jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
The Movie Database

The Movie Database (TMDB) er en internasjonal filmdatabase etablert i 2008. Alle registrerte brukere kan redigere innhold i databasen.


== Se også ==
Internet Movie Database
Letterboxd


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(mul) Offisielt nettsted 
(en) The Movie Database – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Benficana

Benficana er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten.


== Utbredelse ==
Arten er bare kjent fra Brasil (Pará).


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien jordlopper, Alticinae Newman, 1834
stammen Alticini
understamme usikker
slekten Benficana Bechyné & Bechyné, 1961
Benficana longigena Bechyné & Bechyné, 1961


== Eksterne lenker ==
(en) Benficana i Global Biodiversity Information Facility
Stuckenbergiana

Stuckenbergiana er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Afrika (KwaZulu-Natal, Mpumalanga og Eastern Cape).


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien jordlopper, Alticinae Newman, 1834
stammen Alticini
Slekten Stuckenbergiana Scherer, 1963
Stuckenbergiana glabra (Jacoby, 1899)


== Eksterne lenker ==
(en) Stuckenbergiana i Global Biodiversity Information Facility
Vilhenaltica

Vilhenaltica er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten.


== Utbredelse ==
Artene er kjent fra Brasil.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien jordlopper, Alticinae Newman, 1834
stammen Alticini
Slekten Vilhenaltica Bechyné & Bechyné, 1964
Vilhenaltica dibolosoma Bechyné & Bechyné, 1964
Vilhenaltica picturata Bechyné, 1966


== Eksterne lenker ==
(en) Vilhenaltica i Global Biodiversity Information Facility
Hellige blodets kirke

Det hellige blodets kirke (Heiliga bloed basiliek) er en kirke i byen Brugge i Belgia. Kirken ble bygd for å feire  75 års selvstendighet for Belgia. Kirken har fått sitt navn etter en verdifull relikvie som oppbevares i basilikaen (i dag i museet), som påstås å bestå i blant annet blod fra Jesus.
Basilikaen er delt i to seksjoner som er skilt fra hverandre. Den nedre del utgjøres av kapellet St Baileios, som har inngang prydet av buer innrammet av steinsøyler. Øvre del ble restaurert på 1800-tallet etter franske ødeleggelser. Dekorasjoner i sterke, klare farver omgir et tabernakel av sølv om flykter en hellig flaska som skal inneholde noen drypper koagulert blod fra Jesus, som skal ha blitt vasket av Jesus kropp av Josef fra Arimataia. Flasken kom til byen fra Jerusalem år 1150. Kirken har selv et museum som har et antall forskjellige gjenstander som malerier og praktdrakter.


== Det hellige blodets prosesjon ==
En gang om året, på Kristi himmelsfartsdag, bæres den hellige relikvien gjennom gatene i «det hellige blodets prosesjon», en tradisjon som har pågått siden 1970. Dette er den viktigste religiøse festivalen i Flandern. Tross enkelte forandringer under århundrene så er formålet ennå det samma: å vekke minne om Jesus lidelse. Relikvien bæres gjennom byens gater i denne  seremonien. Paraden er delt i to; i den første delen framføres bibelske scener fra både det gamle og nye testamentet. Den andre delen dreier seg om  Diederik fra Elzas med relikvien, han var Flanderns greve og ifølge tradisjonen var det Diederik som førte relikvien til Brugge i fra det hellige landet år 1150. I prosesjonens avslutning bæres relikvien av to biskoper; dette ansees som seremoniens høydepunkt.
Flere hundre deltar hvert år i denne prosesjonen som er en levende tradisjon fra middelalderen. Under den perioden var leseferdigheten blant bondebefolkningen dårlig, derfor var visuell formidling  viktig for å illustrere og fortelle om den kristne tro og den lokale historie.
TRS kompetansesenter

TRS kompetansesenter er et nasjonalt kompetansesenter for sjeldne, medfødte skjelett- og bindevevstilstander, ryggmargsbrokk og dysmeli.
TRS kompetansesenter for sjeldne diagnoser jobber tverrfaglig og med alle aldersgrupper. Kompetansesenteret samler, utvikler og sprer kunnskap. Målgruppene er de som har en av diagnosene, pårørende, helsepersonell og andre aktuelle fagpersoner.
TRS er en del av Nasjonal kompetansetjeneste for sjeldne diagnoser og hører hjemme på Sunnaas sykehus på Nesodden utenfor Oslo.
TRS har tre hovedoppgaver:

Kunnskapsinnhenting, spredning og formidling
Samarbeid og medvirkning
Forskning og utvikling


== Eksterne lenker ==
TRS kompetansesenter
Nasjonal kompetansetjeneste for sjeldne diagnoser
Kongsvikelva

Kongsvikelva er en elv i Tjeldsund kommune og har et nedslagsfelt på ca. 31 km². Den munner ut i Tjeldsundet ved Kongsvik, ca. 2,5 mil sørvest for Tjeldsundbrua. Kongsvikelva har lett adkomst i det E10 krysser elva ved utløpet i sjøen. Langs elva går det en kjørbar vei (Følg skiltet Kongsvikdalen). Fra sjøen og opp til Fjellvang, en strekning på ca 1,5 kilometer, danner Kongsvikelva grensen mellom gnr. 66 Staksvoll og gnr. 67 Kongsvik. 
Kongsvikelva er relativt klar, og noe stri. Vannføringa varierer sterkt, og flommene kan være sterke. Den har få store kulper og blokkmateriale hvor fisken kan stå i kritiske perioder. Bunnsubstratet er brukbart i en del områder, men det er noe sand mellom steinene, og en relativ sparsom begroing tyder på en noe urolig botn. 
Fisken kan vandre helt opp til Vesterforsen som ligger ca 6 kilometer fra sjøen og er en naturlig hindring som fisken ikke kan passere. 
Sammen med en rekke andre elver stengte Fylkesmannen Kongsvikelva for fiske foran 2010-sesongen. Samtidig ble alt fiske i sjøen ut til 100 fra grensen mellom elv og sjø forbudt. Det er også fastsatt en særskilt fredningssone fra 15. april til 30. september mellom en rett linje vestover fra Klungneset til trigonometrisk punkt ved strandkanten på vestsida av Kongsvik.
Høsten 2019 ble det foretatt en ferskvannsbiologisk undersøkelse med vekt på ungfisk av Nordnorske Ferskvannsbiologer. I denne vurderes tettheten av ungfisk som middels for laks og lav for ørret. 
Kongsvikelva har vært stengt for fiske, og elveeierlaget har arbeidet for å få elva åpnet for fiske igjen.
Frøkenosen (innsjø)

Frøkenosen er en sjøvannsfylt innsjø i Brønnøysund. Innsjøen har bebyggelse på alle sider, og bebyggelsen øst for sjøen (i Frøkenosveien) kalles også for Frøkenosen.
Tidligere ble kloakk ført rett ut i sjøen. Derfor har den et inntil 60 cm slamlag på bunnen. Ettersom det er lite vannutskifting i Frøkenosen, ble det noen år pumpet opp rundt 70 l/s for å bedre vannkvaliteten. Dette ble gitt opp pga. tekniske utfordringer. Planen er å gjøre innsjøen til et rekreasjonsområde. Vannkvaliteten skal nå være god nok for trygg bading.

Sjøen kan fryse til om vinteren selv om istykkelsen sjelden er tilstrekkelig for trygg ferdsel. For noen tiår siden ble det tidvis gått på skøyter i nordenden.
Hjertestart

For hjertestarter, se DefibrillatorHjertestart er en norsk dramafilm fra 2017 regissert av Arild Andresen. Jorge Camacho hadde originalideen til filmen og vant pitchekonkurransen under Kosmorama 2012 for den. Han skrev filmmanuset sammen med Andersen og Hilde Susan Jægtnes. Filmen er spilt inn i Norge og Colombia og delvis i Nederland. Kristoffer Joner spiller hovedrollen som Kjetil som etter konas død drar til Colombia for å finne foreldrene til adoptivsønnen Daniel, spilt av Kristoffer Bech. Filmen hadde premiere på norske kinoer 24. februar 2017.
Kristoffer Joner vant Amandaprisen 2017 i klassen beste mannlige skuespiller mens Hilde Susan Jægtnes, Jorge Camacho og Arild Andresen var nominert i klassen beste filmmanus for filmen. Filmen vant klassen for beste langfilm under den japanske Skip City International D-Cinema Festival i 2017.


== Handling ==
Etter konas død har offshore-arbeider Kjetil det vanskelig å forholde seg til sin adoptiv-sønn Daniel.
I en handling av desperasjon velger Kjetil å ta med seg Daniel til Colombia, for å lete etter guttens biologiske mor.


