jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Pyesia

Pyesia er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Det er kjent 14 arter.


== Utseende ==


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) er planteetere.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien trådbladbiller, Galerucinae Latreille, 1802
stammen Metacyclini Chapuis, 1875
slekten Pyesia Clark, 1865
Pyesia apicalis (Jacoby, 1880)
Pyesia basalis (Bowditch, 1925)
Pyesia belarmina Bechyne, 1958
Pyesia cincta Allard, 1889
Pyesia detria (Fabricius, 1801)
Pyesia donckieri (Bowditch, 1925)
Pyesia elytropleuralis Bechyne, 1958
Pyesia erythrura (Bechyne, 1956)
Pyesia grossa (Bowditch, 1925)
Pyesia jansoni (Jacoby, 1878)
Pyesia laticornis (Germar, 1824)
Pyesia mexicana Jacoby, 1887
Pyesia picta Allard, 1889
Pyesia rugulipennis (Baly, 1890)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
American insects - Metacycla. besøkt 2.7. 2019
(en) Pyesia i Encyclopedia of Life 
(en) Pyesia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Pyesia hos NCBI 
Pyesia – detaljert informasjon på Wikispecies
Fylkesvei 4620

Fylkesvei 4620 går mellom Vikevåg og Østhusvik på Rennesøy i Stavanger.
Strekningen ble fastlag 2019, og består av den tidligere fylkesvei 574, samt fylkesveiene Fv576 og Fv577 som har blitt veiarmer.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Stavanger


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4620
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Alphidia

Alphidia er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Det er kjent 7 arter.


== Utseende ==


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) er planteetere.


== Utbredelse ==
Slekten lever på Madagaskar.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien trådbladbiller, Galerucinae Latreille, 1802
stamme usikker
slekten Alphidia Clark, 1865
Alphidia comitata (Klug, 1833)
Alphidia cupraria Bechyne, 1948
Alphidia ifanidianae Bechyne, 1948
Alphidia laeta Bechyne, 1948
Alphidia magnifica Duvivier, 1891
Alphidia nigricornis Fairmaire, 1902
Alphidia purpurina Fairmaire, 1889


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Alphidia i Encyclopedia of Life 
(en) Alphidia i Global Biodiversity Information Facility
Anne Mari Graver

Anne Mari Graver (født 31. mai 1958 i Paris) er en norsk billedkunstner, per 2019 bosatt på Borøy i Tvedestrand kommune. Hun er utdannet grafiker ved Avni Institute of Fine Arts, Tel Aviv (1975), Surikov Institute of Fine Arts i Moskva (1975-1977) og Atelier Nord, under ledelse av grafiker Anne Breivik, Oslo (1978-1980). Som billedkunstner har hun hovedsakelig arbeidet med grafikk, med hovedvekt på kobberstikk. 
Graver har deltatt på  flere separat- og kollektivutstillinger i inn- og utland;  blant annet på Østlandsutstillingen i 1979 og separatutstilling med kobberstikk i Oslo Kunstforening i 1982.  Hun er også utdannet innen filmregi ved Statens Studiesenter for Film (1988-1991), og har hatt film ved Kortfilmfestivalen i Grimstad (1991). 
Anne Mari Graver er datter av jurist og diplomat Petter Graver, søster til jusprofessor Hans Petter Graver og mor til filmprodusent Dyveke Bjørkly Graver. Hun er medlem av foreningen Norske Grafikere, og er per 2019 ansatt som kulturrådgiver ved Aust-Agder bibliotek og kulturformidling.


== Referanser ==
Suhms gate (Trondheim)

Suhms gate (6) er en gate på Kalvskinnet i Midtbyen i Trondheim. Den går mellom Sverres gate og Gunnerus gate.Gata har kun én adresse; Thora Storm videregående skole har adresse Suhms gate 6.


== Se også ==
Suhms gate (Oslo)


== Referanser ==
Astena

Astena er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Det er kjent 2 arter.


== Utseende ==


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) er planteetere.


