jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Nedstenging av statsapparatet

Nedstenging av statsapparatet (Government shutdown) vil si at deler av den statlige virksomheten i USA stenges fordi det ikke foreligger et godkjent budsjett for den føderale staten, eller i noen tilfeller for en enkelt delstat. En nedstenging ved årsskiftet 2018/19 varte i 34 dager.


== Bakgrunn ==
Ifølge USAs grunnlov skal Kongressen i lovs form bestemme hvordan statens penger skal brukes. I praksis vil det si at USAs statsbudsjett blir til lov først etter at de to kamrene i Kongressen, Representantenes hus og Senatet, begge har vedtatt det og presidenten deretter har sanksjonert det.Loven Anti-Deficiency Act, som ble vedtatt i 1884, forbød statsadministrasjonen å drive uten å ha fått bevilget midler. President Jimmy Carter ba om at det ble foretatt en vurdering av hvordan loven skal forstås. Justisministeren konkluderte i 1980 med at dersom en leder i statsadministrasjonen ser at det ikke er mer penger å drive for, skal de ansatte permitteres.


== Nedstenginger ==

Den første nedstenging av statsapparatet skjedde i 1976 mens Gerald Ford var president. I Carters presidenttid forekom fem nedstenginger.
I Ronald Reagans åtte år som president stengte statsadministrasjonen åtte ganger med varighet opp til fire dager, og under George H.W. Bush skjedde det samme én gang.Under president Bill Clinton forekom to nedstenginger, den seneste av dem varte 21 dager.I 2013, mens Barack Obama var president, varte en nedstenging i 16 dager.I januar 2018 varte en nedstenging tre dager. En ny nedstengning startet 22. desember 2018. Den 12. januar 2019, var dette blitt den lengste i USAs historie. Kongressen hadde vedtatt et budsjett, men president Donald Trump nektet å godkjenne det og sendte det tilbake til kongressen. Han forlangte at bygging av en mur på grensen mot Mexico skulle finansieres med 5,7 mrd. dollar i budsjettet. Først 25. januar 2019 ble statsapparatet gjenåpnet, da president Trump inngikk en avtale med Kongressen om å holde statsapparatet åpent i tre uker mens budsjettforhandlingene fortsatte.


== Konsekvenser ==
Hvor mye som stenges har variert. Departementene landbruk, næring, bolig, innenriks, justis, samferdsel og finans og flere andre virksomheter, totalt om lag en fjerdedel av statsapparatet, var berørt i nedstengingen i 2018–19. De som arbeider med nasjonal sikkerhet, herunder de militære styrker, og med liv og helse, er unntatt. Det betyr at grupper som flygeledere, fengselsbetjenter og grensevakter må arbeide, men ikke får utbetalt lønn så lenge nedstengingen varer. Blant virksomheter der de ansatte ikke arbeider, er National Park Service som driver USAs nasjonalparker og nasjonale monumenter.


== I delstatene ==
I Minnesota og New Jersey har det forekommet nedstenginger.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Federal government shutdowns since 1976. cnn.com
Garde-Kavallerie-Schützen-Division

Garde-Kavallerie-Schützen-Division var et forband i den prøyssiske armé som ble dannet våren 1918 under Novemberrevolusjonen. Fra dette storforbundet utgitt mange av frikorpsene.
Norgesmesterskapet på ski 1914

Hovedlandsrennet (NM) på ski 1914 ble arrangert på Voss fra 4. til 8. mars 1914. Bare menn deltok.