== Skuespillere ==
Kristoffer Joner - Kjetil
Marlon Moreno - Tavo
Kristoffer Bech - Daniel
Ellen Dorrit Petersen - Camilla
Patricia Castañeda - Victoria
Merena Demont - Angelina
Nikol Sofia Diaz - Carolina
Marcela Carvajal - Pilar


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hjertestart på Internet Movie Database 
(no) Hjertestart i Nasjonalbibliotekets filmografi 
(no) Hjertestart på NRK TV 
(da) Hjertestart i Danmark Nationale Filminstitut
Hilde Kristin Røsvik

Hilde Kristin Røsvik (født 1963) er en norsk journalist og avisredaktør. 
Røsvik jobbet som ansvarlig redaktør i Svalbardposten fra 2016 og ut 2020, før hun gikk over til kommunikasjonsbransjen og ble stabsleder for næring og kultur i Giske kommune i Møre og Romsdal i januar 2021.


== Referanser ==
Fartsendringsfelt

Fartsendringsfelt er en fellesbetegnelse for akselerasjonsfelt og retardasjonsfelt i veikryss på motorveier og andre store veier. Fartsendringsfelt brukes på planskilte kryss for å lette på- og avkjøring fra én vei til en annen. Feltene gjør det mulig å forlate én vei og så tilpasse farten til fartsnivået på veien en kjører på. Dette forbedrer trafikkavviklingen og reduserer konflikter mellom trafikkstrømmene. Fartsendringsfelt finnes imidlertid også i enkelte plankryss, men da uten på- og avkjøringsramper, siden slike ramper leder trafikken fra ett plan til et annet.


== Om feltene ==
I Norge ble fartsendringsfelt tatt i bruk på planfrie kryss på de første motorveiene i 1960-årene. Fartsendringsfeltene består av to hovedtyper:

Akselerasjonsfelt, påkjøringsfelt eller fartsøkningsfelt leder trafikk fra en sekundærvei og over på en hovedvei. Fra sekundærveien kjører trafikken først på en påkjøringsrampe som leder trafikken til samme plan som hovedveien. Når påkjøringsrampen er i samme plan som hovedveien, starter akselerasjonsfeltet. Her kan trafikken øke hastigheten i samsvar med fartsnivået på hovedveien og deretter flette med hovedveitrafikken.
Retardasjonsfelt, avkjøringsfelt eller fartsreduksjonsfelt leder trafikken fra en hovedvei og over på en sekundærvei. Først kjører trafikken over i retardasjonsfeltet som går over i en avkjøringsrampe som leder trafikken videre over på sekundærveien. Feltet gjør det mulig å forlate en hovedvei uten å forstyrre trafikkflyten, og dermed tilpasse farten til fartsnivået på sekundærveien.I Norge er det regler for utforming av fartsendringsfelt. Trafikk som kommer på et akselerasjonsfelt, skal kunne holde minst 50 km/t på en motortrafikkvei, og 70 km/t på en motorvei. På slutten av retardasjonsfeltet skal farten være maksimalt 50 km/t på motortrafikkvei og 70 km/t på motorvei.Det er også regler for feltskifte fra akselerasjonsfeltet og over til hovedveien. I feltet er det først en heltrukket hvit linje som er forbudt å passere. Linjen går deretter over til å bli en stripete linje. Her kan trafikk fra akselerasjonsfeltet krysse, men trafikken har vikeplikt for trafikk på hovedveien. Når den stripete linjen slutter, har trafikken i akselerasjonsfeltet og hovedveien gjensidig vikeplikt og skal flette.


== Se også ==
Køsniking
Kjørefelt


== Referanser ==
Fluefangeren

Fluefangeren er en norsk dramafilm fra 2016 skrevet og regissert av Izer Aliu. Filmen er Alius første langfilm, og den er innspilt i hans fødeland Nord-Makedonia med makedonske skuespillere. Filmen hadde premiere under Toronto internasjonale filmfestival høsten 2016 og norsk premiere under Tromsø Internasjonale Filmfestival i januar 2017. Den hadde ordinær kinopremiere 21. april 2017.
For filmen vant Izer Aliu Amandaprisen 2017 i klassen beste regi. Han var også nominert i klassen for beste manus mens Nils Eilif Bremdal var nominert i klassen beste foto.
Filmen vant Den norske fredsfilmprisen under Tromsø Internasjonale Filmfestival 2016 og BUSTERs Beste barnefilm under CHP:PIX i 2017 og ble også nominert til Nordisk råds filmpris for 2017.


