jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Suinzona

Suinzona er slekt av biller i delgruppen (underfamilien) Chrysomelinae.


== Utseende ==
Middelsstore (4 - 6 millimeter), brede, blanke, rødbrune eller mørkbrune bladbiller. De har litt bronseaktig metallglans. Antennene er tynne og rundt halvparten så lange som kroppen. Pronotum er avrundet firkantet, dekkvingene litt pæreformede, jevnt, ikke radvis, punkterte.


== Levevis ==
Slekten kan finnes på mange ulike planter. De fleste av artene lever i stor høyde (mer enn 3300 meter over havet) og trives godt på steinete skråninger. De kan ikke fly.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Kina. 20 av de 23 artene lever bare i Hengduanfjellene i Sichuan, Tibet og Yunnan.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Bladbiller, Chrysomelinae Latreille, 1802
stammen Chrysomelini Latreille, 1802
slekten Suinzona Chen, 1931
Suinzona belousovi Daccordi et Ge, 2011
Suinzona bergeali Daccordi et Ge, 2011
Suinzona bienkowskii Daccordi et Ge, 2011
Suinzona cheni Daccordi et Yang, 2011
Suinzona cuiae Ge et Daccordi, 2011
Suinzona faldermanni Daccordi et Yang, 2011
Suinzona gebleri Ge et Daccordi, 2011
Suinzona jacobsoni Daccordi et Ge, 2011
Suinzona konstantinovi Daccordi et Ge, 2011
Suinzona laboissierei Chen, 1931
Suinzona lopatini Daccordi et Ge, 2011
Suinzona medvedevi Daccordi et Ge, 2011
Suinzona menetriesi Daccordi et Ge, 2011
Suinzona mikhailovi Ge et Daccordi, 2011
Suinzona monticola Chen, 1961
Suinzona motschulskyi Daccordi et Ge, 2011
Suinzona ogloblini Daccordi et Ge, 2011
Suinzona pallasi Ge et Daccordi, 2011
Suinzona parva (Lopatin, 2007)
Suinzona potanini (Lopatin, 2002)
Suinzona wangi (Lopatin, 2002)
Suinzona yangi (Lopatin, 2007)
Suinzona yunnana (Lopatin, 2004)


== Litteratur ==
Si-Qin Ge, Mauro Daccordi, Rolf Georg Beutel, Wen-Zhu Li og Xing-Ke Yang (2011) Revision of the chrysomeline genera Potaninia, Suinzona and Taipinus (Coleoptera) from eastern Asia, with a biogeographic scenario for the Hengduan mountain region in south‐western China. [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Suinzona i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Suinzona hos NCBI 
Suinzona – detaljert informasjon på Wikispecies
Humba

Humba er slekt av biller i delgruppen (underfamilien) Chrysomelinae.


== Utseende ==
Nokså store (ca. 15 millimeter), brede og hvelvede, blanke, mørkt metalliske bladbiller, dekkvingene lyst gule til brunlige. Pornotum er avrundet firkantet, noe smalere enn de lett rundede dekkvingene.


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Asia (i alle fall Laos, Nepal og det nordlige India).


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Bladbiller, Chrysomelinae Latreille, 1802
stammen Chrysomelini Latreille, 1802
slekten Humba Chen, 1934
Humba balyi (Jacoby, 1893)
Humba cyanicollis (Hope, 1831)
Humba flava (Linnaeus, 1758)
Humba gracilis (Schulthess, 1894)
Humba hyalodes Johnston, H. B., 1956
Humba miniatipennis Johnston, H. B., 1956


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Humba i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Humba hos NCBI 
(en) Kategori:Humba (genus) – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Paropsimorpha

Paropsimorpha er en slekt av biller i delgruppen (underfamilien) Chrysomelinae.


== Utseende ==
Middelsstore, ovale og hvelvede, blankt metallisk fargede bladbiller. Antennener og bein er røde.


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Artene er utbredt i det sørøstlige Australia (New South Wales, sørlige Queensland).


