jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
I Get This Call Every Day

I Get This Call Every Day er et «pek og klikk»-spill som er utviklet, programmert, og publisert av den Toronto-baserte utvikleren David S Gallant. Det ble utgitt for Microsoft Windows og OS X den 21. desember 2012. Spillet handler om å motta et anrop fra en kunde som en ansatt av et kundeservicefirma, og man må navigere gjennom samtalen uten irriterende den som ringer, eller å bryte taushetspliktslover. Gallant ble selv sparket fra jobben sin hos et kundeservicefirma som et direkte utslag av publiseringen av spillet.


== Referanser ==
Omaspides

Omaspides er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Både larvene og de voksne (imago) er planteetere. 


== Utseende ==
Nokså små (5-8 millimeter), nokså flate, brede, nærmest hjerteformede, halvblanke skjoldbiller, gjerne enten gul/rødlige eller svarte med gule eller røde tegninger. Hodet er ganske lite, antennene forholdsvis korte. Pronotum er mye bredere enn langt, rundet, dekkvingene hvelvede i midten, ikke tydelig punkterte, med avrundede forhjørner. Beina er nokså korte.


== Levevis ==
Artene lever på planter, i alle fall for noen i vindelfamilien.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien skjoldbiller, Cassidinae
underfamilien Hispinae, Gyllenhal, 1813  – ikke i Norge, én art i Norden
stamme Mesomphaliini Hope, 1840
slekten Omaspides Chevrolat in Dejean, 1836
underslekten Omaspides (i snever forstand)
Omaspides abbreviata Balý, 1872
Omaspides amazonica Spaeth, 1937
Omaspides angusta Boheman, 1856
Omaspides basilica Boheman, 1856
Omaspides bioculata Boheman, 1862
Omaspides bistriata Boheman, 1862
Omaspides bivittata Balý, 1872
Omaspides boliviana Borowiec, 2003
Omaspides clathrata (Linnaeus, 1758)
Omaspides collecta Spaeth, 1937
Omaspides confusa Borowiec, 2010
Omaspides conjugens Spaeth, 1937
Omaspides convexicollis Spaeth, 1909
Omaspides curiosa Borowiec & Takizawa, 2011
Omaspides ellipsigera Spaeth, 1937
Omaspides erichsoni Spaeth, 1937
Omaspides flavofasciata Spaeth, 1909
Omaspides helleri Spaeth, 1915
Omaspides iheringi (Spaeth, 1909)
Omaspides limbipennis Spaeth, 1922
Omaspides lunulata Boheman, 1854
Omaspides nigrolineata (Boheman, 1854)
Omaspides nitidicollis Spaeth, 1937
Omaspides pallidipennis (Boheman, 1854)
Omaspides picaflorensis Borowiec, 2010
Omaspides pulchella Balý, 1859
Omaspides quadrifenestrata Spaeth, 1907
Omaspides scutaria Spaeth, 1937
Omaspides specularis Erichson, 1847
Omaspides tenuicula Boheman, 1862
Omaspides trichroa (Boheman, 1854)
Omaspides tricolorata (Boheman, 1854)
Omaspides trifasciata (Fabricius, 1787)
Omaspides unicolor Borowiec, 1998
underslekten Parechoma Spaeth, 1913
Omaspides semilineata (Boheman, 1854)
underslekten Paromaspides Spaeth, 1913
Omaspides brunneosignata (Boheman, 1854)
Omaspides haematidea (Boheman, 1854)
Omaspides sobrina (Boheman, 1854)
Omaspides squalida (Boheman, 1854)
Omaspides vexabilis (Boheman, 1862)


== Eksterne lenker ==
Nettside om slekten
Omaspides på ITIS
(en) Omaspides i Encyclopedia of Life 
(en) Omaspides i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Omaspides hos ITIS 
(en) Omaspides hos NCBI 
(en) Kategori:Omaspides – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Omaspides – detaljert informasjon på Wikispecies
Doug Jones (politiker)

Gordon Douglas «Doug» Jones (født 4. mai 1954 i Fairfield, Alabama) er en amerikansk jurist og demokratisk politiker, som i desember 2017 vant et spesialvalg til senator for Alabama. Han var senator til 2021.
Jones er den første demokraten som har blitt valgt til USAs senat fra Alabama siden Richard Shelby i 1992. Shelby sitter fortsatt i Senatet, men skiftet parti i 1994.


