jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Georgios Synkellos

Georgios Synkellos (gresk: Γεώργιος Σύγκελλος; død etter 810) var en bysantinsk forfatter. Han var en munk som først bodde i Palestina og så kom til Konstantinopel.
Georgios Synkellos skrev en krønike, Ekloge chronographias, omfattende tiden fra skapelsen til 284 e.Kr.,Georgios Synkellos synes å ha arbeidet mer selvständig enn man tidligere har antatt, særskilt hva gjelder kronologien, som er verkets hovedinnhold. Han rakk ikke å sluttføre sitt arbeide.


== Moderne oversettelser og utgivelser ==
Wilhelm Dindorf (Hrsg.): Georgius Syncellus et Nicephorus Cp. (= Corpus Scriptorum Historiae Byzantinae. Band 22/23). 2 Bände, Weber, Bonn 1829 (Digitalisater: Band 1, Band 2. Textstellen aus der Chronik des Synkellos werden teils bis heute mithilfe der Seitenzahl bei Dindorf angegeben).
Alden A. Mosshammer (utg.): Georgii Syncelli Ecloga chronographica. Teubner, Leipzig 1984 (toneangivende kritisk utgave).
William Adler, Paul Tuffin (overs.): The Chronography of George Synkellos. A Byzantine Chronicle of Universal History from the Creation. Oxford University Press, Oxford 2002 (medt omfangsrik innledning og kommentar; Rezension).


== Litteratur ==
Heinrich Gelzer: Sextus Julius Africanus und die byzantinische Chronographie. 2 Bde. Leipzig 1885–1898 (Nachdruck: Gerstenberg, Hildesheim 1978, ISBN 3806707480).
William Adler: Time immemorial: archaic history and its sources in Christian chronography from Julius Africanus to George Syncellus. Dumbarton Oaks Research Library and Collection. Washington/D.C. 1989.
Warren Treadgold: The Middle Byzantine Historians. Palgrave Macmillan, Basingstoke 2013, S. 38ff.


== Kilder ==
Svensk uppslagsbok, Malmö 1932
Sommarheimelva

Sommarheimelva (også skrevet Sommerheimelva) er ei elv i Gamvik kommune i Finnmark. Den er 9,4 kilometer lang og har utspring på Slettfjellet. Elva renner først mot sør, deretter mot øst, og munner ut i Langfjorden 1 kilometer nord for Nervei.


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Clam AntiVirus

Clam AntiVirus (ClamAV) er et fritt og åpent, multiplattform  antivirusprogram som kan oppdage mange former for skadelig programvare, deriblant datavirus. Programmet brukes hovedsakelig som meldingsoverføringsagent på en server som scanner etter e-post virus. Applikasjonen ble utviklet for Unix og har tredjeparts versjoner tilgjengelig for AIX, BSD, HP-UX, Linux, macOS, OpenVMS, Tru64 UNIX og Solaris. Versjon 0.97.5 kjører også på Microsoft Windows. ClamAV og dets oppdateringer er gratis tilgjengelig.


== Referanser ==
Magnus Poulsen

Magnus Poulsen (født 28. mars 1854 på Toftir, død 29. august 1929 samme sted) var en færøysk kjøpmann og lagtingsmann.
Han var sønn av Poul Magnussen og Anna Johansdatter. Han giftet seg i 1880 med Elisabeth Malene Højgaard, datter av bonde og lagtingsmann Daniel Peder Christiansen og Inger Anna Cathrine Hansdatter på Toftir. Blant Magnus og Elisabeth Malenes barn var den senere lagtings- og folketingsmann Johan Poulsen, og Ingvard Poulsen, Anna Katrina Højgaard, Theodor Poulsen, Poul Poulsen og Chr. Poulsen  Han innvalgt på det færøyske Lagtinget fra Eysturoy 1895–1903. Det var ingen partigrupper der på hans tid.


== Referanser ==
Skrivertjener

En skrivertjener er et utstyr som forbinder skrivere til klienter i et  datanett. Skrivertjeneren mottar skriverjobber fra datamaskiner og sender dem til de egnede skrivere, og legger jobbene i kø som følge av at forespørslene kan komme raskere enn printerne kan håndtere.
Hjelpefunksjonene kan omfatte evnen til å insipsere køen, evnen til å omordne eller slette printerjobber, og evnen til å foreta forskjellige former for telling av antall sider. Skrivertjenere kan brukes for å tvinge gjennom en administrativ politikk, slik som den lovlige mengden utskrifter, autentisering av brukere og avdeling, eller vannmerking av skrevne dokumenter. 


