jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Golinca trevisani

Golinca trevisani er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den store gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Disse billene har larver i død ved eller humus, de voksne finnes ofte på blomster.


== Utseende ==
En nokså stor, kraftig og langbeint, svart gullbasse med litt grønnlig metallglans. Pronotum er svart, tett punktert, med en rund grop på hver side i den bakre delen. Hannen har hodet trukket ut til to fremoverrettede horn som er skjeformet i spissen.


== Levevis ==
Larvene lever i morkent treverk eller hule trær, utviklingen tar gjerne flere år. De voksne billene besøker ofte blomster.


== Utbredelse ==
Arten finnes i Brasil (delstatene Rondônia og Amazonas).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien Trichiinae Fleming, 1821
Stammen Incaini Burmeister, 1842
Slekten Golinca Thomson, 1878
Golinca trevisani Valois & Silva, 2015


== Kilder ==
M. Valois & F. Silva (2015) A new species of Golinca Thomson (Coleoptera: Scarabaeidae: Cetoniinae): first record of the genus for Brazil. Zootaxa 3919: 192-196. [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Golinca trevisani i Global Biodiversity Information Facility 
Golinca trevisani – detaljert informasjon på Wikispecies
Coelocorynus runsoricus

Coelocorynus runsoricus er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den store gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Disse billene har larver i død ved eller humus, de voksne finnes ofte på blomster.


== Utseende ==
En middelsstor (ca. 20 millimeter), avlang, kastanjebrun gullbasse. Kroppsformen er nokså jevnbred, beina ikke spesielt lange. Hannene har ofte et kort horn i pannen og en uthulning foran på pronotum. Pronotum er spredt og svært grovt punktert. Dekkvingene har 13 markerte punktrader.


== Levevis ==
Disse artene lever i fjellområder, typeeksemplarene for denne arten ble funnet i 2600–3000 meters høyde.


== Utbredelse ==
Arten lever i Den demokratiske republikken Kongo og Uganda (Ruwenzori).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien Trichiinae Fleming, 1821
Stammen Cryptodontini
Slekten Coelocorynus Kolbe, 1895
Coelocorynus runsoricus Kolbe, 1895


== Kilder ==
Kolbe, H.J. (1895) Coleopteren aus Afrika. Stettiner Entomologische Zeitung. Stettin 56: 345-366. [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Coelocorynus runsoricus i Encyclopedia of Life 
(en) Coelocorynus runsoricus i Global Biodiversity Information Facility 
Coelocorynus runsoricus – detaljert informasjon på Wikispecies
Barcelos

Barcelos kan vise til:

Barcelos (Brasil), kommune i Brasil
Barcelos (Portugal), kommune i Portugal
Coelocorynus darwinianus

Coelocorynus darwinianus er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den store gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Disse billene har larver i død ved eller humus, de voksne finnes ofte på blomster.


== Utseende ==
En middelsstor (15-18 millimeter), avlang, halvblank, svart gullbasse. Kroppsformen er nokså jevnbred, beina ikke spesielt lange. Hannene har ofte et kort horn i pannen og en uthulning foran på pronotum. Pronotum er spredt og svært grovt punktert. Dekkvingene har 15 markerte punktrader.


== Levevis ==
Disse artene lever i fjellområder.


== Utbredelse ==
Arten er beskrevet fra Rwanda, den er også funnet på Ruwenzori i Den demokratiske republikken Kongo.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien Trichiinae Fleming, 1821
Stammen Cryptodontini
Slekten Coelocorynus Kolbe, 1895
Coelocorynus darwinianus Kolbe, 1909


== Kilder ==
Kolbe, H.J. (1909) Über die Cryptodontinen, ein verbindendes Glied zwischen den Dynastiden und den melitophilen Lamellicornier. Entomologische Rundschau 26: 81-83. [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Coelocorynus darwinianus i Encyclopedia of Life 
(en) Coelocorynus darwinianus i Global Biodiversity Information Facility 
Coelocorynus darwinianus – detaljert informasjon på Wikispecies
Terras de Bouro

Terras de Bouro er en kommune i det portugisiske distriktet Braga. Kommunen grenser i nord til Ponte da Barca og Spania, i øst til Montalegre, i sør til Vieira do Minho, i sørvest til Amares og i vest til Vila Verde.