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Bladbiller, Chrysomelinae Latreille, 1802
slekten Paropsimorpha Lhoste, 1934
Paropsimorpha caudata  (Blackburn, 1892)
Paropsimorpha elegans  (Baly, 1856)
Paropsimorpha ignita  (Jacoby, 1898)
Paropsimorpha lawrencei  (Daccordi, 2000)
Paropsimorpha matthewsi  (Daccordi, 1994)
Paropsimorpha mirogaster  (Lea, 1929)
Paropsimorpha monteithi  (Daccordi, 1994) 
Paropsimorpha punctifrons  (Lea, 1903)
Paropsimorpha ventralis  (Lea, 1929)


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
Atlas of Living Australia - Paropsimorpha [1] Besøkt 25.6. 2019.
Bilde av arten
(en) Paropsimorpha i Global Biodiversity Information Facility 
Paropsimorpha – detaljert informasjon på Wikispecies
Håkon Arnesen

Håkon Arnesen (født 29. juni 1997 i Oslo) er en norsk golfspiller som representerer Grønmo Golfklubb. Han deltar i klassen Special Olympics.


== Idrettskarriere ==
Arnesen deltok i Special Olympics World Summer Games 2015 Los Angeles i USA, og vant der Unified Foursome sammen med sin far, Christian Johansen.I 2017 fikk han sølv i klasse B i det første offisielle NM i paragolf som ble arrangert. Klassen ble vunnet av Roar Søhus fra Drammen Golfklubb.I 2021 ble han og hans søster Mathilde H. Arnesen Norgesmestre i Special Olympics Unified Foursome – Uoffisielt NM, på Grønmo GK. Turneringen gikk over 18 hull. Håkon har også vært med på flere av Stiftelsen VI kampanjer,  


== Referanser ==
Sphaerotritoma

Sphaerotritoma er en slekt av biller i delgruppen (underfamilien) Chrysomelinae. Slekten omfatter bare én kjent art fra Australia.


== Utseende ==


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt på Ny-Guinea og i Australia.


== Systematisk inndeling ==
Slekten har tidligere vært plassert i familien Erotylidae.

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Bladbiller, Chrysomelinae Latreille, 1802
slekten Sphaerotritoma Arrow, 1943
Sphaerotritoma coccinelloides (Lea, 1917)
Sphaerotritoma laeta Arrow, 1943
Sphaerotritoma violacea Arrow, 1943


== Litteratur ==
G.J. Arrow (1943)  A  new mimetic genus of erotylid Coleoptera. Annals and Magazine of Natural History,  ser   ll,  10  (66):  394-397.


== Eksterne lenker ==
Atlas of Living Australia - Sphaerotritoma [1] Besøkt 25.6. 2019.
(en) Sphaerotritoma i Global Biodiversity Information Facility 
Sphaerotritoma – detaljert informasjon på Wikispecies
Jolivetia

Jolivetia er en slekt av biller i delgruppen (underfamilien) Chrysomelinae. Slekten omfatter bare én kjent art fra Chile.


== Utseende ==
Ganske små, ovale, blanke, rødbrune til svarte bladbiller. Dekkvingene har fine punktrader.


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Chile.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Bladbiller, Chrysomelinae Latreille, 1802
slekten Jolivetia Bechyné, 1946
Jolivetia ovatula (Stål, 1860) (synonym Jolivetia obscura (Philippi & Philippi, 1864))


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
Bilde av Jolivetia ovatula
Bilde av Jolivetia ovatula
(en) Jolivetia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Jolivetia hos NCBI
Parastilodes

Parastilodes er en slekt av biller i delgruppen (underfamilien) Chrysomelinae. Slekten omfatter bare én kjent art fra Australia.


== Utseende ==
Middelsstore, ovale, blanke, svarte bladbiller med gule eller oransje lengdestriper på dekkvingene. Dekkvingene har fine punktrader, pronotum er ganske kraftig punktert.


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Brasil, Peru og Argentina.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Bladbiller, Chrysomelinae Latreille, 1802
slekten Parastilodes Bechyné, 1947
Parastilodes quadritaeniata (Stål, 1859)
Parastilodes striatipennis (Stål, 1859)
Parastilodes subregularis Bechyné, 1947


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
(en) Parastilodes i Global Biodiversity Information Facility
Fierljeppen

Fierljeppen (vestfrisisk av fier = langt, og ljeppen = hoppe), også kalt polsstokverspringen er en tradisjonell sport blant vestfriserne i den nederlandske provinsen Friesland. Sporten er også populær i Utrecht.
Sporten består i å hoppe så langt som mulig over en elv eller et vann, med hjelp av en stokk (polsstok). Stokken er mellom åtte og 13 meter lang, og utøveren tar tilløp, hopper opp på stokken, og klatrer så høyt han kan mens stokken faller ned på andre siden, som typisk er elvebredden på andre siden av elven. Før landing kan han også hoppe ut fra stokken for å komme lengst mulig.


