jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Dodecacius

Dodecacius er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).


== Utseende ==
Middelsstore (8 - 10 millimeter), slanke, blanke smellere uten påfallende hårkledning, ganske variable i fargen fra gulrødt til svart. Bare hannene er kjente, disse har kamformede, 12-leddete antenner, hunnenes antenner er trolig sagtakkede. Pronotum er firkantet, noe bredere enn langt, og har spisst, skrått uttrukne bakhjørner. Dekkvingene er jevnbrede, tydelig bredere enn pronotum, med markerte punktrader.


== Utbredelse ==
Slekten er bare kjent fra Peru.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien smellere, Elateridae
Underfamilien Aplastinae Stibick, 1979
Stammen Aplastini Stibick, 1979
Slekten Dodecacius Schwarz, 1902
Dodecacius nigricollis Schwarz, 1902
Dodecacius paititi Johnson, 2017


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dodecacius i Encyclopedia of Life 
(en) Dodecacius i Global Biodiversity Information Facility
Athoomorphus

Athoomorphus er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae). Slekten omfatter bare én kjent art.


== Utseende ==
En middelsstor (9,5 - 12,5 millimeter), avlang, blank, rødbrun smeller. Antennene er sagtakkede og middels lange. Pronotum er litt bredere enn langt, firkantet med skrått tilbaketrukne, spisse bakhjørner.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i det sørlige Afrika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien smellere, Elateridae
Underfamilien Cebrioninae Latreille, 1802
Slekten Athoomorphus Schwarz, 1898
Athoomorphus cylindricus Schwarz, 1898


== Eksterne lenker ==
(en) Athoomorphus i Encyclopedia of Life 
(en) Athoomorphus i Global Biodiversity Information Facility
Sossor

Sossor er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).


== Utseende ==
En middelsstor (15 - 19 millimeter), avlang, mørk smeller, dekkvingene med skinnende grønnlig metallglans. Antennene er sagtakkede og omtrent så alnge som hode + pronotum. Pronotum er rundet, omtrent så langt som bredt, med skrått uttrukne bakhjørner. Det er en markert "midje" mellom pronotum og dekkvingene. Beina er lysbrune.


== Utbredelse ==
Slekten lever på Sumatra og Borneo (Sabah).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien smellere, Elateridae
Underfamilien Lissominae Laporte de Castelnau, 1835 eller Dendrometrinae
Stammen Protelaterini Schwarz, 1902 eller Senodoniini
Slekten Sossor Candéze, 1883
Sossor hageni Candéze, 1883


== Eksterne lenker ==
(en) Sossor i Encyclopedia of Life 
(en) Sossor i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Sossor hos NCBI 
Tree of life - Lissominae
Marie Sibylle av Nassau-Saarbrücken

Marie Sibylle (født 1623, død 9. april 1699) var en tysk adelskvinne. 
Hun var datter av grev Wilhelm Ludwig av Nassau-Saarbrucken (1590–1640) og Anna Amalia av Baden-Durlach (1595–1652). Hun giftet seg i 1650 eller 1651 med August Philip av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Beck. De fikk flere barn sammen, deriblant etterfølgeren som titulærhertug av Beck, August av Beck.
Marie Sibylle døde 9. april 1699. 


== Referanser ==
Sinuaria

Sinuaria er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).


== Utseende ==
En stor (ca. 40 millimeter), bred, halvblank, mørk smeller med bronseaktig metallglans. Antennene er sagtakkede. Pronotum er betydelig bredere enn langt, firkantet, forhjørnene noe framskutte, bakhjørnene er uttrukne nesten rett ut til sidene.  Dekkvingene er nokså brede, tilspisset bak, med markerte "skuldre".


== Utbredelse ==
Arten lever på Borneo.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien smellere, Elateridae
Underfamilien Oxynopterinae Candéze, 1857
Slekten Sinuaria Jordan, 1894
Sinuaria aenescens Jordan, 1894


== Kilder ==
Tree of life - Oxynopterinae
Bilde av arten


== Eksterne lenker ==
(en) Sinuaria i Encyclopedia of Life 
(en) Sinuaria i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Sinuaria hos NCBI 
(en) Kategori:Sinuaria – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Cubas opprørspresident


== Den første væpnede republikk (1869–1878) ==


== Den andre væpnede republikk (1895–1898) ==
Tasmanelater

Tasmanelater er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae). Slekten omfatter bare én kjent art.