== Freguesier ==
Kommunen er siden 2013 delt inn i 14 freguesier (sogn):


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Terras de Bouro – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vieira do Minho

Vieira do Minho er en kommune i det portugisiske distriktet Braga. Kommunen grenser i nord til Terras de Bouro, i nord og øst til Montalegre, i sørøst til Cabeceiras de Basto, i sør til Fafe, i sørvest til Póvoa de Lanhoso og i nordvest til Amares.
Alto do Talefe i Serra da Cabreira er med sine 1262 moh. kommunens høyeste punkt.


== Freguesier ==
Kommunen er siden 2013 delt inn i 16 freguesier (sogn):


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Vieira do Minho – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vila Nova de Famalicão

Vila Nova de Famalicão er en bykommune i det portugisiske distriktet Braga. Kommunen grenser i nord til kommunen Braga, i øst til Guimarães, i sør til Santo Tirso og Trofa, i vest til Vila do Conde og Póvoa de Varzim og i nordvest til Barcelos.
Vila Nova de Famalicão fikk bystatus i 1985.


== Freguesier ==
Kommunen er siden 2013 delt inn i 34 freguesier (sogn):


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Vila Nova de Famalicão – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Nicolay Nicolaysen Sontum

Nicolay Nicolaysen Sontum (født 1. oktober 1852, død 2. februar 1915) var en ingeniør, forretningsmann og entreprenør.
Sontum ble født i Bergen i 1852 og var utdannet ingeniør fra Chalmers tekniska högskola i Göteborg i Sverige, i 1874. Fra 1875 til 1876 jobbet han som assistentingeniør for Norges Statsbaner under bygging av Rørosbanen, fra 1876 til 1878 jobbet han som assistentingeniør under byggingen av Meråkerbanen. I 1880 etablerte han seg som selvstendig ingeniørkonsulent, og etablerte «Det private Ingeniør- og Opmaalingskontor» i Bergen. Han jobbet på flere av havnene i Bergen og på andre vei- og bryggeprosjekter på hele vestlandet. I 1890-årene hadde selskapet hans utviklet seg til et entreprenørfirma, og han var hovedentreprenør for de to private smalsporede jernbanestrekningene Nesttun–Osbanen og Lillesand–Flaksvandbanen.I 1899 begynte han som en fossespekulant og kjøpte fossene fra Storefjorden til Krokstadvatnet, Osenvassdraget og fossene i Gjengedalen. Disse ble senere solgt til Sogn og Fjordane fylkeskommune, som senere opprettet Sogn og Fjordane Energi.I 1905 ble han utnevnt til havneingeniør for Bergen, en stilling han hadde for resten av livet. Han var stiftende medlem av Bergen Tekniske Forening, hvor han var periodisk nestleder. Han er også nestleder i Det Norske Ingeniør- og Arkitektforening, som ble grunnlagt i 1912. Han døde i 2. februar 1915.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Tautra, Per Ivar (1996). Nesttun–Osbanen. Oslo: Norsk jernbaneklubb. ISBN 82-90286-16-3.
Weltpolitik

Weltpolitik (norsk: verdenspolitikk) var en imperialistisk utenrikspolitikk benyttet av Det tyske riket under keiser Wilhelm II og utenriksminister Bernhard von Bülow. Bakgrunnen for strategien var innenrikspolitiske spenninger som man forsøkte å løse eller lindre ved utenrikspolitiske virkemidler. Det uttrykte målet var en videre plass for Tyskland blant stormaktene, erobring av kolonier og derav også et behov for en stor flåtestyrke. Selv om Weltpolitik av mange tyskere ble ansett som en logisk konsekvens av Tysklands samling, markerte den et klart brudd med den defensive realpolitikken under Otto von Bismarck.