== 30 km langrenn ==

Dato: 4. mars


== Kombinert ==

Dato: 7.-8. mars


== Kilder ==
Erling Ranheim (red.): Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord, s. 102. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955.
«Hovedlandsrendet paa Voss», Bergens Tidende 5. mars 1914, s. 2.
«Hovedlandsrendet paa Voss», Bergens Tidende 9. mars 1914, s. 5-6.
Waldemar Pabst

Ernst Julius Waldemar Pabst (født 24. desember 1880 i Berlin; død 29. mai 1970 i Düsseldorf) var en tysk offiser, politisk organisator og våpenhandler. I 1919 foranlediget han mordene på Rosa Luxemburg og Karl Liebknecht. Gjennom sitt liv arbeidet han i den tyske hæren, høyreorienterte politiske organisasjoner og rustningsindustrien. Under første verdenskrig var han Erster Generalstabsoffizier i Garde-Kavallerie-Schützen-Division  og deltok i Kappkuppet.
Han spilte en mindre rolle etter Hitlers maktovertagelse i 1933 og ble heller aldri medlem av NSDAP.


== Referanser ==
Ørjan G. Martinsen

Ørjan Grøttem Martinsen (født 4. desember 1960) er en norsk elektroingeniør og fysiker. Han er professor i elektronikk ved Fysisk institutt ved Universitetet i Oslo (UiO), og arbeider innenfor fagfeltet bioimpedans.
Martinsen ble utdannet sterkstrømsingeniør i 1983, og arbeidet en periode hos Siemens. Han tok cand. scient-graden ved UiO i 1990, og doktorgraden (dr. scient.) samme sted i 1995. Doktorgraden var innenfor feltet elektronikk/måleteknikk, og tema for avhandlingen var elektriske målemetoder for å vurdere virkningen av legemidler og fuktighetskremer på huden.Martinsen har vært professor i elektronikk/måleteknikk ved UiO siden 2002. Han har også bistilling som forsker ved Virksomhetsområde for Medisinsk Teknologi ved Oslo universitetssykehus.Martinsen ble utnevnt til æresdoktor ved Tallinn University of Technology i 2018. Han fikk innovasjonsprisen fra Universitetet i Oslo i 2019.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Ørjan G. Martinsen i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Liste over islamistiske terrorangrep

Terrorangrep av islamske ekstremister har forekommet i global skala. Terroristene har brukt teknikker som brannstiftelse, overkjøring med fartøy, kapring, bombetrusler, selvmordsangrep, kidnapping, knivstikking og halshugging. Det følgende er en liste over islamistiske terrorangrep som har fått betydelig pressedekning siden den iranske revolusjonen i 1979.


== 1970-årene ==


== 1980-årene ==


== 1990-årene ==


== 2000-årene ==


=== 2001 ===


== 2010-årene ==


=== 2013 ===


=== 2015 ===


=== 2016 ===


=== 2017 ===


=== 2018 ===


=== 2019 ===


== 2020-årene ==


=== 2020 ===


== Referanser ==
Horst von Pflugk-Harttung

Horst Gustav Friedrich von Pflugk-Harttung (født 17. juni 1889 i Basel, død 9. mars 1967 i Hamburg) var en tysk marineoffiser som i januar 1919 var direkte involvert i mordet på Karl Liebknecht. Han deltok som marineoffiser i første verdenskrig og spion under andre verdenskrig.
I 1920-årene var han bosatt i Sverige, og utførte spionasjearbeid til fordel for Tyskland. Han deltok også i våpensmugling. Fra 1934 frem til 1939 var han leder av et tysk meldenett i Danmark og under krigen var han ansatt i Abwehr frem til han ble tatt til fange i 1944 og ført til USA. Han var ikke medlem av nazipartiet, men hatet alt sosialistisk, kommunistisk og asiatisk.


== Referanser ==
Hermann Souchon

Hermann Wilhelm Souchon (født 2. januar 1895 i Bromberg; død 1982) var en tysk offiser og, ifølge vitnesbyrdene til to andre militære, personen som i 1919 utførte drapet på Rosa Luxemburg.
Souchon deltok som offiser i hæren i starten av første verdenskrig, men gikk over til marinen allerede i 1915. Han rømte til Finland etter drapet på Rosa Luxemburg og returnerte til Tyskland først i 1935 etter et amnesti gitt av Hitler. Han ble så offiser i det nye tyske militærgrenen Luftwaffe.