== Utseende ==
En middelsstor (11 - 19 millimeter), slank, rødbrunlig smeller med svarte tegninger. Oversiden er fint hårete. Antennene er middels lange og tynne, litt sagtakkede. Pronotum er betydelig lengre enn bredt, bakhjørnene spisst tilbaketrukne. Dekkvingene har fine punktrader.


== Levevis ==
Larvene lever trolig i råtten, død ved.


== Utbredelse ==
Arten er bare kjent fra Tasmania.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien smellere, Elateridae
Underfamilien Parablacinae Kundrata et al., 2015
Slekten Tasmanelater Calder, 1996
Tasmanelater pelionensis Calder, 1996


== Eksterne lenker ==
Atlas of Living Australia - Tasmanelater. Besøkt 15. oktober 2019
(en) Tasmanelater i Global Biodiversity Information Facility
Xuthelater

Xuthelater er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae). Slekten omfatter bare én kjent art.


== Utseende ==
En liten til middelsstor (7 - 11 millimeter), slank, blank, brunsvart smeller, pronotums bakhjørner brungule. Antennene er middels lange og tynne, litt sagtakkede. Pronotum er betydelig lengre enn bredt, bakhjørnene spisst tilbaketrukne. Dekkvingene har fine punktrader.


== Levevis ==
Larvene lever trolig i råtten, død ved.


== Utbredelse ==
Arten er bare kjent fra New South Wales.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien smellere, Elateridae
Underfamilien Parablacinae Kundrata et al., 2015
Slekten Xuthelater Calder, 1996
Xuthelater moppiensis Calder, 1996


== Eksterne lenker ==
Atlas of Living Australia - Xuthelater. Besøkt 15. oktober 2019
Bilde av arten
(en) Xuthelater i Encyclopedia of Life 
(en) Xuthelater i Global Biodiversity Information Facility
Sigrid Hellen

Sigrid Pedersen Hellen Mohn (født Pedersen 15. februar 1888 i Kristiania, død 10. september 1980) var en norsk skuespillerinne, danserinne, billedveverske og pedagog innenfor sang og dans.


== Familie ==
Sigrid Hellen var datter av barbermester Karl Magnus Pedersen og Henriette Emilie Hellen. Hun ble 21. juni 1907 borgerlig viet i Bergen med kontorsjef og tidligere bokhandler og journalist Einar Kanitz Mohn.


== Liv og virke ==
15 år gammel ble Sigrid Hellen av Bjørn Bjørnson antatt som skuespillerelev ved Nationaltheatret. Så ble hun omkring 1904 tilknyttet Fahlstrøms Theater, hvor hun var til 1907. I 1906 medvirket Hellen i «Den norske Überbrettl-tourné», som underholdt med dans, sang og teater. Etter tiden ved Fahlstrøms Theater forlot hun teaterscenen.
Etter sin korte karriere som skuespiller, drev Hellen danseskole i Bergen, hvor hun samtidig utdannet seg til billedvever. Hun ga flere opptredener som danser og danseinstruktør, blant annet da hun i 1910 ga en danseaften i Brødrene Hals' konsertlokale i fødebyen Kristiania, med karakterdanser av blant andre Brahms, Rubinstein og Waldteufel.Hun var medlem av Nasjonal Samling, og under andre verdenskrig var hun leder av NS Kvinneorganisasjons Kulturavdeling i Oslo. I denne egenskap foretok hun kulturpropagandareiser omkring i landet, blant annet i Hedmark og Oppland. Hun ble under landssvikoppgjøret i 1945 dømt til 1 års fengsel, rettighetstap i 10 år og 200 kr i bot.Under første verdenskrig bodde Sigrid Hellen og ektemannen i USA, før de i mellomkrigstiden var bosatt på Bestum. Senere flyttet hun til Hvalstad, før hun omkring 1950 bosatte seg i Seljord.