== Utbredelse ==
Slekten har én art fra India og én fra Ny-Guinea.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien trådbladbiller, Galerucinae Latreille, 1802
stamme usikker
slekten Astena Balý, 1865
Astena atripes Baly, 1865
Astena maculipennis Jacoby, 1894


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Astena i Global Biodiversity Information Facility
Taraldsgårdsveita

Taraldsgårdsveita (2-14, 3-13) er en 103 meter lang veit i Midtbyen i Trondheim. Den går fra Munkegata ved Ravnklobakken og Ravnkloa i vest til Jomfrugata i øst. Veita er brosteinsbelagt og langs den nordlige delen er det en rekke med sammenhengende trehusgårder som alle er oppført mellom 1841 og 1846. I moderne tid består veita av boliger ispedd noe næringsvirksomhet, men historisk sett var Taraldgårdsveita tilhold for flere mindre bedrifter og overnattingssteder. 


== Historie ==
Taraldsgårdsveita var opprinnelig den vestlige delen av det gamle Sandstredet, som igjen var en del av den enda eldre Nedre allmenning og Nedre Geilan. Veita var en viktig ferdselsåre frem til bybrannen i 1681, da Cicignon deretter anla Strandgaten og det som siden ble hetende Olav Tryggvasons gate. Til tross for sanering av flere veiter gjennom Cicignons byplan ble både Taraldsgårdsveita og Ørjaveita værende som veiteløp i de nedre delene av byen. Den vestligste delen av veita gikk opprinnelig helt frem til Prinsens gate, men fikk sin avslutning i vest mot Munkegata etter 1681.
Fra Taraldsgårdsveita og nordover ned mot Fjordgata gikk det opprinnelig to veiter, hvor kun Kuskveita er igjen. Gjemsveita ble lagt ned og bygd igjen ved den nye reguleringen etter bybrannen i 1841. Taraldsgårdsveita har sitt navn fra Taraldsgården og det var to gårder med dette navnet her på 1600-tallet. Den eldste gården lå i den daværende vestre enden av veita, mens den yngste gården med samme navn ble reist i motsatt ende av veita mot nordvest ved Jomfrugata etter bybrannen i 1681. Denne bygården er nevnt i kildene gjennom hele 1700-tallet og utover første halvdel av 1800-tallet, men gikk med i bybrannen i 1841 i likhet med resten av bebyggelsen i området.
Den vestlige delen av Taraldsgårdsveita ut mot Ravnklobakken ble også kalt Jimmyveita på 1700-tallet, etter den skotskættede nordlandshandleren Jimmy Williamsen Colban, som bodde i denne delen av veita.


== Bildegalleri ==

		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Bratberg, Terje T. V. (2008). Trondheim byleksikon. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 529. ISBN 978-82-573-1762-1. 
Christiansen, Per (2004). I Veita. Trondheim: Tapir Akademiske Forlag. s. 193. ISBN 82-519-1966-5. 
Paasche, Erling (1983). Historisk litteratur om Trondheim: Trondheim i 1000 år: Historisk Guide, Veitene - Middelalderens gatenett i Trondheim, Trondheim kommune.
Buphonida

Buphonida er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Det er kjent 6 arter.


== Utseende ==


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) er planteetere.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia vest til Sri Lanka, østover til Ny-Guinea.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien trådbladbiller, Galerucinae Latreille, 1802
stamme Galerucini
slekten Buphonida Balý, 1865
Buphonida evanida Baly, 1865
Buphonida philippinensis Jacoby, 1895
Buphonida piceolimbata Jacoby, 1892
Buphonida placida (Baly, 1886)
Buphonida punctata (Duvivier, 1884)
Buphonida puncticollis Baly, 1886
Buphonida submarginata (Baly, 1886)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Buphonida i Global Biodiversity Information Facility
Forgreinet elv

En forgreinet elv består av et grunt og bredt ustabilt nettverk av elvekanaler adskilt av små, ofte midlertidige, øyer. Forgreinete elver har en tendens til å oppstå der tilførselen av sedimenter er stor i forhold til vanntilførselen, og/eller at sedimentene har grove kornstørrelser.
Forgreinete elver finnes i en rekke miljøer over hele verden, blant annet som grusete fjellbekker (kalles sandur når den oppstår foran isbreer), elver med sandbunn, alluviale vifter, elvedeltaer og over avsetningssletter.
En forgreinet elv er motsatsen til en meandrerende elv, som dannes i slakere terreng av elver med mindre energi og mer fintkornet materiale.