== Referanser ==
Filosofiåret 1080

Filosofiåret 1080 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1080.


== Fødsler ==
ca. 1080 – Adelard, engelsk abbed, matematiker, astronom, astrolog, filosof, oversetter og forfatter (død ca. 1152)


== Dødsfall ==


== Referanser ==
Filosofiåret 1152

Filosofiåret 1152 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1152.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
ca. 1152 – Adelard, engelsk abbed, matematiker, astronom, astrolog, filosof, oversetter og forfatter (født ca. 1080)


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1152

Vitenskapsåret 1152 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1152.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
ca. 1152 – Adelard, engelsk abbed, matematiker, astronom, astrolog, filosof, oversetter og forfatter (født ca. 1080)


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1080

Vitenskapsåret 1080 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1080.


== Fødsler ==
ca. 1080 – Adelard, engelsk abbed, matematiker, astronom, astrolog, filosof, oversetter og forfatter (død ca. 1152)


== Dødsfall ==


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1180

Vitenskapsåret 1180 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1180.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Abraham ibn Daud, spansk-jødisk kronikør (historiker), filosof og astronom (født ca. 1110)
ca. 1180 – Abu Jafar ibn Harun al-Turjali, lege og filosof fra al-Andalus (ukjent fødselsår)


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1110

Vitenskapsåret 1110 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1110.


== Fødsler ==
ca. 1110 – Abraham ibn Daud, spansk-jødisk kronikør (historiker), filosof og astronom (død 1180)
ca. 1105-1010 – Ibn Tufail, arabisk-andalusisk filosof, astronom, lege, matematiker og mystikker (død 1185)


== Dødsfall ==


== Referanser ==
Filosofiåret 1138

Filosofiåret 1138 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1138.


== Hendelser ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Avempace, andalusisk filosof, fysiker, lege og astronom (født 1095)


== Referanser ==
Filosofiåret 1095

Filosofiåret 1095 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1095.


== Hendelser ==


== Fødsler ==
Avempace, andalusisk filosof, fysiker, lege og astronom (død 1138)


== Dødsfall ==


== Referanser ==
Slaget ved Aberconwy

Slaget ved Aberconwy eller slaget ved Conwy Estuary ble utkjempet i 1194 mellom styrkene til Llywelyn ap Iorwerth og hans onkel Dafydd ab Owain Gwynedd om kontrollen over Kongedømmet Gwynedd. 
Llywelyns seier gjorde at han kunne kreve tittelen prins av Gwynedd og neste omgang prinsen av Wales.
Etter å ha blitt kastet ut av eiendommene sine, reiste Dafydd til England og bosette seg der. Han døde i 1203.


== Referanser ==
Jans der Enikel

Jans der Enikel (Jans Barnebarnet) var en wienersk dikter og historiker fra det sene 1200-tall. Han skrev en Weltchronik (universalhistorie) og en Fürstenbuch (om Wiens historie), begge på middelhøytyske vers. 
Weltchronik forteller historien om verden begynnende fra enda tidligere enn seks-dags-skapelsen ved å fortelle om Satans opprør i Himmelen og relaterer de bibelske historier fra Det gamle testamentet (men sært nok ikke det nye), deretter fortsetter han med Homer og annet klassisk gresk og romersk materiale og fortsetter så ned gjennom listen av keisere fra Karl den store til Fredrik II. 
Stilen er anekdotisk med mange morsomme historier satt inn i hva som ellers ville have vært ren historieskrivning. For eksempel er fortellingen om Fredrik IIs regjeringstid avbrutt for å fortelle en helt annen fullstendig fiktiv historie om en adelsmann kalt Friedrich von Antfurt. Denne Friedrich utsetter en hertuginne for hva der i dag ville blitt kalt seksuell sjikane til et punkt hvor hun finner på et knep for å bli kvitt ham. Hun lover å gi ham hva han vil ha (og dikteren legger ikke skjul på at han kun vil ha hennes kropp) etter at han har deltatt i en dyst, hvor han kun har hennes chemise på i stedet for sin rustning. Hun regner selvfølgelig med at han blir drept. Men han overlever og regnskapet skal da gjøres opp.
Jans nevnes i en rekke dokumenter fra Wien i årene 1271-1302. Han menes å ha tilhørt en av de høyeste aristokratiske familier fra byen.