== Biografi ==
Jones studerte statsvitenskap ved University of Alabama hvor han fikk en bachelor i 1976. I 1979 fikk han en doktorgrad i jus ved Samford University.
Han var assisterende statsadvokat 1980–1984 og deretter jurist hos et advokatfirma i Birmingham i Alabama 1984–1997. Fra 1997 til 2001 var han statsadvokat for det nordlige distriktet i Alabama. Som statsadvokat førte han sak mot to medlemmer av Ku Klux Klan for rollene deres i bombingen av en afroamerikansk baptistkirke i Birmingham i 1963 hvor fire personer ble drept. Han gikk tilbake til jobben som privatpraktiserende advokat i 2001. 


== USAs senat ==
Den 12. desember 2017 ble han valgt til senator for Alabama i et spesialvalg for å fylle plassen til Jeff Sessions, som ble utnevnt til justisminister. Han beseiret den republikanske kandidaten Roy Moore, som ble støttet av presidenten Donald Trump, men som ikke var populær blant ledende republikanere i Alabama, etter at Moore hadde blitt utpekt av flere kvinner for seksuell trakassering og overgrep.
Jones ble innsatt den 3. januar 2018 og hans mandatperiode utløp 3. januar 2021. Han etterfølges av republikaneren Tommy Tuberville som vant over Jones i valget i 2020.


== Politiske posisjoner ==
Redaksjonen i The Birmingham News har beskrevet Jones som en "moderat demokrat". Senator Jones har sagt at folk  ikke burde "forvente seg av [ham] å stemme kun for republikanerne eller demokratene". Ifølge FiveThirtyEight, hadde Jones stemt i linje med president Donald Trumps posisjoner 43,2 prosent av tiden.Jones har blitt beskrevet som en økonomisk populist av Newsweek.


=== Sosiale spørsmål ===
I et intervju med The Birmingham News sa han at han er i mot flere restriksjoner på abort, og mente at nåværende lover er tilstrekkelige. Jones har også gitt støtte for likekjønnet ekteskap.Jones støtter noen våpenkontrolltiltak inkludert "strengere bakgrunnskontroller for våpensalg og å heve aldersgrensa for å kjøpe et våpen fra 18 til 21 år.


== Privatliv ==
Doug Jones giftet seg med Louise Jones i desember 1992. Paret har tre barn. Han er medlem i United Methodist Church.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Doug Jones (politician) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Doug Jones hos Amerikas forente staters kongress' biografiske kartotek
Cimetière d’Auteuil

Cimetière d'Auteuil er en kirkegård i Paris, ved rue Claude-Lorrain 57 i 16. arrondissement.


== Historikk ==
Den første kirkegården i Auteuil var knyttet til Église Notre-Dame-d'Auteuil, i landsbyen Auteuil, og ble anlagt i det 11. århundre. Den ble renovert på 1500-tallet, og fikk gradvis flere utvidelser.
Gravlunden ble senere flyttet litt, og havnet der den nå ligger i 1793. Den ble innviet offisielt i 180, og utvidet i 1843 og i 1847. Ved absorpsjonen av forstadskommuner i 1860 ble den liggende i Paris fra 1860. Etter 1870 var det slutt på å etablere festelser til evig tid.


== Noen kjente personer gravlagt på cimetière d'Auteuil ==

Dessuten er også gravlagt her :

Alexandre Danouilh de Salies (1815-1883), arkeolog og historiker, direktør for tidsskriftet for l'orphelinat d'Auteuil.
Thomas Tellefsen (1823-1874), norsk komponist og pianist, elev av Frédéric Chopin.
André Léo (1824 -1900), født Léodile Béra, hustru til Grégoire Champseix. Journalist og forfatter.


== Referanser ==
Richard Ojeda

Richard Neece Ojeda II (, født 25. september 1970) er en amerikansk politiker og tidligere major i armeen som representerte Det demokratiske parti i delstatsforsamlingen i West Virginia fra 2016 til januar 2019. Han trakk seg for å stille som til partiets primærvalg for presidentkandidater ved valget i 2020. Ojeda trakk imidlertid sitt kandidatur 25. januar 2019.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Richard Ojeda – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Richard Ojeda på Internet Movie Database 
(en) Richard Ojeda hos The Movie Database 
(en) Richard Ojeda på Facebook 
(en) Richard Ojeda på Instagram
Femte Laterankonsil