== Skuespillere ==
Burhan Amiti - Ghani
Jasin Mustafa - Sadri
Besar Guta - Qibrit
Mensur Jakupi - rektor


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Fluefangeren på Internet Movie Database
Krabbefelt

Krabbefelt er et eget kjørefelt på veier med sterk stigning. I land med høyrekjøring ligger krabbefeltet som et eget felt til høyre for det ordinære kjørefeltet, og motsatt for land med venstrekjøring. Med krabbefelt kan saktegående trafikk som trailere og andre større kjøretøy legge seg ut, slik at de ikke sinker for annen trafikk. Disse vikefeltene kalles «krabbefelt», fordi tunge kjøretøyer her kan «krabbe» seg opp de bratte stigningene. I Norge er krabbefeltene i stor grad utfaset og erstattet av forbikjøringsfelt.


== Forveksling med forbikjøringsfelt ==
I Norge ble det bygget krabbefelt på de største og mest trafikkerte veiene fra 1960-årene av. I 1981 ble imidlertid krabbefeltene formelt erstattet av forbikjøringsfelt, og utover i 1980- og 1990-årene ble de eksisterende krabbefeltene omgjort til forbikjøringsfelt. Det finnes imidlertid et fåtall originale krabbefelt på de eldste motorveiene i Norge, som da ble bygget med sterkere stigning enn i dag. Ett eksempel er E18 i Lierbakkene mellom Drammen og Asker, der nordgående veibane har et eget krabbefelt for saktegående tungtrafikk. 
Begrepet «krabbefelt» har blitt hengende igjen i dagligtalen, og det brukes fortsatt feilaktig, blant annet i pressen, men også av veimyndighetene selv. I motsetning til krabbefelt er forbikjøringsfelt et ekstra felt til venstre for det ordinære kjørefeltet, altså et ekstra felt mellom kjøreretningene. Hurtiggående trafikk må dermed skifte felt om de skal kunne komme seg forbi saktegående kjøretøyer. I krabbefelt har trafikken vikeplikt når en skal tilbake i det ordinære kjørefeltet, mens i forbikjøringsfelt har trafikken i begge felt gjensidig vikeplikt når feltet opphører.


== Se også ==
Forbikjøringsfelt
Fartsendringsfelt


== Referanser ==
Kristian Frantzen

Kristian Andreas Nuñez Frantzen (født 2000 i Oslo) er en norsk musiker og skuespiller, best kjent under artistnavnet Aiba.
Han spilte i 2018 og 2019 i NRK-serien 16–19 og medvirket i andre sesong av dokumentarserien Generasjon Z på TV 2 i 2019.Frantzen har signert avtale med Sony Music og slapp sin første singel «Karusell» i november 2019. I mars 2022 utga han låten «Sympati» som oppnådde gode strømmetall og en andreplass på den norske singellisten. Han ble nominert til P3 Gull 2022 i klassen årets gjennombrudd.Frantzen har utdanning innen barne- og ungdomsarbeiderfag ved Kuben videregående skole fra 2018.


== Diskografi ==


=== Singler ===
Utvalg av singler utgitt av Aiba:
2019: «Karusell»
2019: «Narnia» (med Maria Mena)
2020: «Lemonade»
2020: «Langsom»
2021: «Pappa»
2022: «Sympati»
2022: «Fredag»
2022: «Jeg Vet »
2022: » Videre »


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Aiba på Internet Movie Database
Underlandet

Underlandet er en attraksjon på fornøyelsesparken Liseberg som ligger i Göteborg i Sverige. Attraksjonen er en av typen dark-ride, og er laget av den italienske attraksjons-produsenten Gosetto. Underlandet ligger i parkens tematiserte del Kaninlandet.
Attraksjonen åpnet offisielt i parken den 3 juni 2021.


== Tema ==
Underlandet er tematisert etter Lisebergs maskot, «Lisebergskaninen», og ligger i Kaninlandet, som også er tematisert etter maskoten. Liseberg beskriver attraksjonen som en ukjent del av Kaninlandet, hvor mennesker aldri har satt foten før. Reisen begynner i en preshow, altså et rom som bygger opp stemningen, før man så går ombord i gondolene.


== Virtuell kø ==
Til premieren av Underlandet, har Liseberg sammen med andre parker utviklet et virtuelt køsystem. Med dette systemet kan man reservere billetter via Lisebergsappen, og under tiden spise is eller lignende. Når tiden er inne får man en push-notis, og man skanner QR-koden i en maskin ved inngangen. Underlandet skulle være den første attraksjonen på Liseberg med dette systemet, men grunnet premiereutsettelsen, og råd om smittevern, ble dette innført på 15 ulike attraksjoner.