== Referanser ==
Nesvika naturreservat

Nesvika naturreservat er et naturreservat i Bergen kommune i bydelen Arna i Hordaland. Nesvika er en vik i den østlige delen av Haukelandsvatnet i Arnavassdraget. Etter at vannet ble senket med 1,25 meter, ble innløpet til Nesvika veldig innsnevret, og er nå bare forbundet med en smal kanal til resten av vannet. Reservatet har trekk- og hekkefunksjon for andefugler og ble opprettet i 15. desember 1995.


== Fuglearter ==
Følgende 69 fuglearter er observert i Nesvika: Sangsvane, Enkeltbekkasin, Gjerdesmett, Spettmeis, Sædgås, Rugde, Rødstrupe, Trekryper, Brunnakke, Storspove, Buskskvett, Skjære,
Krikkand, Rødstilk, Svarttrost, Kornkråke, Stokkand, Skogsnipe, Gråtrost, Kråke, Stjertand, Fiskemåke. Måltrost, Ravn, Toppand, Sildemåke, Rødvingetrost, Stær,
Bergand, Gråmåke, Gresshoppesanger, Gråspurv, Kvinand, Ringdue, Sivsanger, Bokfink, Siland, Gjøk, Munk, Bjørkefink, Laksand, Hubro, Gransanger, Grønnfink, Gråhegre, Dvergspett. Løvsanger, Grønnsisik, Hønsehauk, Sandsvale, Fuglekonge, Dompap, Spurvehauk, Låvesvale, Stjertmeis, Gulspurv, Dvergfalk, Taksvale, Granmeis, Sivspurv, Sothøne, Heipiplerke, Svartmeis, Heilo, Linerle, Blåmeis, Vipe, Fossekall og Kjøttmeis.


== Naturreservat i Arna ==
Kråmyrane naturreservat – Reppadalen naturreservat – Nesvika naturreservat


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Forskrift om fredning av Nesvika naturreservat, Bergen kommune, Hordaland. hos Lovdata
Norgesmesterskapet på ski 1915

Hovedlandsrennet (NM) på ski 1915 ble arrangert i Modum fra 18. til 21. februar 1915. Bare menn deltok.


== 30 km langrenn ==

Dato: 18. februar


== Kombinert ==

Dato: 20.-21. februar


== Kilder ==
Erling Ranheim (red.): Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord, s. 102. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955.
«Skirendet paa Modum», Smaalenenes Social-Demokrat 20. februar 1915, s. 2.
«Et hopp på 52 meter. Gaustadrendet paa Modum», Dagbladet 22. februar 1915, s. 3.
Universität Mannheim

Universität Mannheim ligger i Mannheim i den tyske delstaten Baden-Württemberg. En stor del av universitetet er plassert på barokkslottet Schloss Mannheim, som er Europas nest største etter Versailles.   
Universitetet ble opprettet som handelshøyskole i 1907, og ble omdannet til universitetet i 1967. Flere ledende forskningsinstitutter er tilknyttet universitetet, deriblant Leibniz Institute for the Social Sciences (GESIS) og Zentrum für Europäische Wirtschaftsforschung (ZEW).  
Universität Mannheim er særlig kjent for studier i økonomi og samfunnsfag, og har over lang tid blitt rangert som Tysklands beste innen disse fagområdene. Det tilbys også studier innen informatikk, matematikk, psykologi, filosofi, og rettsvitenskap.  
Mannheim er kjent for å være en universitetsby, ettersom studentene står for en stor andel av byens innbyggere. Universitetet har en stor andel internasjonale studenter, og har partnersamarbeid med flere universiteter i særlig Sør-Amerika og USA.  
En rekke tyske selskaper har et tett samarbeid med handelshøyskolen, deriblant Daimler, SAP og BASF.  
Sjefredaktør og forretningsmann Trygve Hegnar og milliardær Trond Mohn er blant nordmennene som har studert ved universitetet.   