Femte Laterankonsil (Det 18. økumeniske konsil) var et katolsk kirkemøte som fant sted i Lateranet i Roma i perioden 3. mai 1512 – 16. mars 1517. Det var det siste konsil før reformasjonen.
Da pave Julius II ble valgt til pave i 1503, lovet han å avholde et økumenisk konsil, men det tok ham lang tid å innkalle til det, idet han hadde travelt med å føre kriger for å samle den italienske halvøy. På to synoder i Frankrike var stemning for å avholde et kirkemøte, som utenom Julius ble igangsatt i Pisa i 1511. 
Året etter åpnet Julius så Laterankonsilet, hvor den såkalte konsiliarismen ble diskutert. Konsiliarismen var et ledd i de forsøk på indre reformasjon av den katolske kirke som hasde vært underveis i det seneste århundrer. Julius var tilhenger av papalismen, som konsentrerte makten hos paven, og hans synspunkt endte med å seire, skjønt Julius ikke selv opplevde dette, idet han døde i 1513. 
Hans etterfølger, pave Leo X, var heller ikke så opptatt av å reformere kirken og satte liten kraft bak beslutningene, og konsilets utfall kan ha vært én av flere årsaker til at reformasjonen, som kom i gang i Wittenberg samme år som konsilet sluttet i Roma, fikk medvind.


== Litteratur ==
Hubert Jedin: Kleine Konziliengeschichte. 6. Aufl., Herder-Verlag, Freiburg 1978.
Kamferdrops

Kamferdrops er en type godteri fra Norge, bestående av harde sukkertøy som er gule eller gulbrune, og som er tilsatt kamfer. Det var opprinnelig en såkalt brystkaramell, altså noe som skulle hjelpe mot hoste eller sår hals.
Begrepet er brukt i norsk i alle fall helt tilbake til 1880-årene. I datiden var kamferdrops regnet som legemiddel, men det hadde unntaksbestemmelse i datidens regelverk for omsetning av legemidler, slik at det ikke var definert som et stoff som apotekene hadde enerett til å selge.Tidligere har både Nidar og Freia hatt kamferdrops på det norske markedet, mens Brynild lanserte sin Gul Kamfer i 2015. Kamferdrops er også tilgjengelig igjennom nisjeprodusenten Metier Drops.Kamferdrops forbindes ofte med godt voksne mennesker. Dette kommer for eksempel til uttrykk i at et kulturtilbud for eldre i Indre Fosen har fått navnet «Kamferdropsfestivalen», og at en håndbok i det å passere 50 år har fått tittelen Lyden av kamferdrops og duften av rødvin.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Gul kamfer, essay på nettstedet diktakt.com, publisert 6. desember 2017.
Bilde av Nidars Kamferdrops fra 1962, hos Sverresborg Trøndelag Folkemuseum / digitaltmuseum.no
Kamferdråper

Kamferdråper er et eldre legemiddel som inneholder kamfer. 


== Anvendelsesområde ==
Kamferdråper ble foreskrevet til bruk som styrkedråper for mennesker med angstlidelser eller generelt svak helse, men også som botemiddel for forkjølelse. Hanna Winsnes beskriver det sistnevnte anvendelsesområdet i en av sine noveller:Omsider fik jeg øie på to gamle damer, er sidde på en bænk i dyb samtale. Den ene havde taget sin hat af, og holdt den i hånden, hun havde ingen kappe på, men kort afklippet gråt hår. Det originale ved hende drog mig til dem, jeg valgte min spadsertour bagenfor dem, og hørte følgende samtale:'Jo! tag du, som jeg siger, 50 kamferdråber i aften; drik dig så en kop varmt øl med sukker og peber i ovenpå, og pak dig godt til, når du lægger dig, så skal du see, at u kommer i en god sved og så gåer forkjølelsen over.'I visen Rytteren hed Reinald av Hans Hartvig Seedorf Pedersen lyder en av linjene:Kamferdråber, kvalme og tårefald og tandværksvrøvl,
ak tidsnok lærer piger at tælle op til ni!

Kan man hindre dem deri?


== Bestanddeler ==
Ifølge Svenska Apotekens Formelsamling af 1968 skal kamferdråper tilvirkes av følgende bestanddeler:


== Se også ==
Kamferdrops


== Referanser ==
Taktekker

Taktekker er en håndverker som er spesialisert innen tak- og membrantekkerfaget. Faget omfatter tekking av nybygg, rehabilitering, omtekking, service og reparasjoner av tak og fasader. I Norge er faget underlagt bygg- og anleggsteknikk innen de videregående programområdet Klima, energi og miljøteknikk med påfølgende læretid mot fagbrev.


