jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Orphilinae

Orphilinae er en underfamilie av biller som hører til familien klannere (Dermestidae). De lever av dødt animalsk materiale, for eksempel kjøtt, hud, pelsverk og ull. Mange arter kan gjøre betydelig skade på lagrede matvarer, tekstiler og biologiske samlinger. En del av disse artene har blitt spredt med handel over store deler av verden. 


== Utseende ==
Små, brunlige til svarte biller, gjerne ganske blanke og glatte. Kroppsformen er mer eller mindre bredt oval. Antennene er klubbeformede. Hodet er forholdsvis lite og ofte skjult under brystskjoldet. Mange arter har to punktøyne i pannen. Antennene består av 5-11 ledd og er vanligvis nokså korte, med en tydelig, 1-3 leddet kølle. Hos hannene til noen arter er det ytterste leddet sterkt forstørret, like langt som resten av antennen. Brystskjoldet (pronotum) er bredere enn langt, sett ovenfra firkantet eller halvsirkelformet. Det har ingen tydelig forhøyninger eller groper. Dekkvingene er oftest noe flate. Hos noen arter dekker de ikke hele bakkroppen. Beina er temmelig korte og kan foldes tett inntil kroppen. Larvene er mer eller mindre kjegleformede og gjerne kledt med lange hår.


== Levevis ==
Klannerne lever av dødt dyrisk materiale og kan klare seg med svært lite fuktighet, slik at de kan spise tørrfisk, nålede tørre insekter, lær og andre tørre materialer. Ute i naturen lever de av kadavere, matrester i fuglereir, insektrester i vepse- og humlebol og lignende. De nyklekte larvene er svært aktive og kan komme seg inn gjennom ganske små åpninger. De voksne hos noen arter (særlig i slekten Anthrenus) finnes ofte på blomster av skjermplanter. Andre, særlig i slekten Dermestes, tiltrekkes til åtsler.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien klannere, Dermestoidea – bare én familie
Familien klannere, Dermestidae
Underfamilien Orphilinae LeConte, 1861
Slekten Orphilodes Lawrence & Slipinski, 2005 - 3 arter, Australia
Slekten Orphilus Erichson, 1846 - 6 arter, Palearktis
Slekten Ranolus Blair, 1929 - 3 arter, Sørøst-Asia


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera) Danmarks Fauna 44. 344 sider. ISBN 8712166936
Herrmann, A. 2006. Nettside med mye informasjon om klannere og bildegalleri. Tekst på engelsk/tysk. Dermestidae
Silfverberg, H. 1992. Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae (Liste over Nordens biller. Helsinki.
Zahradník, J. og Chvála, M. 1991. Teknologisk forlags store bok om insekter. N.W. Damm. Om klannere, side 292-293.


== Eksterne lenker ==
(en) Orphilinae hos Fossilworks 
(en) Orphilinae hos ITIS 
(en) Orphilinae hos NCBI 
(en) Kategori:Orphilinae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Orphilinae – detaljert informasjon på Wikispecies
Dysidinae

Dysidinae er en underfamilie av biller som borer i ved eller tørre matvarer. Noen arter har blitt spredt over store deler av jorden med treverk, blant annet møbler. De fleste artene lever i tropene. Undergruppen splintvedbiller (Lyctinae) ble tidligere regnet som en egen familie. Noen få arter er problematiske skadedyr.


== Utseende ==
Små til middelsstore (2 – 20 mm), langstrakte, nokså smale biller. De kan minne om barkbiller (Scolytinae) men kan skilles fra disse blant annet på at fasettøynene er ovale og ikke oppdelt. Hos de fleste artene er brystskjoldet (pronotum) høyt hvelvet, hetteformet, og dekker hodet sett ovenfra. Hodet er kort og bredt med små fasettøyne. Hos underfamiliene splintvedbiller (Lyctinae) og Polycaoninae er hodet fremstrakt og godt synlig ovenfra, hos de andre undergruppene er det dekket av det hetteformede brystskjoldet. Antennene er korte til middels lange og består av 9-11 ledd. De tre ytterste leddene er noe tykkere enn de øvrige og danner en avlang kølle. Fasettøynene er ovale, ikke delt av noen innskjæring. Brystskjoldet (pronotum) er nokså flatt, firkantet sett ovenfra hos splintvedbiller og Polycaoninae, hos de andre gruppene er det karakteristisk hetteformet. Den fremre, bratt nedstigende delen har gjerne tverr-rynker og ofte er fremkanten trukket ut til et par korte horn. Dekkvingene er lange og parallellsidige. De slutter bratt bak, og mange arter har bakover- eller oppoverrettede tenner i den bakerste delen, i likhet med mange barkbiller. Beina er korte, framleggene har ofte tenner eller pigger. Føttene er nokså lange, slanke og fem-leddete. Larvene er bleke, svakt C-formede, med korte hår. De har en kraftig hodekapsel med nokså små, men sterke kjever (mandibler) og korte bein.