== Anastomoserende elv ==
Anastomoserende elver eller bekker ligner forgreinede elver ved at de kjennetegnes av sammenvevde, men færre kanaler. Anastomoserende elver består typisk av et nettverk av dype og sakteflytende kanaler med stabile, ofte bevokste, banker (øyer), i motsetning til forgreinede elver, som dannes i brattere stigninger og viser mindre stabilitet rundt bankene.


== Forgreinet vassdrag ==
På norsk kan man også snakke om et «forgreinet vassdrag» når det er tale om en elvs sideelver og kildelver oppstrøms. Hvis for eksempel et vassdrag har en stor «krone» av kildeelver og sideelver (som kronen på et stort tre), kan det betegnes som sterkt forgreinet (dendrittisk vassdrag). På samme måte kan man også tale om lite forgreining (parallelt vassdragssystem).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Braided rivers – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Marseulia

Marseulia er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Det er bare kjent én art .


== Utseende ==
En liten (2 - 3 millimeter), blå til fiolett til svart bladbille. Kroppen er nærmest pæreformet. Antennene er nesten så lange som kroppen. Dekkvingene er noe forkortede, flygevinger mangler. Hodet er trapesformet, avsmalnende forover, fasettøynene ganske små. Pronotum er avrundet firkantet.


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) er planteetere. Denne arten kan være et skadedyr på korn (hvete, bygg, havre).


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Midtøsten (Syria, Israel, Libanon).


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Trådbladbiller, Galerucinae Latreille, 1802
stamme Galerucini
slekten Marseulia Joannis, 1865
Marseulia dilatativentris (Reiche, 1858)


== Referanser ==


== Litteratur ==
Plant Pests of the Middle East - Marseulia dilatativentris, Besøkt 7.8. 2019


== Eksterne lenker ==
Bilde av arten. Besøkt 7.8. 2019
Marseulia – detaljert informasjon på Wikispecies
Asylveita

Asylveita (1-5) er en veit på 63 meter i Midtbyen i Trondheim. Den går fra Sandgata i nord til Dronningens gate i sør.Asylveita er oppkalt etter Børneasylet, som var Norges første barnehage, denne ble opprettet i 1837 av «Selskabet De Nødlidendes Venner», og lå på hjørnet av Asylveita og Dronningens gate 48 fra 1850 til 1878. Veita er blant de yngre i byen og ble anlagt i 1842 etter bybrannen året før, over den nedlagte kirkegården Nykirkegården. Denne kirkegården ble anlagt etter en stor pest i byen i 1629 og var i bruk frem til den ble nedlagt i 1791 før tomta deretter ble delvis bebygd. Veita ble i starten omtalt som «Veiten over Carl Johans Arbeidsstiftelses forrige Tomt», men fikk sitt nåværende navn i 1850.


== Bildegalleri ==

		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Bratberg, Terje T. V. (2008). Trondheim byleksikon. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 59. ISBN 978-82-573-1762-1. 
Christiansen, Per (2004). I Veita. Trondheim: Tapir Akademiske Forlag. s. 63. ISBN 82-519-1966-5. 
Paasche, Erling (1983). Historisk litteratur om Trondheim: Trondheim i 1000 år: Historisk Guide, Veitene - Middelalderens gatenett i Trondheim, Trondheim kommune.
Smielva

Smielva (nordsamisk: Readdjojohka, historisk også Ræddjujåkka) er ei elv i Lebesby kommune i Finnmark. Den er 13,3 kilometer lang og har utspring fra et tjern 6 kilometer sør for Hopseidet. Elva renner først mot vest gjennom en rekke små vatn. Den snur senere mot nord og fortsetter ned til munningen i Eidsfjorden, 2 kilometer vest for Hopseidet.
Fylkesvei 888 krysser elva der den snur mot nord, og følger Smielvdalen ned til Eidsfjorden.
Nordkyn kraftlag hadde tidligere planlagt å bygge ut Smielva til kraftproduksjon. Planen var å overføre elva til Smielvvannan for magasinering, og å bygge et kraftverk ved Eidsfjorden som ville utnytte fallet på rundt 200 meter over de nederste 2 kilometrene av elva. Kraftverket ville fått en årlig produksjon på 13,6 GWh. Konsesjonssøknaden ble avslått i 2006.


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Liste over presidentene for Det britiske underhuset

Under følger en oversikt over underhusets presidenter siden 1707:


===== Speakers of the House of Commons of Great Britain 1707–1800 =====
Kongeriket Storbritannia ble opprettet gjennom Acts of Union 1707. I begynnelsen av 1801 ble Storbritannia slått sammen med Kongeriket Irland for å danne Det forente kongerike Storbritannia og Irland med ett eneste Underhus, som tjente hele kongeriket.