== Roller i utvalg ==
Victoire i Proformakonen (Fahlstrøms Theater, 1904)
Hebe i Orfeus i Underverdenen (Fahlstrøms Theater, 1904)
Pasje i syngestykket Farinelli (Fahlstrøms Theater, 1905)
Lisbeth i Fribillet til Nordkap (Fahlstrøms Theater, 1905)


== Billedvevarbeider i utvalg ==
Kristi gravferd/Langfredag i Skåbu kirke
Veggtepper til amerikabåten MS «Oslofjord» etter kartong av Per Krohg


== Referanser ==


== Kilder ==
Jensson, Liv (1981). Biografisk skuespillerleksikon. Universitetsforl. s. 72. ISBN 8200056228.
Vitenskapsåret 1563

Vitenskapsåret 1563 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1563.


== Medisin ==
Garcia de Orta fikk publisert verket (pt)«Colóquios dos simples e drogas da India» (Kollokvier om det enkle og Indias droger), den første teksten i et vestlig språk om tropemedisin og droger, med en klassisk beskrivelse av kolera. Goa.
Bartolomeo Eustachi fikk publisert avhandlingene «De Renibus» (Om nyrer), med oppdagelsen av binyrer, og «Libellus De Dentibus» (Navning av tenner) om tannstilling. Venezia.


== Fødsler ==
14. oktober – Jodocus Hondius (død 1612), flamsk geograf.
Yi Su-gwang (død 1628), koreansk encyklopediker.


== Dødsfall ==
28. mars − Henricus Glareanus (født 1488), sveitsisk matematiker og humanist.


== Referanser ==
Margogastrius

Margogastrius er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).


== Utseende ==
En middelsstor (ca. 14 millimeter), avlang, hvelvet og jevnbred, rødlig smeller. Antennene er nokså korte og mer eller mindre perlekjedeformede. Pronotum er rundet og blankt, bakhjørnene knapt tilbaketrukne, dekkvingene med tydelige punktrader.


== Utbredelse ==
Arten lever i Tanzania.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien smellere, Elateridae
Underfamilien Physodactylinae Lacordaire, 1857 eller hjertesmellere (Cardiophorinae)
Slekten Margogastrius Schwarz, 1903
Margogastrius schneideri (Schwarz, 1902)


== Kilder ==
Tree of life - Physodactylinae


== Eksterne lenker ==
(en) Margogastrius i Global Biodiversity Information Facility
Marjehplassen

Marjehplassen (arabisk: ساحة المرجة‎ / sāḥat al-Marjah), også kalt Martyrplassen (ساحة الشهداء sāḥat ash-Shuhadā’), er en plass i det sentrale Damaskus i Syria, rett utenfor murene som omkranser gamlebyen. Det syriske innenriksministerium har sete ved plassen.


== Historie ==
Plassen ble anlagt av ottomanerne sent på 1800-tallet. Her bygde man et nytt postkontor og et administrativt sentrum av stål og sement, da nye byggematerialer for Damaskus. Osmanene henrettet syn syriske nasjonalistiske aktivister offentlig på plassen den 6. mai 1916, og det forklarer tilnavnet Martyrplassen. Etter at franskmennene tok kontrollen over Syria fortsatte de å bruke plassen for samme formål. Fakhri Hassan al-Kharrat, sønn av Hasan al-Kharrat leder av det store syriske opprør, ble hengd her i 1925–26. Den 18. mai 1965 ble den israelske spion Eli Cohen offentlig hengt her.På plassen står Hamidiyesøylen, som ottomenene oppstilte for å minnes forlengelsen av telegraflinjen som ble bygd ned fra Tyrkia og helt sør til Medina i Hijaz. Den var klar noe før byggingen av togforbindelsen Hejaz-jernbanen. På toppen står det en modell av Hamidiyemoskéen i Istanbul.