== Bakgrunn ==
Tysklands samling etter den fransk-tyske krig (1870–1871) førte til at landet for andre europeiske land fremsto som en trussel, samtidig som Tyskland selv følte seg utsatt. Den tyske rikskansleren Otto von Bismarck forsøkte å sikre stabilitet ved allianse med Østerrike-Ungarn, begrense alliansepartneren overfor Russland, og overbevise Russland at de to land hadde mest å tjene på samarbeid. Da Wilhelm II kom til makten avsatte han etter kort tid Bismarck. For å motvirke forskjellige politiske strømninger som virket splittende ble det argumentert for behovet for en ny og samlende politikk. Verktøyet som ble tatt i bruk var en mer nasjonalistisk og imperialistisk utenrikspolitikk, Weltpolitik, og dens fremste forkjemper, Bernhard von Bülow, ble utenriksminister i 1897. Weltpolitik var knyttet til strømningen som i ettertid har blitt betegnet som sosialdarwinisme, i denne sammenhengen individets underordning en sterk stat.Til tross for Bismarcks skepsis ble grunnlaget for tyske kolonier lagt allerede fra 1884. Den tyske regjeringen begynte å legge områder privatpersoner som Adolf Lüderitz, Adolph Woermann, Carl Peters og Clemens Denhardt hadde erklært eierskap til under beskyttelse av Det tyske riket. Det førte blant annet til Abushiri-opprøret i 1888. Ifølge den tyske historikeren Hans-Ulrich Wehler var den tyske kolonipolitikken i 1880-årene et eksempel på en «pragmatisk» sosial imperialisme, et tiltak som ga den tyske regjeringen mulighet for å distrahere offentlig interesse fra interne problemer og bevare den eksisterende sosiale og politiske orden.Blant forkjemperne for Weltpolitk var Max Weber, i sitt innsettelsesforedrag som professor i 1895 hevdet han at Tysklands samling ikke burde skjedd, om ikke landet ble en verdensmakt, med tilhørende kolonier.Den første marokkokrisen i 1905 til 1906 endte med et nederlag for Tysklands Weltpolitik. Tidligere tilsynelatende uoverkommelige uenigheter mellom Frankrike, Russland og Storbritannia ble bilagt, dels på grunn av lite gjennomtenkte tyske diplomatiske utspill i årene før.


== Referanser ==


== Kilder ==
Strachan, Hew (2001), The First World War, Volume I, To Arms, Oxford University Press, ISBN 0-19-820877-4
Coelocorynus opacicauda

Coelocorynus opacicauda er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den store gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Disse billene har larver i død ved eller humus, de voksne finnes ofte på blomster.


== Utseende ==
En middelsstor (15-18 millimeter), avlang, halvblank, mørkt brunrød gullbasse. Kroppsformen er nokså jevnbred, beina ikke spesielt lange. Hannene har fire rundede tenner på clypeus ("snuten") og en uthulning foran på pronotum. Pronotum er spredt og svært grovt punktert, tettere punktert i uthulningen. Dekkvingene har markerte punktrader.


== Levevis ==
Disse artene lever i fjellområder. Larvene utvikler seg inne i døde, mosekledte trestammer, både stående og liggende. Arten er funnet i 2800–3000 meters høyde.


== Utbredelse ==
Arten er beskrevet fra Aberdarefjellene i Kenya og er også kjent fra området rundt Mount Kenya.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien Trichiinae Fleming, 1821
Stammen Cryptodontini
Slekten Coelocorynus Kolbe, 1895
Coelocorynus opacicauda Arrow, 1926


== Kilder ==
Arrow, G.J. (1926) A few new African species of cetoniine Coleoptera. The Annals and Magazine of natural History, including Zoology, Botany and Geology. London 9(17): 648-654.
Šipek, P., Gill, B.D. og Grebennikov, V.V. (2009) Afromontane Coelocorynus (Coleoptera: Scarabaeidae: Cetoniinae): Larval descriptions, biological notes and phylogenetic placement. European Journal of Entomology 106: 95-106. [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Coelocorynus opacicauda i Encyclopedia of Life 
(en) Coelocorynus opacicauda i Global Biodiversity Information Facility 
Coelocorynus opacicauda – detaljert informasjon på Wikispecies
Coelocorynus debeckeri

Coelocorynus debeckeri er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den store gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Disse billene har larver i død ved eller humus, de voksne finnes ofte på blomster.