== Eksterne lenker ==
vilbli.no: Taktekker (fagbrev)
Botanochara

Botanochara er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Både larvene og de voksne (imago) er planteetere. 


== Utseende ==
Nokså små (5-8 millimeter), brede, ovale, halvblanke skjoldbiller, farget i gult eller rødt og svart. Dekkvingene framhjørner er lite framskytende. Hodet er ganske lite, antennene forholdsvis korte. Kroppsformen er oval. Pronotum er mye bredere enn langt, nærmest rundet, dekkvingene hvelvede i midten uten punktrader, ofte med nettaktig skulptur. Beina er nokså korte. 


== Levevis ==
I alle fall noen av artene i slekten lever på planter i vindelfamilien inkludert søtpotet.


== Utbredelse ==
Slekten er vidt utbredt i Sør-Amerika, de fleste av artene fra Peru og sørover, men én går nord til Colombia.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien skjoldbiller, Cassidinae
underfamilien Hispinae, Gyllenhal, 1813  – ikke i Norge, én art i Norden
stamme Mesomphaliini Hope, 1840
slekten Botanochara Dejean, 1836
Botanochara angulata (Germar, 1824)
Botanochara boggianii (Spaeth, 1900)
Botanochara boliviaca (Spaeth, 1926)
Botanochara bonariensis (Boheman, 1850)
Botanochara cancellata (Boheman, 1850)
Botanochara convexiuscula (Spaeth, 1922)
Botanochara decemnotata (Boheman, 1850)
Botanochara decempustulata (Boheman, 1850)
Botanochara decemverrucata (Boheman, 1850)
Botanochara duodecimnotata (Boheman, 1850)
Botanochara duodecimverrucata (Boheman, 1850)
Botanochara encausta (Boheman, 1850)
Botanochara fastidita (Boheman, 1850)
Botanochara guttipennis (Spaeth, 1915)
Botanochara haematodes (Perty, 1834)
Botanochara impressa (Panzer, 1798)
Botanochara impressipennis (Boheman, 1850)
Botanochara intricata (Boheman, 1850)
Botanochara lurida (Spaeth, 1940)
Botanochara macularia (Boheman, 1850)
Botanochara matogrossoensis Borowiec, 2006
Botanochara miniata (Balý, 1887)
Botanochara missionea (Boheman, 1850)
Botanochara nigropicta (Boheman, 1850)
Botanochara octoplagiata (Spaeth, 1909)
Botanochara octopustulata (Klug, 1829)
Botanochara ordinata (Boheman, 1850)
Botanochara ornata (Boheman, 1850)
Botanochara pantherina (Klug, 1829)
Botanochara pavonia (Boheman, 1850)
Botanochara planipennis (Spaeth, 1899)
Botanochara praefica (Spaeth, 1940)
Botanochara quinquefasciata (Perty, 1834)
Botanochara regina (Boheman, 1862)
Botanochara ricardoi (Buzzi, 1998)
Botanochara rubroguttata (Boheman, 1850)
Botanochara ruforeticulata (Boheman, 1850)
Botanochara sanguinea (Spaeth, 1909)
Botanochara sedecimpustulata (Fabricius, 1801)
Botanochara segnis (Boheman, 1862)
Botanochara sigillata (Spaeth, 1940)
Botanochara subnervosa (Boheman, 1850)
Botanochara tesselata (Burmeister, 1870)
Botanochara vianai Borowiec, 1989


== Eksterne lenker ==
Nettside om slekten
Botanochara på ITIS
(en) Botanochara i Encyclopedia of Life 
(en) Botanochara i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Botanochara hos ITIS 
(en) Botanochara hos NCBI 
(en) Kategori:Botanochara – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Botanochara – detaljert informasjon på Wikispecies
Mesomphalia

Mesomphalia er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Både larvene og de voksne (imago) er planteetere. 


== Utseende ==
Nokså små (5-8 millimeter), brede, halvblanke, svarte skjoldbiller, ofte med rødlige eller gule flekker. Kroppen er mer eller mindre pyramideformet, tornelignende sett fra siden, sett ovenfra er de ofte nesten sirkelrunde. Dekkvingene framhjørner er lite framskytende. Hodet er ganske lite, antennene forholdsvis korte. Pronotum er mye bredere enn langt, nærmest rundet, dekkvingene hvelvede i midten uten punktrader. Beina er nokså korte. 