== Noter ==
Navnet er «Jans» og «Enikel» er et fellesnavn; derfor er han alltid listet alfabetisk under «J» – aldri under «Enikel, Jans der».


== Referanser ==
Chemise

Chemise (fransk chemise «skjorte») er et lårkort nattplagg for kvinner. 
På fransk har det opprinnelig betydd skjorte, men trolig lånt fra ordet chemis, nattlinne eller serk. De sene 1700-tallets antikkinspirerte drakter kom til å bli kalt chemisedrakter. Også 1920-tallets korte, ranke drakter er blitt kalt chemisedrakter.Materialet er oftest sateng eller nylon. Det kan eventuelt benyttes som kort underkjole. Chemisen er vanligvis kortere enn peignoiren, men lengre enn en baby doll.


== Se også ==
Chemisette


== Referanser ==
NM i landeveissykling 1986

Norgesmesterskapet i landeveissykling 1986 ble arrangert i Nord-Trøndelag 20.–27. juli.
Kongepokalene ble vunnet av Jaanus Kuum og Unni Larsen.


== Menn ==


=== Fellesstart ===

Sted: LevangerDato: 27. juliLengde: 180 km


=== 50 km tempo ===

Sted: VerdalDato: 22. juli


=== 100 km lagtempo ===

Sted: NamsosDato: 24. juli


== Kvinner ==


=== Fellesstart ===

Sted: FrostaDato: 26. juliLengde: 80 km


=== 30 km tempo ===

Sted: SteinkjerDato: 20. juli


=== Lagtempo ===

Sted: NamsosDato: 24. juli


== Kilder ==
Jan Hedenstad, Arvid Eriksen (red.) Sportsboken 1986/87, s. 305. Hjemmets bokforlag. ISBN 82-590-0320-1.
Tom A. Schanke, red. (2012). Norsk Idrettsleksikon – Toppidrett i 150 år (norsk). 3. Norge: Tom A. Schankes Forlag. s. 203. ISBN 978-82-303-2060-0. 
«Lagtempo-NM på sykkel», Stavanger Aftenblad 25. juli 1986, s. 10.
Fylkesvei 5266

Fylkesveg 5266 går mellom Lakseneset på Herdla og Frommereid i Askøy kommune.
Strekningen ble opprettet 2019, og består av en delstrekning som ble overført fra fylkesvei 562, og av den tidligere fylkesvei 223 (Hordaland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 AskøyUten navn 

Endepunkt LaksenesetFauskanger
 Fauskangertunnelen (58 m)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5266
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Vilhelm III av Sicilia

Vilhelm III av Sicilia (født ca. 1185 sannsynligvis i Palermo, død ca. 1198 i Alt-Ems) var konge av Sicilia i 10 måneder i 1194. 
Vilhelm III var sønn av kong Tancred I av Sicilia og Sibylla av Acerra. Han var den siste normanniske konge av Sicilia fra Huset Hauteville og ble avsatt av sin grandtante Constance og hennes mann, den tysk-romerske keiser Henrik VI.


== Litteratur ==
Gregor Clark, Vesna Maric. Sizilien. Lonely Planet Reiseführer. s. 290.  
Matteo Camera. Annali delle Due Sicilie: 1. Neapel. s. 82. 
Domenico Spanò Bolani. Storia di Reggio di Calabria da tempi primitivi sino all'anno di Cristo 1797. Neapel. s. 155. 
Pietro Giannone. Storia civile del regno di Napoli. Mailand. s. 21.
NM i landeveissykling 1987

Norgesmesterskapet i landeveissykling 1987 ble arrangert i Hordaland 26. juli–2. august.
Kongepokalene ble vunnet av Jørn Skaane og Unni Larsen.


== Menn ==


=== Fellesstart ===

Sted: BergenDato: 2. augustLengde: 180 km


=== 50 km tempo ===

Sted: VossDato: 26. juli


=== 100 km lagtempo ===

Sted: BergenDato: 29. juli


== Kvinner ==


=== Fellesstart ===

Sted: BergenDato: 1. augustLengde: 72 km


=== 30 km tempo ===

Sted: VossDato: 26. juli


=== 50 km lagtempo ===

Sted: BergenDato: 29. juli


== Kilder ==
Jan Hedenstad, Arvid Eriksen (red.) Sportsboken 1987/88, s. 307-08. VG. ISBN 82-90773-00-5.
Tom A. Schanke, red. (2012). Norsk Idrettsleksikon – Toppidrett i 150 år (norsk). 3. Norge: Tom A. Schankes Forlag. s. 203. ISBN 978-82-303-2060-0.
Slaget ved Aclea

