Ingrid Lang

Edith Ingrid Lang (født 10. mai 1904 på Kampen i Kristiania, død 10. juni 1987 på Haslum i Bærum) var en norsk forfatter og oversetter. Hun skrev kristent pregede romaner for voksne, barn og ungdom. Hun ble omtalt som Norges speiderpikeforfatter.


== Liv og virke ==
Ingrid Lang ble uteksaminert fra Oslo lærerskole i 1927, og arbeidet siden som lærer på Jar og Stabekk. Miljøene fra Stabekk skildres i flere av hennes bøker. i 1920-årene var hun redaktør for den håndskrevne avisen Askeladden, som ble utgitt av Stabekk kristelige ungdomsforening. I 1960 ble hun ansatt som lærer ved Strømsodd skole i Norderhov.Få år etter fullført utdannelse innledet hun et svært produktiv forfatterskap med Eik-patruljen – en fortelling om norske speiderpiker. Hun hadde selv bakgrunn fra Speiderbevegelsen, og knyttet flere av sine fortellinger til denne.
Lang var sterkt inspirert av den kristne svenske forfatteren Elisabeth Beskow, som utga bøker under psevdonymet Runa, og skrev som henne flere bøker fra storgårdsmiljøer. I 1952 utkom Langs biografi om henne, Runa – et liv i lyset. I likhet med Runa idealiserer hun den ydmyke og selvoppofrende kristne kvinnen. Hun utga også en andaktsbok for barn, Fortell mere. Til Olavs-jubileet i 1930 skrev hun diktet Hellig Olavs syn over 11 vers.Til 20-åresjubileet for Ingrid Langs forfatterskap utga Lutherstiftelsen i 1951 Ingrid Lang-serien, bestående av fem utvalgte bøker: Marie-Elisabeth kjære (1935), Når nye veier blir brutt (1934), Du hevner deg kjærlig (1939), Jeg er bare et menneske (1936) og En mann reiser hjem (1941).Hun oversatte en lang rekke bøker til norsk, blant annet Johanna Spyris to bøker om Heidi og Hector Malots Frendeløs.


== Familie ==
Ingrid Lang var datter av den svenskfødte gullsmedsvenn Karl Johan Lang og Helene Therese Rognstad. Hun forble ugift.


== Bibliografi ==
1931: Eik-patruljen – en fortelling om norske speiderpiker, skrevet av en norsk speiderpike, Oslo
1933: I firemannstelt, Oslo
1934: Når nye veier blir brutt, Oslo
1935: Marie-Elisabeth kjære, Oslo
1936: Jeg er bare et menneske, Oslo
1937: En liten bukett fra min have, fortellinger, Oslo
1939: Du hevner deg kjærlig, Oslo
1941: En mann reiser hjem, Oslo
1942: Over lyse vidder, Oslo
1945: Vibeke Reimers, Oslo
1946: Stål, Oslo
1947: Bjørg og Stein, Oslo
1947: Vestergyllen, Oslo
1947: Det hender aldri noe, Oslo
1948: Over rimet grunn – en fortelling om noen unge mennesker, Oslo
1949: Med blikket mot stjernene, Oslo
1950: Varden som alltid brenner, Oslo
1951: Bevende hjerter, Oslo
1952: Det var en deilig sommer, Oslo
1952: Når skygge-ringen brister, Oslo
1952: Runa – et liv i lyset, biografi, Oslo
1953: Det gamle kvernhuset, Oslo
1954: Lyset bak lindene, Oslo
1955: En liten blå fjær, Oslo
1956: Prinsessen i fengsel – Leonora Christina, Oslo
1957: Huset med de to tårn, Oslo
1958: Landet som ble borte, Oslo
1962: Den gamle ruinen, Ansgar, Oslo
1963: Blå kyster, Oslo
1964: Hvite tempelmurer, Oslo
1965: Beate, Oslo
1965: Ytterst ved havet, noveller, Oslo
1966: Med Lillebitt og Linkentuss i speillandet, Oslo
1966: Over dem var stjernene, Oslo
u.å.: Fortell mere, andaktsbok for barn


== Referanser ==


== Kilder ==
Norsk kvinnelitteraturhistorie. Pax. 1990. s. 267. ISBN 8253014988. 
Kristen tro i romanen. Bergen: Univ.forl. 1985. s. 47 ff. ISBN 8200073319.