== Utseende ==
En middelsstor, avlang, halvblank, mørkt brunlig gullbasse. Kroppsformen er nokså jevnbred, beina ikke spesielt lange. Hannene har fire rundede tenner på clypeus ("snuten") og en uthulning foran på pronotum. Pronotum er spredt og svært grovt punktert, tettere punktert i uthulningen. Dekkvingene har markerte punktrader.


== Levevis ==
Disse artene lever i fjellområder. Larvene utvikler seg inne i døde, mosekledte trestammer, både stående og liggende. Arten er funnet i 2800–3000 meters høyde.


== Utbredelse ==
Arten er beskrevet fra Ulugurufjellene i Tanzania.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien Trichiinae Fleming, 1821
Stammen Cryptodontini
Slekten Coelocorynus Kolbe, 1895
Coelocorynus debeckeri Ruter, 1977


== Kilder ==
Ruter, G. (1977) Mission entomologique du Musée Royal de l'Afrique Centrale aux Monts Uluguru Tanzanie 23. Coleoptera Cetoniidae. Avec une note biologique par N Leleup. Revue de Zoologie africaine. Tervuren, Bruxelles 91(1):1-10.


== Eksterne lenker ==
(en) Coelocorynus debeckeri i Encyclopedia of Life 
(en) Coelocorynus debeckeri i Global Biodiversity Information Facility 
Coelocorynus debeckeri – detaljert informasjon på Wikispecies
Vila Verde

Vila Verde er en kommune i det portugisiske distriktet Braga. Kommunen grenser i nord til Ponte da Barca, i øst til Terras de Bouro, i øst til Amares, i sør til Braga, i vest til Barcelos og i nordvest til Ponte de Lima.


== Freguesier ==
Kommunen er siden 2013 delt inn i 33 freguesier (sogn):


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Vila Verde – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vizela

Vizela er en kommune i det portugisiske distriktet Braga. Kommunen grenser i nord og vest til Guimarães, i vest til Santo Tirso, i øst til Felgueiras og i sør til Lousada.


== Freguesier ==
Kommunen er delt inn i fem freguesier (sogn):
Caldas de Vizela (São Miguel e São João)
Infias
Santa Eulália
Santo Adrião de Vizela
Tagilde e Vizela (São Paio)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Vizela – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Penedono

Penedono er en kommune i det portugisiske distriktet Viseu. Kommunen grenser i nord og nordvest til São João da Pesqueira, i øst til Vila Nova de Foz Côa og Mêda, i sør til Trancoso og i vest til Sernancelhe.


== Freguesier ==
Kommunen er siden 2013 delt inn i sju freguesier (sogn):
Antas e Ourozinho
Beselga
Castainço
Penedono e Granja
Penela da Beira
Póvoa de Penela
Souto


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Penedono – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Chenonetta

Chenonetta er en liten slekt i tribuset skogender (Cairinini). Slekten inkluderer kun to arter, som begge er monotypiske. Den ene arten er imidlertid utdødd. Skogendene inngår videre i underfamilien av ender (Anatinae), som er én av fire underfamilier i andefamilien (Anatidae).


== Biologi ==
Artene i denne slekten var utbredt på New Zealand og i Australia, inkludert på Tasmania og trolig øyene i mellom. C. finschi (finschand), som levde på New Zealand, ble trolig jaktet til utryddelse i cirka 1760. Trolig kan polynesiarotte (Rattus exulans) også ha vært en medvirkende årsak til at arten døde ut.


== Inndeling ==
Inndelingen følger HBW Alive og er i henhold til Carboneras (2018). Norske navn på arter følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017). Eventuelle benevnelser i parentes er kun midlertidige beskrivelser, i påvente av et offisielt navn på arten.