== Rangering ==
Den tyske avisen Die Zeit betegnet i 2002 universitetet som «Tysklands Harvard». Times rangerte universitetet som nummer 20 i verden innen økonomi og nummer 31 innen samfunnsvitenskap. Financial Times rangerte mastergradstudiet i økonomi som det 14. beste i verden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) Universität Mannheim – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hanna Astrup Larsen

Hanna Astrup Larsen (født 1. september 1873 i Decorah, død 3. desember 1945 i Elmsford, White Plains (New York) var en norsk-amerikansk journalist, forfatter og biograf.


== Biografi ==
Hanna Astrup Larsen var datter av teologen og skolemannen Peter Laurentius Larsen fra Kristiansand og Ingeborg Astrup. Hun fikk en solid utdannelse og studerte både engelsk og norsk språk. Hun oversatte flere bøker og skrev en biografi om Knut Hamsun på engelsk i 1922.. I 33 år arbeidet hun American Scandinavian Foundation og var mangeårig redaktør av American-Scandinavian Review.


== Referanser ==
Norgesmesterskapet på ski 1916

Hovedlandsrennet (NM) på ski 1916 ble arrangert i Trondhjem fra 17. til 20. februar 1916. Bare menn deltok.


== 30 km langrenn ==

Dato: 17. februar


== Kombinert ==

Dato: 19.-20. februar


== Kilder ==
Erling Ranheim (red.): Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord, s. 102. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955.
«Hovedlandsrendene», Aftenposten 17. februar 1916, s. 2.
«Hovedlandsrendet i Graakallen», Aftenposten 22. februar 1916, s. 4.
Norgesmesterskapet på ski 1917

Hovedlandsrennet (NM) på ski 1917 ble arrangert i Dokka fra 15. til 18. februar 1917. Bare menn deltok.


== 30 km langrenn ==

Dato: 15. februar


== Kombinert ==

Dato: 17.-18. februar


== Kilder ==
Erling Ranheim (red.): Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord, s. 102. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955.
«Hovedlandsrendet», Trondhjems Folkeblad 17. februar 1917, s. 5.
«Hovedlandsrendet i Granerbakken», Aftenposten 19. februar 1917, s. 6.
Maarfjell Sameige

Maarfjell sameige er et sameie i Tinn kommune og Vinje kommune. Det er Hardangerviddas største private eiendom, og består av ca 340 km² fjellvidde og vann. Sameiet ble opprettet i 1904 av ni tinndøler.


== Se også ==
Liste over Norges største grunneiere


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Trysil Kommuneskoger

Trysil Kommuneskoger er et kommunalt foretak eid av Trysil kommune. De eier og forvalter 640 km² utmark.


== Se også ==
Liste over Norges største grunneiere


== Eksterne lenker ==
Trysil Kommuneskoger KF
Mathiesen-Atna

Mathiesen-Atna AS er et norsk eiendomsselskap som eies av en gren av den norske industrifamilien Mathiesen. Selskapet eier og forvalter 330 km² skog og utmark i Stor-Elvdal kommune.


== Se også ==
Liste over Norges største grunneiere


== Eksterne lenker ==
Mathiesen-Atna AS
Langatjørna (Langeskogen, Bergen)

Langatjørna (eller Langatjødne) er et vann i Langeskogen i Bergen kommune i Vestland. Langatjørna ligger nordøst for Gullsteinen, sør for Løvstakken. 

Langatjørna er den eneste innsjøen i Langatjørnvassdraget. Langatjørnvassdraget ligger i vassdragsregion FY6 Vassdrag Nordåsvannet nord. Bortsett fra Langatjørna har denne vassdragsregionen har ingen andre innsjøer, men har flere bekker, som Mortabekken, Kvernabekken og den viktige sjøørretbekken Bønesbekken. Langatjørna har en 1,3 km lang utløpsbekk Langebekken som har sitt utløp i Nordåsvannet, nord for Langestranden og sør for Langeholmen. Vassdraget er i liten grad påvirket av mennesker i de øvre delene, men Langebekken er ved utløpet til Nordåsvannet lagt i rør under Fjøsangerveien. Vassdraget grenser mot øst til Fjøsangervassdraget og mot vest til Sælenvassdraget, begge viktige sjøaurevassdrag og to av Bergen kommunes satsingsvassdrag. Bønes skole har adoptert Langatjørna og utløpsbekken Langebekken.