===== Speakers of the House of Commons of the United Kingdom 1801– =====
Det forente kongerike Storbritannia og Irland ble opprettet i 1801. I 1922 opphørte Den irske fristaten å være en del av det forente kongeriket. Det offisielle navnet ble endret til Kongeriket Storbritannia og Nord-Irland i 1927.


== Fotnoter ==


== Referanser ==


== Kilder ==
«British ministries, political parties, etc.». Rulers.org. Besøkt 7. august 2019.
Benterudgata

Benterudgata (1–27, 2-26) er ei gate på Benterud i Hønefoss. 
Gata går fra Eikliveien, rett bak Ringerike rådhus, og går vestover ned mot Benterud.Bakkevegen og Engens vei er stikkveier fra Benterudgata, i sørgående retning. 


== Sideveier ==
Bakkevegen
Engens vei


== Bildegalleri ==


== Referanser ==
Bakkevegen

Bakkevegen (1–7, 2-6) er ei gate på Benterud i Hønefoss. 
Gata er en stikkvei fra Benterudgata, i sørgående retning. Gata er preget av trehusbebyggelse. 


== Referanser ==
Engens vei

Engens vei (1, 2, 3, 4, 5) er ei gate på Benterud i Hønefoss. 
Gata er en stikkvei fra Benterudgata, i sørgående retning. Gata er preget av trehusbebyggelse. 


== Referanser ==
Harald Hardrådes gate

Harald Hardrådes gate kan henvise til:

Harald Hardrådes gate (Trondheim)
Harald Hardrådes gate (Hønefoss)Se også
Harald Hardrådes veg i Hamar kommune
Jordelva

Jordelva er ei elv i Lebesby kommune i Finnmark. Den har utspring på fjellet nord for Torskefjorddalen og renner i hovedsakelig vestlig retning til den munner ut på nordsida av Store Torskefjorden. Elva er 11,1 kilometer lang.


== Referanser ==
Harald Hardrådes gate (Hønefoss)

Harald Hardrådes gate (1-31, 2-16) er ei gate på Eikli i Hønefoss.
Gata nås ved avkjøring fra Osloveien, i vestgående retning. Den går i en bue som starter og ender i Eikliveien, samt at den har en avstikker bort til Gigstads vei.


== Bildegalleri ==


== Se også ==
Harald Hardrådes gate (Trondheim)
Harald Hårdrådes plass (Oslo)
Harald Hardråde


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Harald Hardrådes gate (Hønefoss) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hagaveien (Hønefoss)

Hagaveien (1-5, 2-8) er ei gate på Eikli i Hønefoss. 
Gata er en stikkvei fra Eikliveien, i vestgående retning, parallell med Bråtaveien. Gata er preget av trehusbebyggelse.


== Referanser ==
Volleyball under Sommer-OL 1996 – Volleyball menn

Volleyball for menn under Sommer-OL 1996 fant sted fra 21. juli til 4. august 1996 i Atlanta.


== Gruppespill ==


=== Gruppe A ===


=== Gruppe B ===


== Sluttspill ==


=== Kvartfinaler ===


=== 5.–8. semifinaler ===


=== Semifinaler ===


=== Kamp om 7.-plass ===


=== Kamp om 5.-plass ===


=== Bronsefinale ===


=== Finale ===


== Plasseringer ==


== Referanser ==
Volleyball under Sommer-OL 1992 – Volleyball menn

Volleyball for menn under Sommer-OL 1992 fant sted fra 26. juli til 9. august 1992 i Barcelona.


== Gruppespill ==


=== Gruppe A ===


=== Gruppe B ===


== Sluttspill ==


=== 11.–12.-plass ===


==== Kamp om 11.-plass ====


=== 9.–10.-plass ===


==== Kamp om 9.-plass ====


=== Topp 8 ===


==== Kvartfinaler ====


==== 5.-8. semifinaler ====


==== Semifinaler ====


==== Kamp om 7.-plass ====


==== Kamp om 5.-plass ====


==== Bronsefinale ====


==== Finale ====


== Plasseringer ==


== Referanser ==
Fylkesvei 3792

Fylkesvei 3792 går mellom Hannåsmoen og Vånne i Evje og Hornnes i Aust-Agder.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.
Strekningen ble fastlagt 2019, og består av den tidligere fylkesvei 419, og den tidligere fylkesvei 309 (Aust-Agder). Strekningen mellom Hannåsmoen og Klepp er fortsatt primær fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Agder fylke ===

Evje og HornnesVånnevegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv3792
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Volleyball under Sommer-OL 1988 – Volleyball menn

Volleyball for menn under Sommer-OL 1988 fant sted fra 17. september til 2. oktober 1988 i Seoul.