Anseriformes, andefugler
Anatidae, andefamilien
Dendrocygninae, plystreender
Oxyurinae, skarvender
Anserinae, svaner og gjess
Anatinae, ender
Mergini, fiskender
Tadornini, gravender og gravgjess
Cairinini, skogender (11 arter)
Plectropterus (monotypisk)
Cairina (monotypisk)
Sarkidiornis (2 arter)
Nettapus, dvergender (3 arter)
Callonetta (monotypisk)
Aix (2 arter)
Chenonetta (to arter, hvorav én utdødd)
C. jubata, mankeand
C. finschi, (finschand), utryddet omkring 1760
Hymenolaimini (monotypisk)
Merganettini (monotypisk)
Aythyini, dykkender
Anatini, grasender


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Chenonetta – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Chenonetta i Encyclopedia of Life 
(en) Chenonetta i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Chenonetta hos Artsdatabanken 
(en) Chenonetta hos Fossilworks 
(en) Chenonetta hos ITIS 
(en) Chenonetta hos NCBI 
(en) Kategori:Chenonetta – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Chenonetta – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Chenonetta – detaljert informasjon på Wikispecies
David Davis

David Davis er navnet til flere personer:

David Davis (britisk politiker)
David Davis (håndballspiller) - spansk håndballspiller
David Davis (fotballspiller) - engelsk fotballspiller
David Davies - britisk svømmer
Sarkidiornis

Sarkidiornis (kamender) er en liten slekt i tribuset skogender (Cairinini). Slekten inkluderer to arter, som begge er monotypiske. Disse to artene blir imidlertid av noen regnet som to taxa av samme art. Skogendene inngår videre i underfamilien av ender (Anatinae), som er én av fire underfamilier i andefamilien (Anatidae).


== Taksonomi ==

De to artene blir ofte regnet som to taxa av samme art (S. melanotos), men også som to selvstendige arter. Det siste kan forsvares med distinkte forskjeller i størrelsen (inkludert vingespennet), fjærdrakten (blant annet glansen) og den eiendommelige kammen (både i størrelse, form og farge) hannen har over nebbet. Det påpekes imidlertid at ytterligere studier av volkaliserings- og atferdsforskjeller er nødvendig for endelig å bekrefte artsbegrepet.Norsk Ornitologisk Forening (NOF) betrakter de to artene som to taxa av samme art; kamand (S. melanotos), mens BirdLife International betrakter dem to selvstendige arter.


== Biologi ==
Sarkidiornis består av større gåselignende fugler med en vekt omkring 1 069–2 610 g. Artene er utbredt i Sør-Amerika (sjelden også Øst-Panama), Afrika sør for Sahara, og i India og deler av Sørøst-Asia. De trives i ulike former for våtmark, som sump, elver og elvedeltaer, innsjøer med mer som består av ferskvann, gjerne omkranset med spredte trær og gressland. Fuglene er i hovedsak standfugler, men kortere trekk i forbindelse med vannstandsnivåene, regntiden og tilgangen på mat skjer. Begge artene regnes som relativt stillferdige.


== Inndeling ==
Inndelingen følger HBW Alive og er i henhold til Carboneras (2018). Norske navn på arter følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017). Eventuelle benevnelser i parentes er kun midlertidige beskrivelser, i påvente av et offisielt navn på arten.

Anseriformes, andefugler
Anatidae, andefamilien
Dendrocygninae, plystreender
Oxyurinae, skarvender
Anserinae, svaner og gjess
Anatinae, ender
Mergini, fiskender
Tadornini, gravender og gravgjess
Cairinini, skogender (11 arter)
Plectropterus (monotypisk)
Cairina (monotypisk)
Sarkidiornis, (kamender), (2 arter)
S. sylvicola, (amerikakamand) (monotypisk)
S. melanotos, kamand (afrikakamand) (monotypisk)
Nettapus, dvergender (3 arter)
Callonetta (monotypisk)
Aix (2 arter)
Chenonetta (to arter, hvorav én utdødd)
Hymenolaimini (monotypisk)
Merganettini (monotypisk)
Aythyini, dykkender
Anatini, grasender


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sarkidiornis i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Sarkidiornis hos Artsdatabanken 
(en) Sarkidiornis hos ITIS 
(en) Sarkidiornis hos NCBI 
(en) Kategori:Sarkidiornis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Sarkidiornis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Sarkidiornis – detaljert informasjon på Wikispecies
Coelocorynus dechambrei

Coelocorynus dechambrei er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den store gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Disse billene har larver i død ved eller humus, de voksne finnes ofte på blomster.