== Referanser ==
Interstate 35

Interstate 35 (kort I-35) er en 2525 km lang Interstate Highway i USA. Veien går fra U.S. Route 83 i Laredo i Texas, like nord for grensen mot Mexico til Minnesota State Highway 61 (London Road) og 26th Avenue East i Duluth i Minnesota. På to steder deler veien seg i Interstate 35E og Interstate 35W, dette gjelder storbyområdene Dallas/Fort Worth Metroplex og Minneapolis-Saint Paul. I-35 går gjennom delstatene Texas, Oklahoma, Kansas, Missouri, Iowa og Minnesota.
Interstate 35 passerer flere store byer som San Antonio, Austin, Dallas, Fort Worth, Oklahoma City, Wichita, Kansas City, Des Moines, Minneapolis og Saint Paul.


== Eksterne lenker ==
(en) Interstate 35 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Interstate 75

Interstate 75 (kort I-75) er en 2875 km lang Interstate Highway i USA. Veien går fra Florida State Road 826 og 924 i Miami Lakes i Florida til grensen mot Canada i Sault Ste. Marie i Michigan. Her fortsetter veien nordover over grensen til byen med samme navn i Ontario i Canada. I-75 går gjennom delstatene Florida, Georgia, Tennessee, Kentucky, Ohio og Michigan.
Interstate 75 passerer flere store byer, blant annet Tampa, Atlanta, Chattanooga, Knoxville, Lexington, Cincinnati og Detroit.


== Eksterne lenker ==
(en) Interstate 75 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Interstate 55

Interstate 55 (kort I-55) er en 1552 km lang Interstate Highway i USA. Veien går fra I-10 i LaPlace i nærheten av New Orleans i Louisiana til U.S. Route 41 i Chicago i Illinois. I-55 går gjennom delstatene Louisiana, Mississippi, Tennessee, Arkansas, Missouri og Illinois.
Interstate 55 passerer store byer som Jackson, Memphis, St. Louis og Chicago.


== Eksterne lenker ==
(en) Interstate 55 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Interstate 30

Interstate 30 (kort I-30) er en 590 km lang Interstate Highway i USA. Veien går fra I-20 nær Aledo i Texas til I-40 i North Little Rock i Arkansas. I-30 går gjennom delstatene Texas og Arkansas.
Interstate 30 passerer store byer som Fort Worth, Dallas og Little Rock.


== Eksterne lenker ==
(en) Interstate 30 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Interstate 85

Interstate 85 (kort I-85) er en 1072 km lang Interstate Highway i USA. Veien går fra I-65 i Montgomery i Alabama til I-95 i Petersburg i Virginia. I-85 går gjennom delstatene Alabama, Georgia, Sør-Carolina, Nord-Carolina og Virginia.
Interstate 85 passerer flere store byer som Montgomery, Atlanta, Charlotte, Greensboro og Durham.


== Eksterne lenker ==
(en) Interstate 85 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Interstate 2

Interstate 2 (kort I-2) er en 75 km lang delvis ferdigstilt Interstate Highway i delstaten Texas i USA. Veien går fra krysset mellom U.S. Route 83 og Business U.S. Route 83 i Penitas til I-69E i Harlingen. Når veien blir ferdigstilt vil den gå mellom Laredo og Harlingen.


== Eksterne lenker ==
(en) Interstate 2 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Interstate 4

Interstate 4 (kort I-4) er en 213 km lang Interstate Highway i delstaten Florida i USA. Veien går fra I-275 i Tampa til I-95 og Florida State Road 400 i Daytona Beach. Veien går gjennom storbyene Tampa og Orlando.


== Eksterne lenker ==
(en) Interstate 4 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Interstate 11

Interstate 11 (kort I-11) er en 37 km lang planlagt og delvis ferdigstilt Interstate Highway i USA. Delen av veien som er ferdigstilt går fra U.S. Route 93 ved grensen mellom Nevada og Arizona på Mike O'Callaghan-Pat Tillman Memorial Bridge til krysset mellom I-215 og I-515 i Henderson i Nevada. Det er planlagt at I-11 skal gå fra Nogales sør i Arizona til i nærheten av Reno i Nevada. 