== Levevis ==
I alle fall noen av artene i slekten lever på planter i kurvplantefamilien.


== Utbredelse ==
Slekten finnes nesten utelukkende i Brasil, én art forekommer også i det nordlige Argentina.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien skjoldbiller, Cassidinae
underfamilien Hispinae, Gyllenhal, 1813  – ikke i Norge, én art i Norden
stamme Mesomphaliini Hope, 1840
slekten Mesomphalia Hope, 1839
Mesomphalia albofasciculata Boheman, 1856
Mesomphalia ampliata Boheman, 1850
Mesomphalia denudata Boheman, 1850
Mesomphalia gibbosa (Fabricius, 1781)
Mesomphalia latipennis Boheman, 1856
Mesomphalia nudoplagiata Spaeth, 1901
Mesomphalia pyramidata Boheman, 1850
Mesomphalia retipennis Boheman, 1850
Mesomphalia scrobiculata Boheman, 1850
Mesomphalia sexmaculata Boheman, 1850
Mesomphalia sexmaculosa Boheman, 1856
Mesomphalia sublaevis Boheman, 1850
Mesomphalia subnitens Spaeth, 1917
Mesomphalia tumidula Boheman, 1850
Mesomphalia turrita (Illiger, 1801)
Mesomphalia variolaris Boheman, 1850


== Eksterne lenker ==
Nettside om slekten
Mesomphalia på ITIS
(en) Mesomphalia i Encyclopedia of Life 
(en) Mesomphalia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Mesomphalia hos Fossilworks 
(en) Mesomphalia hos ITIS 
(en) Mesomphalia hos NCBI 
(en) Kategori:Mesomphalia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Mesomphalia – detaljert informasjon på Wikispecies
John Schmidt Andersen

John Schmidt Andersen (født 20. januar 1959) er en dansk politiker for Venstre. Han var borgermester i Frederikssund kommune 2014–2021. I det sivile er Andersen polititjenestemann.


== Referanser ==
Trilaccodea

Trilaccodea er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Både larvene og de voksne (imago) er planteetere. 


== Utseende ==
Nokså små (5-8 millimeter), brede, ovale, matte, mer eller mindre svarte skjoldbiller. Dekkvingene framhjørner er betydelig framskytende. Dekkvingene, men ikke pronotum, har utvidete sidekanter slik at de blir omtrent dobbelt så brede som pronotum. Hodet er ganske lite, antennene forholdsvis korte. Pronotum er avrundet firkantet, dekkvingene halvsirkel- til pilespissformede, med noe framskytende "skuldre". Sett fra siden er de noe pyramideformede. Beina er nokså korte. 


== Levevis ==
Larvenes vertsplanter er ukjente.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt fra Colombia og Venezuela i nord til Bolivia i sør.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien skjoldbiller, Cassidinae
underfamilien Hispinae, Gyllenhal, 1813  – ikke i Norge, én art i Norden
stamme Mesomphaliini Hope, 1840
slekten Trilaccodea Spaeth, 1902
Trilaccodea ecuadorica Borowiec, 2007
Trilaccodea excisa (Boheman, 1856)
Trilaccodea langei Spaeth, 1902
Trilaccodea meridionalis Borowiec, 2004
Trilaccodea schneideri (Spaeth, 1909)
Trilaccodea tomentosa (Boheman, 1850)


== Eksterne lenker ==
Nettside om slekten
Trilaccodea på ITIS
(en) Trilaccodea i Encyclopedia of Life 
(en) Trilaccodea i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Trilaccodea hos ITIS
561. SPETSNAZ Havari- og redningsskvadron

561. Havari- og redningsskvadron (russisk: 561-j avarino-Spasatel'nyj Tsentr Sil Spetsial'nykh Operatsij -  561. ASTs) FPN 00317 er en marin redningsskvadron underlagt generalstabens spesialoperasjonskommando i Russland med spesialitet på dykkertjeneste, også på dypt vann. Det er en fast installasjon på Mys Khersones (44°34'46"N 33°24'7"E) i Sevastopol.