== Billedgalleri ==

		
		
		


== Referanser ==
Fylkesvei 1367

Fylkesvei 1367 går mellom Reitvet og Skotbu stoppested i Nordre Follo.
Strekningen ble fastlagt 2019, og er en delstrekning av den tidligere fylkesvei 27.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Nordre FolloSkotbuveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv1367
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Barada

Barada (arabisk بردى Baradá; gresk  Χρυσορρόα, Khrysorrhoas) er den største elven som renner gjennom Damaskus, hovedstaden i Syria. Den renner gjennom kilden ‘Ayn Fījah (عين فيجة), omkring 27 km nordvest for Damaskus i Anti-Libanon-fjellene, men dens kilde er Baradasjøen, som ligger ca 8 km fra Zabadani. Barada renner gjennom et bratt smalt elvegjel kalt «Rabwe» før den renner inn i Damaskus, der den deler seg i syv forgreninger og gir vann til oasen Ghouta (الغوطة). 
Navnet 'Barada' tror man kommer fra 'barid', som betyr 'kald'. Det gammelgreske navnet betyr gylden elv.

Gjennom det tørre platået øst for Damaskus er det oaser og elver som munner ut i myrområder og små vantn som gir området nok vann til å holde seg frodig. De viktigste av disse er Barada, en elv som utspringer fra Anti-Libanonfjellene og forsvinner ut i ørkenen. Barada skaper Al Ghutah-oasen som Damaskus er bygd innenfor. Dette frodige området som dekker 370 kvadratkilometer har gjort det mulig for Damaskus å trives siden antikken. Fra midten av 1980-årene og fremover har Al Ghutah-oasen gradvis erodert bort på grunn av utbygging av forstader og lettindustri. 
Elven har blitt rammet av alvorlige flommer de siste tiårene, hovedsakelig på grunn av mindre nedbør enn før og økt bosetting i området. Den er også rammet av alvorlig forurensing, særlig om sommeren når elven nesten ikke flyter og det er lite vann i elveområdet. 
Barada er identifisert som Abana (hebraisk: אבנה) som er den viktigste av to elver i Damaskus og er nevnt i Kongebøkene (2. Kong 5,12), i fortellingen om den syriske øverstkommanderende Naaman. 
Barada er også et etternavn i Syria, Egypt, Marokko, USA, Israel, Argentina og Frankrike, og et kjent ølmerke i Syria. 


== Kilder ==
Nevnte sted i Andre kongebok
Danosoma

Danosoma er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).


== Utseende ==
Middelsstore (ca. 15 millimeter), avlange, brunlige smellere med tegninger av lyse, gjerne gylne, skjell. Antennene er trådformede. Pronotum er avrundet firkantet.
Larvene er sylindriske, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, gjerne rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.


== Levevis ==
Larvene er rovdyr og utvikler seg i råtten, soppangrepet død ved av bartrær.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i nordlige områder av den palearktiske sone og Nord-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien smellere, Elateridae
Underfamilien skjellsmellere, Agrypninae Candéze, 1857 – store, brede, skjellkledte arter
Stammen Agrypnini Candéze, 1851
Slekten Danosoma C.G. Thomson, 1859
Danosoma brevicorne (LeConte, 1853)
Barksmeller, Danosoma conspersa (Gyllenhal, 1808)
Trollsmeller, Danosoma fasciatum (Linnaeus, 1758)
Danosoma obtectum (Say, 1839)


== Eksterne lenker ==
bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter. Besøk 15.10. 2019
BioFokus - Stefan Olberg: Nettside om Danosoma fasciatum. Besøkt 15.10. 2018
(en) Danosoma i Encyclopedia of Life 
(en) Danosoma i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Danosoma hos Artsdatabanken 
(sv) Danosoma hos Dyntaxa 
(en) Danosoma hos Fauna Europaea 
(en) Danosoma hos NCBI 
(en) Kategori:Danosoma – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Danosoma – detaljert informasjon på Wikispecies
Vikesdalsmoen skyte- og øvingsfelt

Vikesdalsmoen skyte- og øvingsfelt er et felt bestående av seks skytebaner i Bjerkreim kommune i Rogaland som tidligere har vært brukt av forsvaret. Skytebanene var på leid grunn og lå i nærheten av en eldre sivil skytebane tilhørende Bjerkreim skytterlag. Tidligere var Vikesdalsmoen et senter for grunnleggende utdanning innen håndvåpen tilknyttet Rogaland infanteriregiment nr. 8 som ble lagt ned i 2002. Vikesdalsmoen størst øvingsvirksomhet på 1970- og 80-tallet.