== Eksterne lenker ==
(en) Interstate 11 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Interstate 12

Interstate 12 (kort I-12) er en 140 km lang Interstate Highway i delstaten Louisiana i USA. Veien går fra I-10 i Baton Rouge til I-10 og I-59 i Slidell, nord for New Orleans.


== Eksterne lenker ==
(en) Interstate 12 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Interstate 65

Interstate 65 (kort I-65) er en 1428 km lang Interstate Highway i USA. Veien går fra I-10 i Mobile i Alabama til U.S. Route 12 og 20 i Gary i Indiana. I-65 går gjennom delstatene Alabama, Tennessee, Kentucky og Indiana.
Interstate 65 passerer flere store byer som Mobile, Montgomery, Birmingham, Nashville, Louisville og Indianapolis.


== Eksterne lenker ==
(en) Interstate 65 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Interstate 20

Interstate 20 (kort I-20) er en 2477 km lang Interstate Highway sør i USA. Veien går fra I-10 ved Scroggins Draw i Texas til I-95 i Florence i Sør-Carolina. I-20 går gjennom delstatene Texas, Louisiana, Mississippi, Alabama, Georgia og Sør-Carolina.
Interstate 20 passerer flere store byer som Fort Worth, Dallas, Shreveport, Jackson, Birmingham, Atlanta, Augusta og Columbia.


== Eksterne lenker ==
(en) Interstate 20 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Carl Valdemar Danneskiold-Løvendal

Carl Valdemar greve Danneskiold-Løvendal (født 30. januar 1773, død 20. desember 1829) var en fransk-dansk offiser. 
Han var sønn av generalmajor François Xavier Joseph Danneskiold-Løvendal og Charlotte Marguerite Elisabeth de Bourbon (1754–1838), og vokste frem til 1783 opp i Versailles, hvoretter han ble oppdratt i instituttet Père de l'Oratoire og Collège d'Harcourt i Paris.14 år gammel ble han løytnant og to å senere kaptein i den franske hær, men revolusjonen avbrøt hans militære karriere i fødelandet. Han reiste til Danmark hvor han i 1793 ble kammerherre og kort tid etter fenrik i den Kgl. Livgarde til Fods. 1796 ble han sekondløytnant, 1801 premierløytnant og i 1813 major i det danske Livregiment. I 1801 ble han sendt til Skt. Petersborg med noen depesjer til faren, men disse forsvandt i Åbo hvoretter Danneskiold-Løvendal ble satt i arrest i Københavns Kastell i tre måneder.Da Danmark etter freden i Kiel overgikk til Frankrikes fiender, kom Danneskiold-Løvendal i en vanskelig situasjon. Han ble behandlet som fange, og kunne først i mai 1814 forlate Hamborg. I 1823 ble han ansatt som bataljonskommandør i Prins Christian Frederiks Regiment, men måtte ta avskjed etter fem år på grunn av svakelighet. Han døde ugift den 20. desember 1829. 


== Familie ==
Før sin død ansøkte Danneskiold-Løvendal og fikk bevilget at navnet Løvendal og grevetittelen skulle gå i arv til søsteren Elisabeths sønn Rutger Bangemann Huygens (1805–1885). Selv etterlot han seg fire legitimerte og adlede barn med forskjellige mødre: 

Carl Frederik Løvensøn (1805–1850). Med dennes sønn Wilhelm Waldemar (1846–1915) utdøde den siste mannlige ætling av Ulrik Frederik Gyldenløve
Ane Caroline Løvensøn (1813–1899), gift med biskop Severin Claudius Wilken Bindesbøll (1798–1871)
Frode Waldemar Løvensøn (1818–1854), gift 1851 på Sankt Croix med Anne Barnes (1833–1877)
Sophie Laure Løvensøn (1816–1875), 1864 opptatt i Odense adelige Kloster


== Referanser ==
U.S. Route 1

U.S. Route 1 eller U.S. Highway 1 (kort US 1) er en 3813 km lang U.S. Highway langs Østkysten i USA. Veien går fra Fleming Street i Key West helt sør i Florida til grensen mot Canada i Fort Kent i Maine. US 1 går gjennom Florida, Georgia, Sør-Carolina, Nord-Carolina, Virginia, District of Columbia, Maryland, Pennsylvania, New Jersey, New York, Connecticut, Rhode Island, Massachusetts, New Hampshire og Maine.

