Platypodini

Sylinderborere (Platypodini) er en gruppe av biller som hører til gruppen snutebiller (Curculionoidea). Gruppen finnes ikke i Norge, men én art, Platypus cylindrus, forekommer i Sverige.


== Utseende ==
Små til middelsstore (1 – 12 mm), avlange, parallellsidige biller. Kroppen er mer eller mindre sylindrisk på form. På farge er oftest brunlige eller svarte, gjerne blanke med fine, lite påfallende hår. Hodet er stort og bredt, like bredt som brystskjoldet. De mangler snute. Fasettøynene er forholdsvis store. Antennene er ganske korte og består av bare seks ledd. De tre-fire ytterste leddene danner en tykk klubbe. Brystskjoldet (pronotum) er lengre enn bredt, ofte med en markert midtfure. Sett ovenfra er det rektangulært. Oversiden er gjerne tydelig punktert og blank. Dekkvingene er avlange, parallellsidige, med markerte punktrader. Beina har ganske korte og tykke lår og legger, men lange føtter (tarser) – disse er gjerne vel så lange som leggene og lårene til sammen. Særlig det innerste fotleddet er langt og tynt. Føttene er fem-leddete, og i motsetning til de fleste andre medlemmer av gruppen snutebiller (Curculionoidea) er ingen av leddene tolappede. Larvene er korte og tykke uten synlige bein.


== Levevis ==
Både larver og voksne lever i tunneler som de gnager i ved. De fleste artene angriper nylig døde trær eller nyfelt tømmer, men det finnes også noen som går på levende trær. Sylinderborerne er ambrosiabiller, det vil si at de ikke ernærer seg av selve veden, men av sopp som de dyrker på veden. Denne levemåten har de til felles med barkbiller i undergruppen Xyleborina. Tunnelene går gjern dypt inn mot kjernen i treet. Soppene de dyrker er beslektet med gjærsopp, og de skiller ut en gjær- eller øl-lignende lukt som tiltrekker andre ambrosiabiller til treet. Ved er ganske næringsfattig, men soppene som vokser på den er derimot næringsrike, det gjør at ambrosiabillene kan fullføre utviklingen sin ganske raskt (3 – 14 uker), dette i kontrast til andre vedlevende biller som gjerne bruker flere år på utviklingen. De nyklekte billene tar med seg sporer av soppene i spesielle beholdere (mycangia) når de flyr ut for å pare seg og starte nye kolonier. Ambrosiabillenes ganger og soppinfeksjonen de fører med seg ødelegger vedens verdi som tømmer, og mange arter er derfor regnet som skadedyr på tropiske tømmertrær.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
Familien snutebiller, Curculionidae Latreille, 1802
Underfamilien Sylinderborere, Platypodinae Shuckard, 1840 (før familien Platypodidae)
Stammen Platypodini Shuckard, 1840
Slekten Austroplatypus Browne, 1971
Slekten Baiocis Browne, 1962
Slekten Carchesiopygus Schedl, 1939
Slekten Costaroplatus Nunberg, 1963
Slekten Crossotarsus Chapuis, 1865
Slekten Cylindropalpus Strohmeyer, 1911
Slekten Dendroplatypus Browne, 1955
Slekten Dinoplatypus Wood, 1993
Slekten Doliopygus Schedl, 1939
Slekten Epiplatypus Wood, 1993
Slekten Euplatypus Wood, 1993
Slekten Megaplatypus Wood, 1993
Slekten Mesoplatypus Strohmeyer, 1912
Slekten Myoplatypus Wood, 1993
Slekten Neotrachyostus Browne, 1962
Slekten Oxoplatypus Wood, 1993
Slekten Pereioplatypus Beaver, 2007
Slekten Peroplatypus Wood, 1993
Slekten Platyphysus Wood, 1993
Slekten Platypus Herbst, 1793 - i Nord-Europa:
Platypus cylindrus (Fabricius, 1792)
Slekten Teloplatypus Wood, 1993
Slekten Trachyostus Schedl, 1939
Slekten Treptoplatypus Schedl, 1972
Slekten Triozastus Schedl, 1939


== Eksterne lenker ==
(no) Platypodini hos Artsdatabanken 
(en) Platypodini hos Fossilworks 
(en) Kategori:Platypodini – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Platypodini – detaljert informasjon på Wikispecies 
Platypus cylindrus
Platypus cf. quercivorus