== Referanser ==
Fylkesvei 1373

Fylkesvei 1371 går mellom Sander og Skoro i Nordre Follo.
Strekningen ble fastlagt 2019, og består av en arm av den tildligere fylkesvei 30.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Nordre Follo


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv1373
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Glypheus

Glypheus er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).


== Utseende ==
Middelsstore, avlange, blanke, mørke smellere. Antennene er trådformede og middels lange. Pronotum er firkantet, omtrent så langt som bredt, bakhjørnene rett tilbaketrukne.
Larvene er sylindriske, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, gjerne rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.


== Levevis ==
Larvene lever i jorda.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i det østlige Australia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien smellere, Elateridae
Underfamilien skjellsmellere, Agrypninae Candéze, 1857
Stammen Oophorini Gistel, 1856
Slekten Glypheus Candèze, 1859
Glypheus alpinus Blackburn, 1892
Glypheus cruciger Carter, 1939
Glypheus decoratus Candèze, 1897
Glypheus lansbergei Candèze, 1882
Glypheus militaris Carter, 1939
Glypheus nigrinus Carter, 1935
Glypheus piceus Candèze, 1900
Glypheus sanguineus Elston, 1930
Glypheus subfasciatus Carter, 1935
Glypheus villosulus Candèze, 1859


== Referanser ==
Atlas of Living Australia - Glypheus. Besøkt 15.10. 2019


== Eksterne lenker ==
(en) Glypheus i Encyclopedia of Life 
(en) Glypheus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Glypheus hos NCBI
Glyphochilus

Glypheus er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).


== Utseende ==
Middelsstore, avlange, blanke, brunrøde til svarte smellere. Antennene er trådformede og middels lange. Pronotum er firkantet, omtrent så langt som bredt, bakhjørnene rett tilbaketrukne.
Larvene er sylindriske, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, gjerne rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.


== Levevis ==
Larvene lever i jorda.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i det østlige Australia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien smellere, Elateridae
Underfamilien skjellsmellere, Agrypninae Candéze, 1857
Stammen Oophorini Gistel, 1856
Slekten Glyphochilus Candèze, 1859
Glyphochilus basicollis Lea, 1929
Glyphochilus bicolor Candèze, 1878
Glyphochilus brunnipes Schwarz, 1902
Glyphochilus championi Candèze, 1882
Glyphochilus furvus (Erichson, 1842)
Glyphochilus inconspicuus Lea, 1929
Glyphochilus kentiae Lea, 1929
Glyphochilus laticollis Schwarz, 1902
Glyphochilus leptus Candèze, 1859
Glyphochilus lucidus (Erichson, 1842)
Glyphochilus montanus Blackburn, 1892
Glyphochilus occidentalis Candèze, 1882
Glyphochilus opaculus Schwarz, 1902
Glyphochilus spissus Vats & Chauhan, 1993
Glyphochilus ustulatus Schwarz, 1902
Glyphochilus venustulus Schwarz, 1902
Glyphochilus waterhousei Lea, 1929


== Referanser ==
Atlas of Living Australia - Glyphochilus. Besøkt 15.10. 2019


== Eksterne lenker ==
(en) Glyphochilus i Encyclopedia of Life 
(en) Glyphochilus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Glyphochilus hos NCBI 
(en) Kategori:Glyphochilus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Høylandsfjellet skytebane

Høylandsfjellet skytebane er en skytebane ved Storemyr i Time kommune i Rogaland. Banen ble bygd fra 1979 til 1983, og består av en del med 100 og 200 meter som brukes av Time skytterlag, samt at Jæren jakt og fiskelag har en 100 meter bane for løpende elg. Time skyttarlag var først ute i Rogaland i 1950 med å arrangere feltstevner med ukjente avstander. Feltstevner ble da arrangert på Njåfjellstevnet, hvor det fremdeles arrangers feltstevner.


