Hapalochlaena

Hapalochlaena er en slekt i familien Octopodidae, som ofte kalles blåringet blekksprut på norsk eller blue ringed octopus på engelsk.  Denne slektens arter treffes på i tropiske og subtropiske strøk i hovedsak i Asia og Oseana. I denne dyreslekten finner en 4 sikre arter. Disse artene er ikke store, ofte er sammenligningen med størrelsen til en golfball. Disse blekksprutartene prøver ofte å kamuflere seg med tekstur og farge. Men om dette ikke hjelper, og den føler seg skremt og/eller truet, viser den frem sine klart blåe ringer. Denne fremvisningen er da en visuell trussel, om at du bør la den få være i fred. Noe som er lurt, da alle artene av Hapalochlaena er meget giftige, og kan levere et svært giftig bitt ved håndtering.


== Utbredelse ==
Artene i slekta Hapalochlaena har sin utbredelse fra Tasmania i sør til nordkysten av Kyoto (Japan) i nord. Ellers spredt rundt omkring i Sørøst-Asia, da særlig langs kysten til de Filippinske øyer og langs kysten til Indonesia. Ellers så er det også noen funn utenfor Myanmar, India, Maldivene og i Rødehavet ved sørspissen av den delen av Egypt, som er østenfor Suezkanalen, som også er det mest vestlige funnet.


== Andre data, rødlistestatus m.m. ==
Her er det et billedgalleri som viser bilder av de tre artene, som det er bilder av i Wikimedia Commons.

		
		
H. fasciata har rødlistestatus LC (livskraftig). Arten er også beskrevet av Hoyle, i 1886.
H. lunulata har rødlistestatus LC (livskraftig). Arten er også beskrevet av Quoy og Gaimard, i 1832.
H. maculosa har rødlistestatus LC (livskraftig). Arten er også beskrevet av Hoyle, i 1883.
H. nierstrazi har rødlistestatus DD (datamangel). Arten er også beskrevet av Adam, i 1838.


== Gift og giftvirkning ==

Artene i Hapalochlaena er alle meget giftige. Selv om de har en størrelse, som gjerne ikke er større enn en golfball, har ett enkelt individ nok terodotoksin til å drepe 26 voksne personer. Men disse artene er stort sett lite aggressive.  Noe som betyr at bitt er usannsynlig, om den ikke blir plaget eller stresset.  Men bittene innebærer lite eller ingen smerter.Hovedgiftstoffene er tetrodotoksin (ofte bare kalt TTX), som virker ved å blokkere Na+-kanalene i nervecellene, noe som stopper nervesignaler.
Det er gjort dyreforsøk, som har gitt LD50-data, som sier hvor giftig dette stoffet er:

Mus inntatt igjennom munnen (p.o.) 0,438 mg/kg kroppsvekt.
Mus injisert i bukhinnen (i.p.) 0,008 mg/kg kroppsvekt.
Mus injisert under huden (s.c.) 0,008 mg/kg kroppsvekt.
Mus injisert i venen (i.v.) 0,009 mg/kg kroppsvekt.


=== Symptomer ===
Personer kan få symptomer, om de f.eks. har hånden sin i en tank eller et akvarium med et stresset individ i. Symptomene kan da være lette, og en merker da litt prikking i hender og lepper. 
Selve bittet er gjerne helt eller bortimot smertefritt.  Forgiftningssymptomene kan komme veldig fort, alt etter som hvor på kroppen bittet er, og om bittstedet er nær en blodåre. 

Kvalme og oppkast.
Uskarpt syn.
Tap av følesans.
Tap av evnen til å snakke.
Tap av evnen til å svelge.
Tap av muskelkontroll.
Tap av evnen til å puste.Fra de første symptomene, kan det bare ta noen få minutter til åndedrettet stanser.


=== Behandling ===
Hvis forgiftningssymptomer begynner å melde seg, så bør en skaffe legehjelp fortest mulig. Om den forgiftede slutter å puste, så fortsett med kunstig åndedrett, eventuelt hjertekompresjoner om hjertet har stanset også. Fortsett med dette til legehjelpen overtar. Det eksisterer ingen motgift! Hvis den forgiftede overlever de første 24 timene, så er prognosene for å slippe senskader gode, hvis ikke den forgiftede har fått hjerneskader p.g.a. oksygenmangel.


=== Ellers ===
Tetrodotoksin er også i andre dyr og dyregrupper. En av de mest kjente er kulefiskfamilien, som har en rekke arter inneholdende tetradotoksin. I Japan blir det lagd mat, der en spiser kjøtt av den japanske kulefisken, som heter fugu på japansk. Rettene av denne fisken blir da ofte bare kalt fugu. Det har vært en rekke forgiftninger, der mennesker har spist feil tilberedt fisk.
Ellers er tetrodotoksin funnet i slektene Astropecten, Atelopus, Charonia, Gobius, Planocera, Sphoeroides,  Taricha torosa (art) og Zosimus


== Sammentreff mellom arter av Hapalochlaena og mennesker på nett og i massemedia ==
I James Bond filmen Octopussy er det en blekksprut, som liksom skal være et gigantisk individ fra en art i slekten Hapalochlaena i et akvarium. Denne liksom-blekkspruten ender opp med å bite en mann i ansiktet 1 time 19 minutter og 19 sekunder ut i filmen. Denne blekkspruten er mye større enn noen art i slekten Hapalochlaena er.
En kvinne med navn Kaylin Phillips fra staten Virginia i USA studerte i Bali i Indonesia. En dag hun var ute, oppdaget hun en liten søt blekksprut i fjæra, som hun plukket den opp og filmet den. Denne videosnutten la hun ut på TikTok. Hun fikk da vite at det var en «blue ringed octopus» eller en art i slekta Hapalochlaena, om du vil. Hun ble ganske oppkavet, da hun fikk vite hvor farlig disse artene er. Hadde denne blekkspruten blitt redd eller stresset nok, og bitt henne, er det ikke usannsynlig for at hun kunne ha dødd. Noe som gjorde henne så oppskaket at hun ringte hennes far, og gråt mens hun snakket etterpå.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Geffeney, Shana L.; Williams, Becky L.; Rosenthal, Joshua J.C.; Birk, Matthew A.; Felkins, Justin; Wisell, Christine M.; Curry, Eveningstar R.; Hanifin, Charles T. (Desember 2019). «Convergent and parallel evolution in a voltage-gated sodium channel underlies TTX-resistance in the Greater Blue-ringed Octopus: Hapalochlaena lunulata». Toxicon. 170: 77–84. doi:10.1016/j.toxicon.2019.09.013. Williams, Becky L.; Stark, Michael R.; Caldwell, Roy L. (1. desember 2012). «Microdistribution of tetrodotoxin in two species of blue-ringed octopuses (Hapalochlaena lunulata and Hapalochlaena fasciata) detected by fluorescent immunolabeling». Toxicon. 60 (7): 1307–1313. doi:10.1016/j.toxicon.2012.08.015. 


== Eksterne lenker ==
(en) Hapalochlaena – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Hapalochlaena i Encyclopedia of Life 
(en) Hapalochlaena i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Hapalochlaena hos ITIS 
(en) Hapalochlaena hos NCBI 
(en) Kategori:Hapalochlaena – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Hapalochlaena – detaljert informasjon på Wikispecies