Slaget ved Aclea fant sted i 851 mellom vestsaksere ledet av Æthelwulf, konge av Wessex og danske vikinger. Det endte med seier til vestsaksere.
Lite er kjent om slaget og den viktigste kilden til  informasjon kommer fra Den angelsaksiske krønike hvor det nedskrevet:

"350 [Viking]skip kom opp Themsen og stormet Canterbury og London sendte Beorhtwulf, konge av Mercia med hans hær på flukt, og reist så sørover Themsen til Surrey. Kong Æthelwulf og hans sønn Æthelbald med den vestsaksiske hæren kjempet mot dem ved Oak Field [Aclea], og den største nedslaktingen til dags dato av en hedensk hær av plyndrere var et faktum. Slaget endte med seier for kong Æthelwulf."Mulige steder der slaget utspilte seg imbefatter Ockley og Oakley Wood, nær Merstham, begge i Surrey.


== Referanser ==
Fylkesvei 5300

Fylkesveg 5300 går mellom Salhus og Åsane i Bergen.
Fra 1954 gikk det ferge mellom Frekhaug i Meland og Salhus. Etter at Hagelsundbrua ble tatt i bruk 1982, overtok ferjesambandet Knarvik–Steinestø biltrafikken, sambandet Frekhaug–Salhus ble derfor nedlagt 1985 etter at det ikke lenger fikk offentlige tilskudd.
Fv5300 ble opprettet 2019, og består av en delstrekning som ble overført fra fylkesvei 564, og av den tidligere fylkesvei 243 (Hordaland), den sistnevnte delstrekningen, Tellevikvegen, er sekundær fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Bergen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5300
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Velika Kapela

Velika Kapela («Store Kapell») er en fjellkjede i den sørlige delen av området Gorski kotar i Kroatia. Høyeste punkt er Bjelolasica-Kula på 1 533 moh.Velika Kapela hører til De dinariske Alper, og er den høyeste delen av Kapela-kjeden i Kroatia. I sørøst ligger den lavere delen, Mala Kapela, som skilles fra Velika Kapela av passet Vhr Kapele (887 moh.). I sørvest går kjeden over i Velebit-massivet. Innenfor Velika Kapela finnes det flere fjellrygger som løper i nordvest-sørøstlig retning, atskilt av karstdepresjoner (poljer og daler).I fjellene finnes flere vernede områder og landskaper. De mest kjente er Bijele i Samarske stijene (Hvite og Samarske klipper) og fjellet Klek ved byen Ogulin. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Velika Kapela – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Slettfjellet (Gamvik)

Slettfjellet er et fjell i Gamvik kommune i Finnmark. Fjellet har flere toppunkter, hvorav det høyeste er Trolltind, som ligger på 554 meter over havet.Slettfjellet er, som navnet antyder, relativt flatt og ligger sentralt på halvøya mellom Hopsfjorden i nord og Langfjorden i sør. Det er den høyeste delen av et høydedrag som strekker seg fra Bekkarfjord i sørvest til Hopsfjorden i nordøst. I vest går slake hellinger ned mot Skogfjorddalen, i nord ligger Skremselsfjellet, mot øst går fjellet over i Goalserášša, som fortsetter østover mot Langfjordnes, og mot sør ligger mange små daler som fører ned mot Nervei.   


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Slettfjellet

Slettfjellet kan vise til flere fjell i Norge, blant annet:

Slettfjellet (Gamvik) (554 moh.) – i Gamvik kommune i Finnmark
Slettfjellet (Alta) (488 moh.) – i Alta kommune i Finnmark
Slettfjellet (Loppa) (576 moh.) – i Loppa kommune i Finnmark
Slettfjellet (Skånland) (965 moh.) – i Skånland kommune i Troms
Slettfjellet (Vågan) (537 moh.) – i Vågan kommune i Nordland
Slettfjellet (Rana) (854 moh.) – i Rana kommune i Nordland
Slettfjellet (Hattfjelldal) (945 moh.) – i Hattfjelldal kommune i Nordland
Slettfjellet (Nærøy) (580 moh.) – i Nærøy kommune i Trøndelag
Slettfjellet (Orkdal) (683 moh.) – i Orkdal kommune i Trøndelag
Slettfjellet (Midtre Gauldal) (1 108 moh.) – i Midtre Gauldal kommune i Trøndelag
Slettfjellet (Holtålen) (1 135 moh.) – i Holtålen kommune i Trøndelag
Slettfjellet (Hemne) (733 moh.) – i Hemne kommune i Trøndelag
Slettfjellet (Molde) (902 moh.) – i Molde kommune i Møre og Romsdal
Slettfjellet (Oslo) (292 moh.) – i Oslo kommune
Slettfjellet (Halden) (228 moh.) – i Halden kommune i Østfold
Trym Aafløy