== Referanser ==
Tabloidjournalistikk

Tabloidjournalistikk er en bestemt journalistisk sjanger, som vanligvis tar utgangspunkt i sensasjonelle nyhetshistorier. Selv om begrepet kommer av høyde-bredde-forholdet på noen aviser, følger en tabloidavis ikke nødvendigvis tabloidstørrelsen, og dessuten er flere ikke-tabloid gått hen og benytter seg nå av tabloid-målene. Tabloidjournalistikk har fått stor kritikk, da noen mener man for ofte beskjeftiger seg med rykter om kjendisers private liv. I noen tilfeller har visse kjendiser hatt suksess med å saksøke på bakgrunn av injurieanklager.
I 1960-årene begynte National Enquirer å selge magasiner i supermarkeder som et alternativ til avisboder. Som smøring tilbød de seg å kjøpe tilbake usolgte eksemplarer.


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1562

Vitenskapsåret 1562 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1562.


== Oppdagelsesreiser ==
april − Jean Ribault etablerte den første franske kolonien i Florida.


== Geografi ==
Diego Gutiérrez og Hieronymus Cock fikk publisert kartet «Americae Sive Quartae Orbis Partis Nova Et Exactissima Descriptio» (Sør-Amerika den fjerde verdensdel og ny nøyaktig beskrivelse). Antwerpen.


== Fødsler ==
4. oktober – Christen Sørensen Longomontanus (død 1647), dansk astronom.
Ukjent dato − Jacques Aleaume (død 1627), fransk matematiker.


== Dødsfall ==
9. oktober – Gabriele Falloppio (født 1523), italiensk lege og anatomiker.
Ukjent dato − Jean Taisnier (født 1508), belgisk astrolog og matematiker.


== Referanser ==
Anta Pirak

Anta Pirak (født Anta Pavvasson Pirak 8. november 1873 i Jokkmokk kommune, død 28. juli 1951 i Jåkkåkaska sameby i Jokkmokk kommune) var en svensk-samisk reingjeter og forfatter.


== Biografi ==
Anta Pirak vokste opp i en reingjeterfamilie i Sirges sameby i Jokkmokk kommune. Han utdannet seg på lærerseminaret i Mattisudden 1892–1894 og jobbet siden som omreisende lærer for samebarn ved siden av reindriften. Jobbene var vanskelige å forene og han gikk derfor etter hvert over til reindrift på heltid. 
Anta Pirak skapte høsten 1926 den bok som han senere ble kjent for. Han fortalte flere ganger på lulesamisk for presten Harald Grundström i Svenska Turistföreningens Pårtestuga og Harald Grundström oversatte til svensk. Den svenske versjonen, En nomad och hans liv, kom ut i 1932 og i 1937 ble den gitt den ut som den første boken på lulesamisk som var skrevet av en same, Jåhttesáme viessom. I boken beskrives livet til samiske reingjetere i Jokkmok.


== Bibliografi ==
Anta Pirak: En nomad och hans liv, Nordisk rotogravyr, Stockholm 1937
Anta Pirak: Jåhtte sáme viessom, Blaasvær, 1993, ISBN 82-90537-60-3


== Filmografi ==
Midnattssolens son 1939


== Referanser ==


== Kilder ==
Om Anta Pirak på samer.se lest 2012-03-25


== Eksterne lenker ==
Om Anta Pirak på Norrbottensförfattare.se
Sebastián Muñoz

Juan Sebastián Muñoz (født 4. januar 1993 i Bogotá) er en colombiansk profesjonell golfspiller som spiller på den amerikanske PGA-touren.
22. september 2019 vant han sin første PGA-tourseier under Sanderson Farms Championship, etter å ha slått Im Sung-jae i omspill.Under Sommer-OL 2020 i Tokyo som ble arrangert i 2021 ble han nummer 4, etter å ha tapt omspill  mot seks andre spillere om bronsemedaljen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sebastián Muñoz – Olympedia 
(en) Sebastián Muñoz – PGA-touren 
(en) Sebastián Muñoz – Verdensrankingen
Gruvearbeider

En gruvearbeider er en person som utvinner malm, kull eller andre mineraler fra jorda gjennom gruvedrift.
Å delta i gruvedrift er et av de farligste yrkene i verden. I noen land har ikke gruvearbeidere sosiale garantier, og i tilfelle skade kan de ble overlatt til seg selv uten assistanse.
I regioner med lang gruvetradisjon har mange samfunn utviklet kulturelle tradisjoner og aspekter spesifikt for de forskjellige regionene, i form av spesielt utstyr, symbolisme, musikk osv.


== Referanser ==