== Referanser ==
Senezj SPETSNAZ-senter

«Senezj» SPETSNAZ-senter (russisk: "Senezh" Komandovanie sil spetsial'nykh operatsij "Senezj" 1102. TsGSAeH)  - FPN 92154 er et fast treningssenter for spesialstyrker (SSO) i Solnetsjnogorsk. Senteret er underlagt Generalstabens spesialoperasjonskommando i Russland.


== Referanser ==
Kubinka-2 SPETSNAZ-senter

«Kubinka-2» SPETSNAZ-senter (russisk: Центр спецопераций в Кубинке), FPN 28337 er et fast senter for trening av soldater for spesialoperasjoner i Kubinka underlagt Generalstabens spesialoperasjonskommando i Russland. Senteret bemannes av cirka 500 instruktører eller operatører.


== Referanser ==
Frente Popular

Frente popular (Folkefronten) var en venstrelent regjering i Spania under den andre spanske republikken.
Venstresiden i Spania organiserte seg i mars 1935.  Mer enn 300 000 mennesker samlet seg på et massemøte der Manuel Azaña proklamerte venstresidens politiske program til det kommende valget. Dette valget ble holdt 16. februar 1936, etter at regjeringen måtte gå av på grunn av en korrupsjonsskandale. Dette valget skulle bli det siste frie valget i Spania på 40 år. Valget førte til en ytterligere polarisering, da valgordningen favoriserte koalisjoner, på bekostning av sentrumspartier. Men venstresidens oppstand, og Guardia Civils brutalitet i å slå denne ned, skjerpet motsetningene ytterligere og skapte et politisk klima hvor samarbeid ble umulig, og hvor den politiske retorikken var uforsonlig. 
Før valget gikk en rekke partier på venstresiden sammen for å stille til valg som en samlet gruppe. Denne kalte seg Frente Popular (Folkefronten), og gikk til valg på jordbruksreformer, katalansk selvstyre og amnesti for alle de tusenvis som satt fengslet etter opptøyene i oktober året før. Det ble også tatt til orde for nasjonaliseringer, oppløsning av Guardia Civil og hæren. Særlig amnestiet og oppløsningen av de militære styrkene var voldsomt provoserende for høyresiden og var i tråd med Kominterns politikk om at kommunistiske partier skulle søke alliansefellesskap for senere komme i posisjon for revolusjon.
Valget, som ble svært jevnt, endte med en knapp seier til Frente Popular, med en margin på knapt 150 000 av nesten 10 millioner stemmer, mindre enn 2 %. Valgordningen ga imidlertid venstresiden rent flertall i Cortes. For ettertiden er det interessant at José Antonio Primo de Riveras falangister bare fikk 46 000 stemmer, noe som kan tyde på at fascismen stod svakt på dette tidspunktet.
Selv om venstresidens seier var svært snau, førte den til både arroganse fra dens side, og ikke minst frykt fra høyresiden. Generalstabssjefen, Francisco Franco, oppfordret sjefen for Guardia Civil, Sebastián Pozas Perea til å sikre ro og orden, og ba Manuel Portela Valladares, som hadde vært statsminister siden skandalen i desember 1935, om ikke å overføre makten til Folkefronten, men han gikk likevel av og Manuel Azaña dannet ny regjering.
Den spanske borgerkrig brøt ut 17. juli 1936.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Spansk historie. Universitetsforlaget. 1990. ISBN 8200022836.
Hugo Dellien

Hugo Dellien (født 16. juni 1993 i Trinidad) er en boliviansk profesjonell tennisspiller. Hans karrierebeste på ATP-rankingen er en 72. plass som ble oppnådd 13. januar 2020. Han har representert Bolivia i Davis Cup siden 2010. 
Hans beste resultat i Grand Slam-sammenheng er 2. runde; to ganger i French Open og én i US Open.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hugo Dellien – Olympedia 
(en) Hugo Dellien – ATP-touren 
(en) Hugo Dellien – ITF Tennis 
(en) Hugo Dellien – Davis-cupen
25. SPETSNAZ-regiment

25. SPETSNAZ-regiment (russisk:25-й отдельный полк специального назначения) FPN 05525 er en del av kommando- og kontrollressursene innen 49. armé og Søndre militærdistrikt, men operativt styrt av GU og forlagt til Stavropol. Regimentets hovedkvarter har adressen Ulitsa Artema, dom 2. 


== Historie ==
Regimentet ble opprettet i 2011 i forberedelser til Vinter-OL i Sotsji.


== Referanser ==