== Levevis ==
De fleste av hettebillene borer i død ved. Særlig underfamilien splintvedbiller kan leve i ganske tørr og hard ved, for eksempel i møbler og parkett. I naturen lever de i døde greiner, kvister og trestammer, men de kan også utvikle seg innendørs. Noen arter har blitt spredt over hele verden med treverk, og det er ikke uvanlig at eksotiske arter klekkes fra importerte møbler eller tømmer. Mikroorganismer hjelper billene å fordøye veden. Disse billene etterlater seg et karakteristisk, fint boremel (pulveraktig).


== Skadedyr ==
I tillegg til at noen arter kan ødelegge treverk, finnes det enkelte arter i denne familien som kan gjøre betydelig skade på lagrede, tørre matvarer. Det største problemet er den lille arten kornborebille (Rhyzopertha dominicana), som borer i tørt korn. Den har blitt spredt over det meste av verden, og kan også gjøre skade på andre tørre matvarer.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien [hette- og borebiller]], Bostrichoidea
Familien hettebiller, Bostrichidae
Underfamilien Dysidinae Lesne, 1921
Slekten Apoleon Gorham, 1885 - én art	, sørlige Asia
Slekten Dysides Perty, 1832 - 2 arter, Sør-Amerika


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dysidinae hos Fossilworks 
(en) Dysidinae hos ITIS 
(en) Kategori:Dysidinae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Dysidinae – detaljert informasjon på Wikispecies
Psoinae

Psoinae er en underfamilie av biller som borer i ved eller tørre matvarer. Noen arter har blitt spredt over store deler av jorden med treverk, blant annet møbler. De fleste artene lever i tropene.


== Utseende ==
Små til middelsstore, langstrakte, sylindriske, nokså smale, hårete, blanke biller, noen gager med litt metallisk glans. De kan minne om barkbiller (Scolytinae) men kan skilles fra disse blant annet på at fasettøynene er ovale og ikke oppdelt. Hos de fleste artene er brystskjoldet (pronotum) høyt hvelvet, hetteformet, og dekker hodet sett ovenfra. Hodet er kort og bredt med små fasettøyne. Hos underfamiliene splintvedbiller (Lyctinae) og Polycaoninae er hodet fremstrakt og godt synlig ovenfra, hos de andre undergruppene er det dekket av det hetteformede brystskjoldet. Antennene er korte til middels lange og består av 9-11 ledd. De tre ytterste leddene er noe tykkere enn de øvrige og danner en avlang kølle. Fasettøynene er ovale, ikke delt av noen innskjæring. Brystskjoldet (pronotum) er nokså flatt, firkantet sett ovenfra hos splintvedbiller og Polycaoninae, hos de andre gruppene er det karakteristisk hetteformet. Den fremre, bratt nedstigende delen har gjerne tverr-rynker og ofte er fremkanten trukket ut til et par korte horn. Dekkvingene er lange og parallellsidige. De slutter bratt bak, og mange arter har bakover- eller oppoverrettede tenner i den bakerste delen, i likhet med mange barkbiller. Beina er korte, framleggene har ofte tenner eller pigger. Føttene er nokså lange, slanke og fem-leddete. Larvene er bleke, svakt C-formede, med korte hår. De har en kraftig hodekapsel med nokså små, men sterke kjever (mandibler) og korte bein.


== Levevis ==
De fleste av hettebillene borer i død ved. Særlig underfamilien splintvedbiller kan leve i ganske tørr og hard ved, for eksempel i møbler og parkett. I naturen lever de i døde greiner, kvister og trestammer, men de kan også utvikle seg innendørs. Noen arter har blitt spredt over hele verden med treverk, og det er ikke uvanlig at eksotiske arter klekkes fra importerte møbler eller tømmer. Mikroorganismer hjelper billene å fordøye veden. Disse billene etterlater seg et karakteristisk, fint boremel (pulveraktig).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien [hette- og borebiller]], Bostrichoidea
Familien hettebiller, Bostrichidae
Underfamilien Psoinae Blanchard, 1851
Slekten Coccographis Lesne, 1901 - én art
Slekten Heteropsoa Lesne, 1895 - 2 arter
Slekten Psoa Herbst, 1797 - 5 arter
Slekten Psoidia Lesne, 1912 - én art
Slekten Stenomera Lucas, 1850  - 2 arter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Psoinae hos Fauna Europaea 
(en) Psoinae hos Fossilworks 
(en) Psoinae hos ITIS 
(en) Kategori:Psoinae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Psoinae – detaljert informasjon på Wikispecies
World Grand Prix (dart)

World Grand Prix er en profesjonell dartturnering som pleier å foregå i oktober. Den har blitt arrangert mange ulike steder, og ble i en lang periode arrangert i Dublin i Irland.
Phil Taylor holder rekorden med 11 tittelseire, men har også blitt slått ut av World Grand Prix fem ganger i første runde. Turneringsformatet har variert opp gjennom årene. Det skiller seg ut fra noen andre turneringer ved at spillerne må starte og avslutte hver leg med en dobbel (inkludert bullseye).