== Utseende ==
En middelsstor, avlang, halvblank, mørkt brunlig gullbasse. Kroppsformen er nokså jevnbred, beina ikke spesielt lange. Hannene har fire rundede tenner på clypeus ("snuten") og en uthulning foran på pronotum. Pronotum er spredt og svært grovt punktert, tettere punktert i uthulningen. Dekkvingene har markerte punktrader.


== Levevis ==
Disse artene lever i fjellområder. Larvene utvikler seg inne i døde, mosekledte trestammer, både stående og liggende.


== Utbredelse ==


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien Trichiinae Fleming, 1821
Stammen Cryptodontini
Slekten Coelocorynus Kolbe, 1895
Coelocorynus dechambrei Antoine, 1999


== Kilder ==
Antoine, Ph. (1999) Quelques especes nouvelles ou peu connues de la famille Cetoniidae. Entomologia Africana 4(2):2-16.


== Eksterne lenker ==
(en) Coelocorynus dechambrei i Encyclopedia of Life 
(en) Coelocorynus dechambrei i Global Biodiversity Information Facility 
Coelocorynus dechambrei – detaljert informasjon på Wikispecies
Coelocorynus desfontainei

Coelocorynus desfontainei er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den store gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Disse billene har larver i død ved eller humus, de voksne finnes ofte på blomster.


== Utseende ==
En middelsstor, avlang, nokså blank, mørkt rødbrunlig gullbasse. Kroppsformen er nokså jevnbred, beina ikke spesielt lange. Hannene har fire rundede tenner på clypeus ("snuten") og en uthulning foran på pronotum. Pronotum er spredt og grovt punktert, tettere punktert i uthulningen. Dekkvingene har markerte punktrader.


== Levevis ==
Disse artene lever i fjellområder. Larvene utvikler seg inne i døde, mosekledte trestammer, både stående og liggende.


== Utbredelse ==
Arten lever i Kamerun og er dermed den eneste kjente representanten for slekten i det vestlige Afrika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien Trichiinae Fleming, 1821
Stammen Cryptodontini
Slekten Coelocorynus Kolbe, 1895
Coelocorynus desfontainei Antoine, 1999


== Kilder ==
Antoine, Ph. (1999) Quelques especes nouvelles ou peu connues de la famille Cetoniidae. Entomologia Africana 4(2):2-16.
Šipek, P., Gill, B.D. og Grebennikov, V.V. (2009) Afromontane Coelocorynus (Coleoptera: Scarabaeidae: Cetoniinae): Larval descriptions, biological notes and phylogenetic placement. European Journal of Entomology 106: 95-106. [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Coelocorynus desfontainei i Encyclopedia of Life 
(en) Coelocorynus desfontainei i Global Biodiversity Information Facility 
Coelocorynus desfontainei – detaljert informasjon på Wikispecies
Praça do Comércio

Praça do Comércio (portugisisk uttale: [ˈpɾasɐ du kuˈmɛɾsju]; norsk oversettelse: handelstorget) er en stor torgplass sentralt i Lisboa i Portugal. Plassen ligger like inntil elven Tajo. Torget er også kjent under navnet Terreiro do Paço (slottsplassen), siden det kongelige slottet Paços da Ribeira lå der tidligere. Slottet ble ødelagt i det store jordskjelvet i 1755 og aldri bygget opp igjen. Plassen ble derfor fullstendig ombygd som en del av gjenoppbyggingen av sentrumsområdet Baixa Pombalina. Torget ble bygget på bestilling av grev Sebastião José de Carvalho e Melo som var statsminister for kongeriket Portugal fra 1750 til 1777. I dag er torget en av Lisboas mest besøkte severdigheter.
Plassens fikk navnet handelstorget for å markere plassens nye funksjon for Lisboas økonomi. De symmetriske bygningene rundt plassen ble fylt med statlige kontorer og departementer innen tollreguleringer og havneaktiviteter. Midt på plassen står en statue av kong Josef av Portugal, innviet i 1775.


== Referanser ==