte, 1876 - 9 arter
Slekten Magdalinops Dietz, 1891 - 4 arter
Slekten Melexerus Burke, 1982 - én art
Slekten Nanops Dietz, 1891 - én art
Slekten Narberdia Burke in Burke & Rector, 1976 - 4 arter
Slekten Neomastix Dietz, 1891 - 12 arter
Slekten Neosphinctocraerus Hustache, 1939 - én art
Slekten Omogonus Chevrolat, 1878 - én art
Slekten Onychocnemis Marshall, 1917 - én art
Slekten Oropterus White, 1846 - én art
Slekten Parendoeopsis Hustache, 1920 - 2 arter
Slekten Phacellopterus Schönherr, 1847 - én art
Slekten Pseudanthonomus Dietz, 1891 - 64 arter
Slekten Pseudopoophagus Voss, 1935 - én art
Slekten Smicraulax Pierce, 1908 - 6 arter
Slekten Sphincticraerus Marseul, 1871
Slekten Synnadophila Voss, 1937 - én art
Slekten Telphasia Pascoe, 1885
Slekten Usingerius Zimmerman, 1942 - 3 arter
Slekte †Cremastorhynchus Scudder, 1893


== Referanser ==


== Kilder ==
Milne, L. og Milne, M. 1980. The Audubon Society Field Guide to North American Insects and Spiders. Alfred A. Knopf, New York. Om bomullssnutebillen, s. 613.
Silfverberg, H. 1992. Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae (Liste over Nordens biller). Helsinki.
Zahradník, J. og Chvála, M. 1991. Teknologisk forlags store bok om insekter. N.W. Damm. Om snutebiller, s. 381-395.


== Eksterne lenker ==
bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter [1]
(no) Anthonomini hos Artsdatabanken 
(en) Anthonomini hos Fauna Europaea 
(en) Anthonomini hos Fossilworks 
(en) Anthonomini hos NCBI 
(en) Kategori:Anthonomini – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Anthonomini – detaljert informasjon på Wikispecies Jordbærsnutebillen forsyner seg av jordbæra – artikkel fra forskning.no 25.06.14]