== Referanser ==


== Kilder ==
Kommunens kartgrunnlag
https://docplayer.me/68788211-Vedtatt-av-bystyret-26-mars-2007-forvaltningsplan-vassdragene-i-bergen.html
https://www.norgeskart.no
https://docplayer-me.cdn.ampproject.org/v/s/docplayer.me/amp/14147790-29-november-2008-vannregion-vestlandet-nordasvannet-vannomrade-tiltaksanalyse.html?amp_js_v=a6&amp_gsa=1&usqp=mq331AQHKAFQArABIA%3D%3D#aoh=16181437035323&referrer=https%3A%2F%2Fwww.google.com&amp_tf=Fra%20%251%24s&ampshare=https%3A%2F%2Fdocplayer.me%2F14147790-29-november-2008-vannregion-vestlandet-nordasvannet-vannomrade-tiltaksanalyse.html
Norgesmesterskapet på ski 1920

Hovedlandsrennet (NM) på ski 1920 ble arrangert på Elverum fra 26. til 29. februar 1920. Bare menn deltok.


== 30 km langrenn ==

Dato: 26. februar


== Kombinert ==

Dato: 28.-29. februar

Norges Skiforbunds pokal til beste krets ble vunnet av Øst-Telemark Skikrets.


== Kilder ==
Erling Ranheim (red.): Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord, s. 102. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955.
«Hovedlandsrendet paa Elverum», Aftenposten 26. februar 1920, s. 4.
«Hovedlandsrendet paa Elverum», Social-Demokraten 1. mars 1920, s. 5.
Rådsrepublikken i Bremen

Rådsrepublikken i Bremen var en rådsrepublikk som ble opprettet i Bremen den 10. november 1919 i kjølvannet av novemberrevolusjonen. Sammen med den bayerske rådsrepublikken, var det den mest kjente rådsrepublikken under den tyske revolusjon. Republikken baserte seg på et arbeider- og soldatråd som ble opprettet den 6. november 1918. Den 4. februar 1919 ble republikken blodig slått ned i Bremen og den 8/9. februar i Bremenhaven.
Åses død

«Åses død» av Edvard Grieg er et kjent musikkstykke for orkester og en del av scenemusikken til Henrik Ibsens teaterstykke Peer Gynt fra 1874–1875 (op. 23, der «Åses død» er stykke nr. 12). Stykket er også andre sats i Peer Gynt-suite nr. 1, op. 46 utgitt 1888. 


== Besetning ==

Stykket er skrevet for strykerorkester. 
I 1888 ble det også utgitt versjoner for 2- og 4-hendig piano.


== Musikken ==
«Åses død» er skrevet til tredje akt av Ibsens skuespill. Det spilles to ganger i løpet av skuespillet, første gang som forspill til 3. akt, deretter som bakgrunnsmusikk til scene 4 i 3. akt, der Peer Gynt fabulerer for sin døende mor om en forrykende reise de gjør med hest og slede til Sankt Peter og Gud Fader: 

Ved reisens mål er det Gud Fader selv som sier (i Peer Gynts røst):

I motsetning til Ibsens tekst er musikken svært enkel og alvorstynget. Orkestreringen er svært konsentrert, kun strykere, og tempobetegnelsen er Andante doloroso (rolig, sorgfylt): 

Ifølge Benestad og Schjelderup-Ebbe setter Grieg med denne alvorstyngede musikken bevisst Peer Gynts fabuleringer i relieff med virkeligheten.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Benestad, Finn; Schjelderup-Ebbe, Dag (1990). Edvard Grieg: Mennesket og kunstneren (2 utg.). Oslo: Aschehoug. ISBN 82-03-16373-4.
Madserud gård