Trym Helge Aafløy (født 4. mai 1963) er en norsk politiker som i kommunevalget 2019 var førstekandidat i Bergen kommune for partiet Folkeaksjonen nei til mer bompenger (FNB). FNB fikk 25 000 stemmer i Bergen, fikk 16,7 % av stemmene og elleve representanter i bystyret.Aafløy meldte seg ut av FNB i desember 2020 og fortsatte som uavhengig representant i Bergen bystyre.Aafløy drev tidligere serveringsstedet Moliere hvor han spesialiserte seg på vin og sjokolade.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
 (en) Trym Aafløy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Juliana Morell

Juliana Morell (født 16. februar 1594 i Barcelona, død 26. juni 1653 i Avignon) var en spansk  forfatter som tok doktorgrad i jus. Hun inntrådte i ordenslivet som nonne.


== Liv og virke ==
Morell tilhørte en familie av konverterte jøder i Barcelona i Spania, og emigrerte med sin far da hun var åtte år til Lyon i Frankrike. Hun studerte latin, gresk, hebraisk, retorikk, dialektikk, etikk og musikk som autodidakt. I 1606, 12 år gammel, forsvarte hun offentlig sine teser i etikk og dialektikk summa cum laude. Hun studerte siden fysikk, metafysikk, kanonisk rett og sivilrett som autodiakt. På sin fars ønske kunne hun ta doktorgrad i juridikk etter at hun hadde forsvart sine teser i juridikk for viselegaten i det pavelige palass i Avignon foran en stor tilhørerskare av aristokrater.Morell gikk i 1609 inn i dominikanerordenen i klostret Sainte-Praxède i Avignon for å unnslippe et arrangert ekteskap. Hun ble med tiden priorinne og viet seg også til forfatterskap.


== Referanser ==


== Kilder ==
Roca Y Cornet, Joaquín; Varios Autores (1868). «Juliana Morell». Memorias de la Academia de buenas letras de Barcelona 2º. pp. 355–384. Consultado el 27-08-2009.
Fylkesvei 525

Fylkesvei 525 går mellom Marås og Lundsdalen i Alver. Veiens lengde er 46,6 km.
Veien ble opprettet 2019 og er satt sammen av en arm av fylkesvei 565, og en delstrekning av fylkesvei 409 (Hordaland).


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Vestland fylke ===

AlverSolendvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv525
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 5484

Fylkesveg 5484 går mellom Rossnes og Manger i Alver kommune
Før Fosnstraumbrua ble åpnet 1989 var strekningen mellom Rossnes ferjekai og Lundsdalen del av riksvei 565. Fra Rossnes var det ferjeforbindelse til Hoplandsjøen på Fosnøyna i Austrheim.2019 ble den tidligere strekningen mellom Manger og Lundsåsen del av fylkesvei 525.


== Kommuner og knutepunkter ==

 AlverRadøyvegen  


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5484
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Per Knut Lunde

Per Knut M. Lunde (født 11. juli 1934 i Hov i Land, død 26. juni 2022 samme sted) var  en norsk lege og professor emeritus i farmakologi ved Universitetet i Oslo (UiO).Han tok medisinsk embetseksamen (cand.med.) ved Universitetet i Bergen i 1959 og diputerte for den medisinske doktorgrad dr.med. ved UiO i 1967, Han var spesiallege ved Ullevål sykehus 1970-1982 og professor i farmakologi og bestyrer av Institutt for farmakoterapi ved UiO 1982-1998.
Lunde var en sentral person i forskning på og undervisning om legemidlenes virkninger, bivirkninger og riktig bruk, både nasjonalt og internasjonalt. Han var leder av Bivirkningsnemda og var sentral i opprettelsen av legemiddelkomiteer i sykehus og i etableringen av Norsk legemiddelhåndbok.   Han var også medredaktør for boken "Legemidler" som ble et standardverk for helsepersonell.Lunde hadde en rekke oppdrag for Verdens helseorganisasjon (WHO) og var rådgiver for helsemyndigheter og universiteter i en rekke land. I 1976 deltok han i oppstarten av WHOs banebrytende program for essensielle legemidler. Han var også med på å etablere den europeiske foreningen for klinisk farmakologi i 1994. Han har publisert ca. 250 forskningsbaserte artikler og var tildelt flere norske og internasjonale utmerkelser for sine bidrag innen medisinsk forskning.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Per Knut Lunde - Store norske leksikon
NSD - Forvaltningsdatabasen
Stohpogielas