== Gruppespill ==


=== Gruppe A ===


=== Gruppe B ===


== Sluttspill ==


=== 9.-12.-plasser ===


==== 9.–12. semifinaler ====


==== Kamp om 11.-plass ====


==== Kamp om 9.-plass ====


=== 5.–8.-plasser ===


==== 5.–8. semifinaler ====


==== Kamp om 7.-plass ====


==== Kamp om 5.-plass ====


=== Topp 4 ===


==== Semifinaler ====


==== Bronsefinale ====


==== Finale ====


== Plasseringer ==
Dyveke Bjørkly Graver

Dyveke Bjørkly Graver (født 1. juni 1982) er en norsk filmprodusent, per 2019 bosatt i Oslo. Hun er mest kjent for sin produksjon av barnefilmer, blant annet filmseriene om Gråtass og Karsten og Petra. I mai 2019 ble hun valgt ut som den norske deltakeren i «Producers on the Move» på filmfestivalen i Cannes.Graver er utdannet ved Handelshøyskolen BI og har bachelor i kulturproduksjonsledelse ved Høgskolen i Lillehammer. Hun er oppvokst på Borøy i Tvedestrand kommune, men flyttet fra Sørlandet etter videregående skole i Risør. Fra 2009 og utover var hun ansatt i produksjonsselskapet Cinenord, der hun hovedsakelig arbeidet med produksjon av barnefilmer. I 2014 deltok hun på «EAVE- producers workshop»; et europeisk nettverk av ulike produsenter og bransjeeksperter. 
Per 2019 er Dyveke Bjørkly Graver filmprodusent i Oslo Pictures AS. Hun sitter også som styremedlem i Stiftelsen Amandusfestivalen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dyveke Bjørkly Graver på Internet Movie Database 
(da) Dyveke Bjørkly Graver på Filmdatabasen 
(da) Dyveke Bjørkly Graver på danskefilm.dk 
(da) Dyveke Bjørkly Graver på Scope 
(fr) Dyveke Bjørkly Graver på Allociné 
(en) Dyveke Bjørkly Graver hos The Movie Database
Momaea

Momaea er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Det er kjent 8 arter .


== Utseende ==
Middelsstore (ca. 10 millimeter), avlange, brunlige bladbiller. Fasettøynene er nokså store og utstående, pronotum avrundet firkantet, betydelig smalere enn dekkvingene. Disse er noe innsnevret i midten. Antennene er tynne og nesten så lange som kroppen.


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) er planteetere, ofte på busker og trær. Noen av artene kan opptre i store mengder og snauspise vertsplantene i enkelte år.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia (i alle fall Borneo) og med én art i Australia.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Trådbladbiller, Galerucinae Latreille, 1802
stammen Galerucini
slekten Momaea Balý, 1865
Momaea costatipennis Jacoby, 1894
Momaea distincta Mohamedsaid, 1999
Momaea eximia (Blackburn, 1896)
Momaea flavomarginata Jacoby, 1886
Momaea gracilis Duvivier, 1884
Momaea rugipennis (Jacoby, 1893)
Momaea viridipennis (Baly, 1865)


== Referanser ==


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
Atlas of Living Australia - Momaea. besøkt 7.8. 2019
(en) Momaea i Global Biodiversity Information Facility
Alf Westerns gate

Alf Westerns gate (4-18, 3-19) er ei gate på Eikli i Hønefoss. 
Gata er en tverrgate mellom Eikliveien og Bråtaveien, samt fra Osloveien til Eikliveien. Sistnevnte del av gata nås fra Osloveien, men er sperret i vestenden av gata. Gata er preget av trehusbebyggelse.
Gata er oppgalt etter Alf Western (1869-1928), som eide gården Bråten (kalt Dalsbråten) i Hønefoss.