Madserud gård er et tidligere gårdsanlegg vest i Oslo kommune. Gården var opprinnelig en husmannsplass under Søndre Skøyen og fikk navn etter en mann kalt Mads, far til Niels Madsen, som en gang bodde der. Fra 1812 tilhørte plassen kjøpmann Jacob Erasmus Dybwad, som også eide Fredriksberg (senere Drammensveien 111) på sørsiden av Frognerelva. Midtpartiet av våningshuset er muligens reist en gang i perioden 1852-74 av grosserer Stener Rosenberg, i senklassisistisk stil med innslag av nyrenessanse. Senere eier var kommandørkaptein Fredrik Georg Wilhelm Sverdrup, som i 1890 forlenget huset med en innebygget glassveranda mot øst. Fra 1903 var gården eiet av Harald Løvenskiold. I 1913 bygde han på huset mot vest, slik at det ble symmetrisk, og tilføyde søylepartiet på langsiden mot sør. Arkitekten for dette var Herman Backer. Dermed fikk huset den form det har i dag.Den siste som brukte Madserud gård som bolig, var fabrikkeier Christian Mustad. Fra 1970-tallet er gården eiet av Selvaag-gruppen, som hadde planer om omfattende rivning og boligbygging i området. Disse planene ble senere forlatt. Selvaag-gruppen forsøkte å selge gården i 2009, men lyktes ikke å få den prisen de forlangte, omkring 100 millioner kroner.I 2018 satser Selvaag-gruppen på å utvikle gården til et såkalt "PropTech-hub". I 2022 ble eiendommen solgt til ORO-Gruppen som vil benytte eiendommen som kontor for sine ansatte og samarbeidspartnere i eiendomsbransjen.


== Navnet ==
Navnet finnes ikke på kart fra 1875 over foreslått byutvidelse, som skjedde i 1878. Det finnes derimot på kommunale kart fra 1881, 1888, 1896 og 1902, men da alltid skrevet «Masserud». Dette bekrefter at den opprinnelige uttalen var uten d, siden navnet Mads ble uttalt «Mass» lokalt. Utover på 1900-tallet, da Skøyen som en del av Oslo Vestkant fikk borgerlig befolkning, ble uttalen «Madserud» vanligere, og etter hvert skrevet slik også på kart.


== Referanser ==
Ska Keller

Franziska Maria «Ska» Keller (født 22. november 1981 i Wilhelm-Pieck-Stadt Guben) er en tysk politiker (Bündnis 90/Die Grünen). Hun var fra 2007 til 2009 leder av sitt parti i den tyske delstaten Brandenburg, og ble i en alder av 27 år i 2009 innvalgt i Europaparlamentet, for første gang. Hun var foran valget til Europaparlamentet i 2014 en av toppkandidatene til Det europeiske grønne partiet, og ble valgt til samme funksjon foran valget i 2019. Keller har vært talsperson for Europaparlamentets politiske gruppe kalt De europeiske grønne/Den europeiske frie allianse. Hun har fra 2016 vært en av to sidestilte ledere i gruppen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Ska Keller – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Ska Keller på Twitter 
Ska Keller på Facebook 
Ska Keller på Instagram 
Ska Keller på YouTube 
Ska Keller på Tumblr 
(en) Ska Keller hos Europaparlamentet
Ananaigawa-demningen

Ananaigawa-demningen (穴内川ダム, Ananaigawa-demningen) er en demning i Kami, Kōchi prefektur i Japan som ble fullført i 1963.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ananaigawa Dam – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Reinhold Zieglers veg (Molde)

Reinhold Zieglers veg er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i Peter Solemdals veg og går sørvestover. Gaten har fått navn etter Reinhold Ziegler som kanskje den første som tenkte ideen om et friluftsmuseum i Molde, og var en ivrig talsmann for det da nye museumskonseptet i Norge. Han var oberstløytnant, samt Fortidsminneforeningens og Norsk Folkemuseums representant i Molde.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - A - L. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0