U.S. Route 1 passerer flere store byer som Miami, Jacksonville, Richmond, Washington, D.C., Baltimore, Philadelphia, New York, Boston og Portland.


== Eksterne lenker ==
(en) U.S. Route 1 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hordaland Mekaniske Verksted

Hordaland Mekaniske Verkstad (grunnlagt 1934 som A/S Autoreparasjon) var et mekanisk verksted på Voss.A/S Autoreparasjon ble grunnlagt av Endre Lidsheim, Hermann Hovland og Georg Hana. Verkstedet ble registrert i november 1934 og hadde en aksjekapital på kr 3000 og begynte med en kapital på kr 23 000. Verkstedet laget blant annet motordrevne løftekraner, jordbruksspel, Vossakassa og Vossavinsjen, togbaner, tredreiebenker, kabelkraner, radistyrte vinsjer til fergebruer.Under andre verdenskrig utviklet Lars Rørlien Vossavinsjen og i 1947 ble den satt i serieproduksjon. I 1950 leverte verkstedet sin første taubane til Hodnaberg Karftstasjon. I 1952 hadde verkstedet vokst til omkring 30 ansatte og byttet navn til Hordaland Mekaniske Verkstad. I 1959 overtok de Voss mekaniske verkstad.Vossavinsjen Nokken 1800 vant sin andre designpris i 1969. Omkring 1966 begynte de også å lage Vossaplogen som egnet seg for snørydding av store snemengder. I 1969 hadde de 125 ansatte. På 1970-tallet utviklet de Vossakasso etter en idé av Anders Rong. Vossekassa var i 1976 ett av de viktigste produktene til HMV. I 1976 hadde verkstedet 140 ansatte. På 70-tallet kom antall ansatte opp i 150.De har bygget taubanen til Kobbelv kraftverk som i 1984 var Nord-Europas lengste taubane for gods og persontrafikk, tok 15 personer og hadde en lastevekt på 3000 kilo.I 1994 hadde verkstedet 137 ansatte.Hordaland Mek. Verkstad var i mange år den største private virksomheten på Voss og ble i 2000 solgt fra familiene Rørlien, Hovland og Haga til seks av de ansatte. I 2000 hadde verkstedet 61 ansatte.1. desember 2001 flyttet virksomheten inn i nytt industribygg på Istadmyrane. I 2002 flyttet Amfi-senteret med 25 butikker, bank og kafé inn i hallene der Hordaland Mek. verkstad hadde produsert og 7100 kvadratmeter indistrigulv var omskapt til kjøpesenter.I 2002 var Hordaland Mek. Verkstad delt i tre konsern, Hordaland Group AS (industriverkstaden), HMV Holding (morselskap for bilsenteret, bensinstasjonen og butikken for landbruksmaskiner mv) og HMV Eigedom (morselskap for eiendomsforvaltningen og majoritetseier i et planlagt kjøpesenter). Familiene Rørlien, Hovland og Hane eide fremdeles aksjene i de to sistnevne selskapene).16. august 2004 ble det åpnet konkurs i Hordaland Mek Verkstad as. I 2004 overtok HMR-gruppen det tidligere Hordaland Mek. Verkstad AS og det ble til HMR Voss. Selskapet leverte regnskap for 2003 og er etter dette slettet i Brønnøysundregistrene.


== Referanser ==
Løvendal (slekt)

Løvendal (fr. Lowendal, nl. Löwendal) og Løvensøn er en utdødd dansk højadelig slekt.