== Utsettelse av premieren ==
Underlandet skulle åpne sammen med resten av parken den 25. april 2020. Men på grunn av Koronaviruspandemien ble premieren utsatt til ubestemt tid, og Liseberg og «Underlandet» åpnet den 3 Juni 2021.


== Tekniske data ==
Antall gondoler: 18 vogner (4 pers per vogn)
Banens lengde: 202 meter
Produksjonsår: 2020
Produsent:  Gosetto, PP Projects, CL Corporation mfl
Type attraksjon: Darkride


== Referanser ==
Erzincan Binali Yıldırım Üniversitesi

Erzincan Binali Yıldırım Üniversitesi er et universitet som ligger i Erzincan-provinsen i Tyrkia.


== Tilknytninger ==
Universitetet er medlem av Kaukasus universitetsforening. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Erzincan Binali Yıldırım University – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Victor Leksell

Victor Leksell (født 4. april 1997 i Torslanda i Göteborg kommune) er en svensk sanger.
Han deltok i Idol i 2017, hvor han ble stemt ut i kvartfinalen.I 2018 ga han ut sine to første singler, «Vart du sover» og «Tappat», hvorav sistnevnte nådde en sjetteplass på den svenske singellista.
Den 17. januar 2020 ga han ut sin mest populære låt «Svag» som toppet den svenske singellista i elleve uker, samt den norske singellista i tolv uker til nå. Låten har til nå over 145 millioner strømminger på Spotify, og er dermed den meststrømmende svenskspråklige låta på denne plattformen.Den 17. juni 2020 ga han ut debutalbumet sitt Fånga mig när jag faller som debuterte på førsteplass i Sverige og nådde tredjeplass på Topplista i Norge. Da albumet kom ut, lå alle låtene fra albumet på den svenske singellista.
I desember 2020 ble Victor Leksell tildelt Nordens språkpris for å sprenge språkbarrierer med låten "Svag" i en tid med stengte grenser.


== Diskografi ==
Studioalbum

Fånga mig när jag faller (2020)Singler

«Vart du sover» (2018)
«Tappat» (2018)
«Allt för mig» (2019)
«Klär av dig» (2019)
«Bra för dig» (2019)
«Svag» (2020)
«Fantasi» (2020)
«Gav allt» (2020)
«Sverige» (med Molly Sandén og Joakim Berg) (2020)
«Tystnar i luren» (2021)
«Snälla bli min» (2021)
«Eld & lågor» (2021)
«Leilo brenner» (med Ramón) (2022)
«Din låt» (med Einár) (2022)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Victor Leksell – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Victor Leksell på Internet Movie Database 
(en) Victor Leksell på Apple Music 
(en) Victor Leksell på Discogs 
(en) Victor Leksell på MusicBrainz 
(en) Victor Leksell på SoundCloud 
(en) Victor Leksell på Spotify 
(en) Victor Leksell på Songkick 
(en) Victor Leksell på Last.fm 
(en) Victor Leksell på Genius — sangtekster 
(en) Victor Leksell på AllMusic
Howa

Howa Machinery, Ltd. (豊和工業株式会社, Hōwa Kōgyō Kabushiki-gaisha) er en japansk produsent kjent for å lage skytevåpen, samt produkter som verktøymaskiner, feiemaskiner, vinduer og dører.


== Historie ==

Selskapet ble etablert i 1907 av Sakichi Toyoda under navnet Toyoda's Loom Works, Ltd. (豊田式織機株式会社, Toyoda's Loom Works, Ltd.) og produserte veveutstyr. I 1932 begynt Toyoda-selskapet å produsere krigsmateriell. I 1941 ble Toyoda-selskapet slått sammen med Showa Heavy Industries (昭和重工業株式会社 etablert i 1936 for å produsere rifler, artilleriammunisjon og flydeler) og ble omdøpt til Howa Heavy Industries, Ltd. (豊和重工業株式会社, Howa Heavy Industries, Ltd.). Selskapet endret til det nåværende navnet på slutten av andre verdenskrig og tok opp igjen produksjonen av tekstilmaskiner.


== Våpenproduksjon ==
Howa har produsert en lang rekke skytevåpen til jakt, sportsskyting og militær bruk. Howa har også produsert og produserer komponenter for andre selskaper som Mossberg, Smith & Wesson og Weatherby.