== Referanser ==
Steinar Aabø

Steinar Aabø (født 1930 i Smørklepp i Tokke, død februar 2006) var en nærradiopioner i Norge, og tidligere redaktør for Mjøsradioen i Hedmark og Solradioen i Halden. Han var også kjent som radioamatør, og hadde kallesignalet «LA8XN».
Han var gift med Karin Larsen og hadde tre barn.
Aabø startet offisielt Norges første nærradio Mjøsradioen på Hedmarktoppen folkehøyskole i 1981. Ivrig som han var ble en liten piratradio slått på rett etter at konsesjon for nærradiosendinger var innvilget. At piratsenderen var slått på ble raskt oppdaget, for han måtte på tro og ære love at den ikke ble slått på igjen før en riktig sender var på plass. Den første senderen (kalt «Sophia Loren») kom på byttelån fra en annen nærradiostasjon, og med den gikk Mjøsradioen på lufta som Norges første offisielle nærradiostasjon.Aabø startet og drev Solradioen i Halden fra 1984 inntil sviktende helse gjorde at den ble lagt ned 6. mars 2004. Det startet i «Stærekassa» hjemme i Låby, men radioen voks ut av redet. De første åra holdt nærradioen til i Halden sentrum med over 1 400 m² areal. I denne perioden hadde radioen eget radiomuseum, undervisningsrom, og store profesjonelle studio. Den var en fullverdig allmennkringkaster med kristen profil, og produserte nyheter, ungdomsstoff, kultur og underholdning.På 90-tallet var Aabø involvert i nærradio i hjemfylket Telemark, og startet Telerosa Radio.


== Referanser ==
EiendomsMegler 1 Gruva Arena

EiendomsMegler 1 Gruva Arena (tidligere Gruva Stadion) er idrettsanlegget til Melhus Idrettslag, som fikk det nye navnet sitt foran 2017-sesongen.Anlegget har to gressbaner; øvre og nedre, samt tre kunstgressbaner; én for femmer- og én for sjuerfotball, samt én elleverbane fra 2010. Alle banene kompakt beliggende rundt et stort klubbhus.


== Se også ==
Bankhallen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
EiendomsMegler 1 Gruva Arena hos Norges Fotballforbund
Æestolt-banen - Nordic Stadiums
Espedalen Bygdealmenning

Espedalen Bygdealmenning er en bygdeallmenning i Nord-Fron kommune. De eier og forvalter 251 km² med skogs- og jordbruksterreng fra 720 m.o.h. til høyfjellsterreng opptil 1589 m.o.h. Alle som står oppført i manntallet til allmenningen med landbrukseiendommer på vestsida av Lågen i Nord- og Sør-Fron og noen landbrukseiendommer på østsida av Lågen har bruksrett. Det er totalt 630 bruksberettigede.


== Se også ==
Liste over Norges største grunneiere


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Norgesmesterskapet på ski 1921

Hovedlandsrennet (NM) på ski 1921 ble arrangert i Trondhjem fra 24. til 27. februar 1921. Bare menn deltok.


== 30 km langrenn ==

Dato: 24. februar


== Kombinert ==

Dato: 26.-27. februar

Norges Skiforbunds pokal til beste krets ble vunnet av Asker og Bærum Skikrets.


== Kilder ==
Erling Ranheim (red.): Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord, s. 102. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955.
«Hovedlandsrennet», Dagbladet 25. februar 1921, s. 2.
«Premieuddelingen ved hovedlandsrendet», Aftenposten 1. mars 1921, s. 7.
Sucker Punch

Sucker Punch er debutalbumet til den norske sangeren Sigrid, utgitt 8. mars 2019. Albumet debuterte på førsteplass på VG-lista.


== Sporliste ==
Kreditering hentet fra iTunes.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sucker Punch på Discogs 
(en) Sucker Punch på MusicBrainz 
(en) Sucker Punch på Spotify 
(en) Sucker Punch på AllMusic