== Referanser ==
Acer duplicatoserratum

Acer duplicatoserratum er en lønneart fra Øst-Asia.
Den er et lite, løvfellende tre. Unge kvister er glatte eller slikehårede, men alltid glatte når de er eldre. Bladene har hjerteformet grunn, 5–7 fliker, en lengde på 2,3–10 cm og en bredde på 3–10 cm. Begge bladsidene er hårete, spesielt langs nervene. Bladranden er dobbelt sagtannet, og bladstilken er 1,5–5 cm lang. Blomsterstanden er til å begynne med tett håret. Blomstene er små og har 5 svakt purpur begerblad og 4 hvite kronblad. Fruktene er samaraer som sitter parvis i en stump vinkel.
Acer duplicatoserratum ligner på viftelønn (Acer palmatum) fra Japan og Korea, men artene kan skilles på at A. duplicatoserratum har håret fruktknute. Arten er ganske variabel og ble tidligere delt i to varieteter: var. duplicatoserratum fra Taiwan med hårete bladstilk og var. chinense fra Fastlands-Kina med glatt bladstilk. Chang & Woo (2011) mener at det ikke er grunnlag for å skille mellom disse varietetene, og de mener også at A. ceriferum og A. linganense skal betraktes som synonymer for A. duplicatoserratum.
Utbredelsen omfatter Taiwan og de kinesiske provinsene Jiangsu, Anhui, Zhejiang, Hunan, Shaanxi og Hubei.  Arten vokser i fjellene 700–1300 moh., og på Taiwan opptil 2000 moh.


== Litteratur ==
«Acer duplicatoserratum». Flora of China. Besøkt 7. august 2019. 
C.-S. Chang (1990). «A reconsideration of the Acer palmatum complex in China, Taiwan, and Korea». Journal of the Arnold Arboretum. 71 (4): 553–565. ISSN 0004-2625. JSTOR 43782605. 
C.-S. Chang og K.-B. Woo (2011). «A new taxonomic treatment for the Acer duplicatoserratum complex (Aceraceae) in China and Taiwan» (PDF). Journal of Japanese Botany. 86 (4): 219–223. ISSN 0022-2062. 


== Eksterne lenker ==
(en) Acer duplicatoserratum i Encyclopedia of Life 
(en) Acer duplicatoserratum i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Acer duplicatoserratum hos The International Plant Names Index 
(en) Acer duplicatoserratum hos Tropicos 
Acer duplicatoserratum – detaljert informasjon på Wikispecies
Centralny Okreg Przemyslowy

Centralny Okręg Przemysłowy, forkortet COP, er en industriregion i Polen, som også gjerne var kalt den sentrale industrielle region. Den var en av Den andre polske republikks største industrielle prosjekter. Det flere år lange prosjektet ble igangsatt av industri- og finansminister og samtidig visestatsminister Eugeniusz Kwiatkowski. Målet var å skape et tungindustrielt kjerneområde sentralt i Polen så langt som mulig fra grensene, styrke den polske økonomien og redusere arbeidsløsheten.Fireårsplanen for utviklingen av COP skulle gjelde fra 1. september 1936 til 30. juli 1940. Den ble avbrutt ved utbruddet av annen verdenskrig med den tyske invasjon av Polen 1. september 1949. Ikke desto mindre lyktes COP-prosjektet ved å gi den polske økonomien en veldig ekspansjon. Etter krigen i 1945 ble COP oppstartet igjen og utvidet. Det meste av satsningsområdet lå innenfor Polens nye østgrense.


== Litteratur ==
Wiesław Samecki: Ekonomia 3: Centralny Okręg Przemysłowy 1936-1939, Wydawnictwo Uniwersytetu Wrocławskiego, 1998, ISBN 83-229-1634-5
Gigstads vei

Gigstads vei (1-79, 2-28) er ei gate på Eikli i Hønefoss.
Gata er todelt, der en kort del går fra Osloveien til Eikliveien, mens hoveddelen går fra Eikliveien og nordvestover mot Benterud skole. Denne delen krysser Bråtaveien. Den østlige delen av gata, nærmest Eikliveien, er preget av trehusbebyggelse, mens den nordvestlige er preget av næringsbygg, som bilforretninger, Mekonomen og bilservicesteder.


== Bildegalleri ==

		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gigstads vei – kategori av bilder, video eller lyd på Commons