Peiter Negelsen

Peiter Negelsen billedhogger ble født omkring 1610 og død omkring 1680. Han regnes som mesteren for en mengde vestnorsk kirkeinventar av tre og stein i bruskbarokk-stil. Det kalles bruskbarokk fordi utskjæringene minner om buene i et øre.
Han har arbeidet både ut fra Bergen og Stavanger.


== Læretid ==
Vi vet ikke sikkert hvor han gikk i lære. Hans Gudewerdt den eldre, var oldermann i snekkerlauget i Eckernförde i Holstein. Han hadde en lærling som het Peter Neelsen. Han ble svenn i 1627. Det er gjettet på at han var identisk med Peiter Negelsen.


== I Bergen ==
I skattemanntallet for Bergen 1645 er han oppført med en svenn og en dreng.Det siste skriftlige vitnesbyrd om ham i Bergen er da hans "hus og grund" i Bergen er taksert i 1657.


== I Stavanger ==
På 1650-tallet tok Peiter billedhugger trolig borgerskap i Stavanger.Han er omtalt i 1665.Han var gift i 1668. Da ble Peiter Bilthugger stevnet for gjeld i Stavanger. Kona møtte på hans vegne.I 1669 døde stedatteren og kona. Billedhogger Peiters stedatter ble begravd inne i Domkirken i smalegangen 25.4.1669.  Noen dager etter (29.4.1669) tinglyser Peiter bilthugger brev fra stedatteren Kirsten Jakopsdatter, som nå er død. Hun ga en gave til moren, bad om en anstendig begravelse og at resten gikk til stefaren for et epitafi i Domkirken. 17.5.1669 døde billedsnekkerens kone.Etter 1669 er han ikke omtalt i Stavanger. Det har vært gjettet på om han var identisk med Peiter Nilsen, som var borger i Kopervik og Skudesnes i 1674 til 1676. 


== Billedhoggerarbeider ==
Antagelig var han en av bilthuggerne som stod for det rike inventar i Borgund kirke på Sunnmøre i 1638. Det omfattet altertavle, korskille (fjernet 1847), døpefont med himling, en lang galleribrystning og et epitafium, alt prydet med ornamentikk og skulpturer. Siden kirken brant i 1904 kjennes inventaret bare fra uskarpe fotografier og en kortfattet beskrivelse fra 1911.Altertavlen fra Ørskog kirke på Sunnmøre (sannsynligvis 1642), skal etter tradisjonen være forarbeidet av de samme bilthuggere som utførte Borgund-inventaret. At Peiter var en av bilthuggerne, synes bekreftet av ørskog-tavlens likhet med altertavlen i Kinn kirke i Nordfjord, der "Peiter bilthouger" fikk betaling for arbeid på altertavlen i 1644.Peiter arbeidet også i stein. Ifølge lensregnskapene for Bergenhus 1642–43 hadde han av lensherren fått i oppdrag å hugge til kleberstein, som skulle sendes til København, fra klosterbygningene på Selje og Lysekloster. Arbeider i stein som med en viss sannsynlighet kan tilskrives ham, er en utvendig minnetavle på Borgund kirke, Sunnmøre, og et relieff på Stadsporten i Bergen. Minnetavlen i sandstein over prost Hans Gaas (d. 1644), har toppstykke og understykke av kleber med bilthuggerverk. Motivene er monumentale med bruskverk og kerubhoder, og symbolske, med blant annet en sovende putto med timeglass, hodeskalle og flammende urne.I 1669 omtales Peiter bilthugger i forbindelse med et epitafi i Stavanger domkirke. Allerede i 1903 skrev Andreas Emil Erichsen at flere av epitafiene i Domkirken kan komme fra Peiter. En rekke arbeider som tidligere var knyttet til Anders Lauritzen Smith, men som mer trolig er laget av Peiter:
Altertavle i Hareid kirke (1660), som opprinnelig er fra Hospitalkirken i Stavanger.
Altertavler i Åkra kirke (1663), Time kirke (1666) og Førde kirke (1666).
Prekestol i Sokndal kirke (1666).
Prekestolen i Stavanger domkirke (1658).
Flere skap, blant annet ett i Kunstindustrimuseet i Trondheim (ca. 1660).
Epitafier:
"Borgermester Severin Pedersen Godtzen med hustru og barn" (1660, staffert 1662).
"Biskop Marcus Christensen Humble med familie" (1664).
"Lektor Johan Hiermann med familie" (1664) i Stavanger domkirke.
"Severin Fransøn med familie" (1674) i Stavanger domkirke.
"Biskop Matz Tausan med familie" (1678) i Stavanger domkirke.
"Sogneprest Christen Jenssen Hegelund med sine to hustruer" i Ørskog kirke (1673).
"Lektor Jens Morsing med familie" i Hjelmeland kirke (1680).


== Referanser ==