Gideälven

Gideälven er en elv i Västerbottens län i Sverige. Den har sine kilder ovenfor Hacksjø på Stöttingfjället i Vilhelmina kommune. Elva renner gjennom Åsele og Örnsköldsvik kommuner før den munner i Degerfjärden (også kalt Husumfjärden) i Bottenhavet ved Husum. Elvas nedbørområde omfatter 3 430 km². De største sideelvene er Flärkån, Hemlingsån og Orgån.
Ved Gideälven i Örnsköldsviks kommune finnes tettstedene Gideå og Björna. 
Omkring Bodumsjön og Gissjön i Gideälvens nedre del finnes en del jordbruksareal, men ellers renner elva for det meste gjennom skogsområde.


== Naturverdier ==
Sideelva Hemlingsån er naturreservat og Natura 2000-område.
Laks kunne tidligere vandre opp til Björnafallet, men kraftverkutbyggingene ved Gideåbacka og Gideå bruk i begynnelsen av 1900-tallet skapte vandringshinder som påvirket bestanden.Geofaglige verdier finnes i form av den asymmetriske elvdalen nedstrøms Björna, formet av innlandsisens erosjon, meanderloppet mellom Flärkån og Nyliden samt det store iselvsdeltaet Lockstafältet.


== Tømmerfløting ==
Tømmerfløting har foregått på Gideälven siden Husums sagbruk ble anlagt i den nærliggende Husån i 1787. Til å begynne med fantes ingen demninger, og man måtte basere seg på naturlig flom. Dermed kunne det ta opp til åtte år til å fullføre transporten ned til kysten. Ifra Gideälvens munning ble tømmeret så dratt opp i Husån til Husums sagbruk.Etter at James Dickson & Co overtok Husums sagbruk i 1846, ble det gjennomført visse rensinger i elva. Planer fantes også for å bygge en kanal ifra Gideälven over Lakamark til Husån for å forenkle transporten til sagbruket. Men dette ble avslått  etter klagemål ifra grunneierne. I årene 1865–1870 ble det utført omfattende arbeid for å bygge ut Gideälven til fløtningsled. I 1879 ble Gideå-Husums elvers flottningsförening stiftet med kontor ved Gideå bruk. Samme år ble det anlagt et tømmersorteringsverk i Gideåbacka ved elvas munning. I Gideälvens sideelver og bekker fortsatte rensinger ifra 1880-tallet og framover. I 1905 tilkom en maskin for bunting av tømmerflåter i Gideåbacka for at virket skulle kunne bogseres til sagbruk lenger unna.I 1874 ble det fløtt 191 284 stokker på Gideälven. Etter hundreårsskiftet 1900 økte flottningen kraftig og oversteg en million stokker i 1905. Fra 1920-tallet ble det fløtt over to millioner stokker, et antall som deretter lå ganske konstant. Enkelte år kunne dog fløtingen overstige tre millioner stokker. Fløtingen i Gideälven opphørte i 1960.


== Kraftverk ==

Fra munningen og opover er Gideälven utbygd med følgende kraftverk:

Gideåbacka kraftverk ble anlagt 1916–1918 av Mo og Domssjø AB for å forsørge Husums sulfatfabrik med energi. For å sikre vanntilgangen ble  Bodumsjön og Gissjön regulert. Et nytt kraftverk erstattet det gamle i 1995, med en normalårsproduksjon på 77 GWh. Dette eies av Statkraft.Gidböle kraftverk ble anlagt 1995 og har en normalårsproduksjon på 69 GWh. Det eies av Statkraft.Gideå bruks kraftverk ble anlagt 1913–1914 av Mo og Domssjø AB for å forsørge Novefors sulfitfabrik med energi.Gideå kraftverk ble anlagt 1986 og har en normalårsproduksjon på 88 GWh. Det eies av Statkraft.Björna kraftverk ble anlagt 1986 og har en normalårsproduksjon på 79 GWh. Det eies av Statkraft.Gammelby kraftverk i Hemling ble anlagt 1993 og har en normalårsproduksjon på 11 GWh. Det erstattet et mindre anlegg ifra 1919. Kraftverket eies av Statkraft.Stennäs kraftverk ble anlagt 1989 og har en normalårsproduksjon på 30 GWh. Det eies av Statkraft.Vannføringen til kraftverkene i Gideälven reguleres av Skinnmuddselets magasin vest for Fredrika, som ble ferdigstilt i 1989. Ovenfor magasinet er Gideälven ikke utbyggd.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Sjöberg, Göran (1975). Gideälven. Moälven. Nätraån: inventering av landskapsbild, naturvärden och förutsättningar för rörligt friluftsliv längs tre skogsälvar i Örnsköldsviks kommun. Länsstyrelsen, Västernorrlands län, 0280-1140 ; 1975:15 (swe). Härnösand. Johansson, Uno (1976). Björna genom tiderna (swe) (2., utök. uppl. utg.). Björna. Sjöberg, Göran (1985). Naturinventering av mellersta Gideälven. Länsstyrelsen, Västernorrlands län, 0280-1140 ; 1985:3 (swe). Härnösand. Söderlind, Annika (2000). Lämningar av stenålderskaraktär längs Gideälven och Husån: en studie av lösfynd och boplatser (swe). Umeå: Umeå universitet, Institutionen för arkeologi och samiska studier.