==== Under andre verdenskrig ====
Fra 1940 var Howa sterkt involvert i den japanske våpenindustrien, og var involvert i produksjon av de berømte Arisaka-riflene, inkludert Type 99 riflen, deler av Type 38 riflen, artilleriskyts, flydeler, og ammunisjon. Mange av Howa-våpnene fra epoken rundt andre verdenskrig er svært ettertraktet blant samlere.


==== Etter andre verdenskrig ====
Howa produserte etter andre verdenskrig kopier av de amerikanske riflene M1 Garand og M1 carbine til bruk av de japanske selvforsvars-styrkene (JGSDF). Følgende våpen har blitt produsert for JGSDF:

Howa Type 64.
Howa Type 89.
AR-18 (lisensprodusert for Armalite Inc.)
Howa Type 96.
Howa 84 Recoilless Rifle (lisensiert kopi av den svenske Carl Gustaf 84 mm RFK).
12.7 mm montasje for Type 60 rekylfri rifle.
Bombekastermontasje for Type 96 bombekaster.Tidlig på 1970-tallet produserte Howa AR-18- og AR-180-rifler under lisens fra amerikanske Armalite Inc., som ble markedsført mot ulike militære styrker. Statlige japanske restriksjoner på salg av våpen til utlandet gjorde imidlertid produksjonsvolumet for lite, slik at Howa ble tvunget til å avslutte produksjonen av AR-18/AR-180, som derfor ble flyttet tilbake til Armalite.


==== Modell 1500 ====
Howa 1500 er en sylinderlåsrifle tilgjengelig i flere ulike pipe-konfigurasjoner.


==== Modell 1000 ====
Smith & Wesson Model 1000-haglen som ble solgt på 1970- og 1980-tallet var designet og produsert av Howa.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
 

Offisiell hjemmeside (på japansk)
Side om eldre Howa sylinderlås-rifler (på engelsk)
Howa 1500

Howa 1500 eller Howa M1500 (豊和M1500, hōwa-M1500) er en sylinderlåsrifle produsert i Japan av Howa. Den brukes blant annet av jegere og av myndigheter som skarpskyterrifle.


== Beskrivelse ==
Mekanismen på Howa 1500 har en del slående likheter med samtidige sylinderlåser fra Sako. Låskassen leveres i 3 ulike lengder avhengig av hvilken patron våpenet er kamret for. De tre lengdene samt noen tilgjengelige kamringer er:

Howa 1500 Mini: .223 Rem, 7.62x39 mm, 6.5 mm Grendel
Howa 1500 Short: .22-250, .223 Rem, .204 Ruger, 6.5×55 mm, .308 Win. .30-06 Springfield
Howa 1500 Long: .300 Win Mag, .338 Win Mag, 7 mm Rem Mag, .375 RugerMini-lengden ble innført i 2017. Howa 1500 leveres enten i blånert eller rustfri utførelse og kan fås med ulike pipeprofiler.
Howa 1500 brukes som skarpskytterrifle av det japanske politiet, samt av den japanske kystvakten ved siden av Howa Type 64.


== Eksportmodeller ==
Howa produserer også M1500-mekanismen strippet (uten skjefte) som så sendes til andre våpenprodusenter for ferdigstillelse og salg under et annet merkenavn. Weatherby Vanguard er et slikt eksempel. M1500 har tidligere også blitt solgt på denne måten av Mossberg, Inter-Arms og Smith & Wesson.


== Se også ==
SIG Sauer 200 STR
Tikka T3


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Howa USA sin nettside
Sako TRG

Sako TRG er en serie finske sylinderlås-skarpskytterrifler produsert av Sako. Det finnes flere modeller, hvorav de mest vanlige er TRG-22 og TRG-42. TRG-21 og 41 er eldre varianter.
TRG-21 og TRG-22 konstruert for  7.62×51 mm og lignende patronstørrelser
TRG-41 og TRG-42 er konstruert for de større .300 Win Mag (7.62×67 mm) og .338 Lapua Magnum (8.6×70 mm).M995 TRG-S og M995 TRG-S Magnum har åpning på glidekassens oppside, mens TRG-22 og TRG-42 har smal utkasteråpning på siden. Ellers er M995 svært like de andre forannevnte TRG-variantene.I 2011 introduserte Sako TRG M10-modellen, som er en skarpskytterrifle hvor man enkelt skal kunne bytte patrontype. M10 er designet for å være et modulært våpen, og deler ikke glidekasse eller andre deler med med de andre TRG-modellene.


== Se også ==
Tikka T3
Sako 75
Sako 85
Sako S20
SIG Sauer 200 STR


== Referanser ==