Stohpogielas (nordsamisk, historisk også Ståppugielas) er et høydedrag i Gamvik kommune i Finnmark. Det strekker seg nordover fra Miehterášša, mellom Reinoksvannan i vest og Skogfjorddalen i øst. Det høyeste av en rekke toppunkter er på 434 meter over havet og ligger mot sørvest.


== Referanser ==
Fylkesvei 5380

Fylkesveg 5380 går mellom Holven i Voss og sentrum i Ulvik.
Frem til 2019 var veien en delstrekning av fylkesvei 572.


== Kommuner og knutepunkter ==

 VossEspelandsvegen 

 UlvikEspelandsvegen 

 Stokkavatnet


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5380
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Slaget ved Stellau

Slaget ved Stellau var et slag som fant sted i 1201 nær landsbyen Stellau nær Wrist, i den tyske delstaten Schleswig-Holstein. 
En tysk hær ledet av grev Adolf III av Holstein kjempet mot en dansk hær under kong Knut VI av Danmark. Hertug Valdemar av Schleswig, som støttet sin bror, den danske kongen, beseiret Adolf og hans styrker fra Holstein.


== Historie ==
Etter at Adolf III av Holstein vendte tilbake til Europa fra det tredje korstog i 1197, oppstod det en uenighet mellom ham og den danske kong Knut VI om øyen Rügen i 1200, etterfulgt av en væpnet konflikt i Dithmarschen.
Hertug Valdemar av Schleswig ga ordre om at hærens hans skulle forberede seg på krig og ta parti med Danmark, styrt av broren. Adolf ledet sin tyske hær fra Holstein til slaget i Stellau og knuste danskene. Men da Adolf og hams styrker trakk seg tilbake mot Hamburg, ble han beleiret, beseiret, og fanget av Valdemar.
I 1202, ble Valdemar av Schleswig kong Valdemar II av Danmark. Hans fengsling av Adolf fortsatte inntil 1203, da han på grunn av sykdom ble frigitt av den nye kongen på betingelse av at han frasa seg alle krav på Holstein. Adolf trakk seg tilbake til sitt familiesete Schaumburg, hvor han oppholdt seg til sin død i 1225.
Etter dette slaget, fikk Valdemar tilnavnet "erobreren" eller Valdemar Seier, og beholdt sitt hegemoni over den nordtyske kysten, innbefattet Holstein. Hans autoritet fortsatte inntil slaget ved Bornhöved i 1227, hvor han ble beseiret av  Adolf IV av Holstein, sønnen til Adolf III.En romansk steinkirke vigslet i 1230 av erkebiskop Gebhard II av Bremen markerer nå slagstedet i Stellau.


== Referanser ==
Liste over ministre for Wales

Under følger en oversikt over ministre for Wales:
      Conservative
      National Liberal
      Labour


== Fotnoter ==


== Kilder ==
«British ministries, political parties, etc.». Rulers.org. Besøkt 14. juli 2019.
NM i landeveissykling 1988

Norgesmesterskapet i landeveissykling 1988 ble arrangert i Sandnes 24.–31. juli.
Kongepokalen for menn ble satt opp i banesykling. Kongepokalen for kvinner ble vunnet av Unni Larsen.


== Menn ==


=== Fellesstart ===

Dato: 31. juliLengde: 180 km


=== 50 km tempo ===

Dato: 24. juli


=== 100 km lagtempo ===

Dato: 27. juli


== Kvinner ==


=== Fellesstart ===

Dato: 30. juliLengde: 80 km


=== 30 km tempo ===

Dato: 24. juli


=== Lagtempo ===

Dato: 27. juli


== Kilder ==
Jan Hedenstad, Arvid Eriksen (red.) Sportsboken 1988/89, s. 286. VG. ISBN 82-90773-01-3.
Tom A. Schanke, red. (2012). Norsk Idrettsleksikon – Toppidrett i 150 år (norsk). 3. Norge: Tom A. Schankes Forlag. s. 203. ISBN 978-82-303-2060-0. 
«Fana vant dobbelt i NM», Arbeiderbladet 28. juli 1988, s. 20.