== Historie ==
Kong Frederik IIIs sønn Ulrik Frederik Gyldenløve (1638–1704) hadde i sitt første (hemmelige) ekteskap med Sophie Urne tvillingsønnene Carl (1660–1689) og Woldemar (Valdemar) (1660–1740), som i 1682 ble opptatt i friherrelig stand med navnet Løvendal. Friherre Woldemar Løvendal (1660–1740) til Saathain og Mückenberg var far til friherre Ulrik Frederik Løvendal (1694–1754), som endte sitt bevegede liv som dekan ved kollegiatkirken St. Marcel i Paris, og general, marskalk, friherre Ulrik Frederik Woldemar Løvendal (1700–1755), som i 1738 ble opptatt i russisk grevestand og 1741 i riksgrevestanden. 
Av hans barn skal nevnes greve François Xavier Joseph Danneskiold-Løvendal (1742–1808), som i 1786 ble opptatt i dansk grevestand med navnet Danneskiold-Løvendal; han gjorde opprinnelig militærtjeneste i Frankrike, deltok i den nordamerikanske krig og ble 1779 maréchal de camp; 1795 kom han til Danmark, hvor han 1798 ble generalmajor. 1801–03 var han dansk gesandt i Sankt Petersborg, hvorfra han ble forflyttet til Haag. 
Han var far til oberstløytnant, greve Carl Valdemar Danneskiold-Løvendal (1773–1829), med hvem slekten utdøde, og til grevinne Elisabeth Marguerite Josephine Sophie Constance Marie Laure Danneskiold-Løvendal (1777–1812), som i sitt ekteskap med nederlandsk gesandt i Danmark og USA Christiaan Diderik Emerens Johan Bangeman Huygens hadde sønnen greve Rutger Bangeman Huygens van Løvendal (1805–1885), som i 1828 fikk dansk grevepatent med navnet Løvendal. Han etterlot seg heller ikke sønner.
Den nevnte oberstløytnant, greve Carl Woldemar Danneskiold-Løvendal hadde flere illegitime barn, som 1815 og 1821 ble legitimert med navnet Løvensøn og 1823 fikk tillagt adelige rettigheter. Av disse skal nevnes Ane Caroline Løvensøn (1813-–1899), gift med biskop over Lolland-Falsters Stift Severin Claudius Wilcken Bindesbøll (1798–1871), og kaptein Carl Frederik Løvensøn (døpt Løvenørn) (1805—1850), hvis sønn, kjemikeren, cand.polyt. Wilhelm Waldemar Løvensøn (1846–1915) døde som den siste agnatiske descendent av Ulrik Frederik Gyldenløve.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Albert Fabritius, "Løvendal", i: Povl Engelstoft & Svend Dahl (red.), Dansk Biografisk Leksikon, København: J.H. Schultz Forlag 1932–44
Otto Munthe av Morgenstierne, Løvendal i Personalhistorisk Tidskrift, 8. rekke, II, 1923, s. 1–61
Vitenskapsåret 1604

Vitenskapsåret 1604 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1604.


== Astronomi ==
9. oktober – Supernovaen senere kjent som Keplers supernova (SN 1604) blir første gang observert fra Nord-Italia. Johannes Kepler begynner sine observasjoner i Praha 17. oktober, og fortsetter ett år. Dette er hittil den nyeste observerte supernovaen i Melkeveien, og den siste synlige ved det nakne øye inntil 1987.


== Fysikk ==
oktober − Galileo Galilei oppdager loven om fritt fall, som han knytter til en feilaktig hastighetsteori.
Johannes Kepler får publisert verket «Astronomiae Pars Optica», med loven om lysbølgenes rettlinjede propagering, og om øyets lysfokuserende evne. Frankfurt.
Luca Valerio får publisert avhandlingen «De centro gravitatis solidorum libri tres», med diskusjon om bestemelse av massesentrum i solide legemer. Roma.


== Alkymi ==
Michał Sędziwój får publisert verket «De lapide philosophorum tractatus duodecim» (De vises stein, traktat tolv) under pseudonym. Praha


== Medisin ==
Hieronymus Fabricius får publisert læreboken «De formato foetu» (Om fosterets utvikling).
Joseph du Chesne får publisert verket «Ad veritatem hermeticae medicinae ex Hippocratis veterumque decretis ac therapeusi». Paris.


== Fødsler ==
10. mars – Johann Rudolf Glauber (død 1670), tysk-nederlandsk alkymist.


== Dødsfall ==
5. juni – Thomas Muffet, English naturalist and physician (born 1553)
23 november − Francesco Barozzi (Franciscus Barocius) født 1537), italiensk matematiker og astronom.


== Referanser ==
Froksveien

Froksveien (3-9, 13-19, 8, 14, 20, 22, 26) er en vei i Norderhov i Hønefoss. 
Veien starter fra Norderhovsveien, ved Botilrud og går sørover i retning Hole. Frok Gård ligger i Froksveien. Gilebakken er en stikkvei Froksveien.


== Tilgrensende gater og veier ==
Norderhovsveien
Gilebakken


== Referanser ==