== Finalevinnere ==


== Referanser ==
Eleanor Audley

Eleanor Audley (1905–1991) var en amerikansk skuespiller. 
Hun var blant annet kjent for å ha gitt stemmen til stemoren i Disneyklassikeren Askepott fra 1950 og til den onde feen i Tornerose (1959).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Eleanor Audley på Internet Movie Database 
(sv) Eleanor Audley i Svensk Filmdatabas 
(da) Eleanor Audley på Filmdatabasen 
(fr) Eleanor Audley på Allociné 
(en) Eleanor Audley på AllMovie 
(en) Eleanor Audley hos The Movie Database 
(en) Eleanor Audley hos Internet Broadway Database 
(en) Eleanor Audley hos Internet Broadway Database 
(en) Eleanor Audley hos Behind The Voice Actors
Nikkelallergi

Nikkelallergi er type kontaktallergi som gir irritasjoner i huden eller også eksem av å være i direkte hudkontakt med nikkelholdige ting. Pasienter som lider av slik allergi kalles nikkelallergikere. 
Nikkel er et metallisk grunnstoff med kjemisk symbol Ni og atomnummer 28 og én av de vanligste årsakene til kontakteksem, altså eksem som utløses gjennom fysisk kontakt. Det er mest vanlig å oppdage slik allergi i 15–30 årsalderen. Som oftest utløses nikkelallergi først etter langvarig kontakt mellom hud og et nikkelholdig metall, og smykker og lignende er gjerne den vanligste utløsende årsaken.
Nikkelholdige smykker som bæres gjennom hull i øreflippene eller såkalt piercing er det som oftest gir eksem. Kjøkkenredskaper, brilleinnfatninger, mobiltelefoner, glidelåser, spenner, nåler, strikkepinner, knapper av metall, mynter, nøkler som er inneholder nikkel kan også gi irritasjon og eksem ved langvarig bruk eller ekstra stor ømfintlighet. Nikkel finnes dessuten i små mengder i enkelte matvarer, hårfargemidler, blekemidler, hvitt gull, platina og i enkelte importerte smykker av gull og sølv som er produsert utenfor Norge.Enkelte yrkesutøvere synes mer utsatte for nikkelallergi enn andre. Dette gjelder for eksempel folk som jobber med mynter, låsesmeder, snekkere, metallarbeidere, mekanikere, murere, og frisører. Kvinner er dessuten mer utsatte enn menn.Symptomene på nikkelallergi er kløe, rød flekker, prikker og mindre hevelser og blemmer. Ofte vil også huden kunne sprekke opp. En hudlegen kan ta en såkalt «lappetest» for endelig å stille diagnosen nikkelallergi.Det finnes ingen godt behandling for nikkelallergi, så om man først er disponert må man holde seg unna gjenstander med nikkel. I noen tilfeller kan det brukes en salve for å dempe reaksjonen. Og har man først reagert én gang, så vil det komme reaksjoner hver gang man tar i bruk nikkel. Symptomene vil imidlertid som oftest gi seg etter 24–72 timer, når årsaken er fjernet.


== Referanser ==
Fådalen

Fådalen er en liten plass i Tynset kommune med ca 55 innbyggere, du kjører igjennom for å komme til savalen.
Fådalen hadde tidligere en skole som nå er grendehus.
Det var tidligere et bilverksted i Fådalen.


== Se også ==
Fåset
Le Coq Sportif

Le Coq Sportif (LCS) er et fransk selskap som produserer trenings­tøy og -sko. Selskapet ble grunnlagt av Émile Camuset i 1882. Varemerket, med en gallisk hane som logo, ble registrert i 1948. Hovedkontoret ligger i Entzheim.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Le Coq Sportif – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Tverrdalene

Tverrdalene er et historisk geografisk begrep for følgende områder i Norge:

Tverrdalene (Oppland)
Tverrdalene (Buskerud)
Tverrdalene (Oppland)

Tverrdalene (Oppland) omfatter de indre bygder av Gjøvik kommune.
"Til sammen har det med sikkerhet vært 21 kirker i Tverrdalene."


== Stavkirkene i Tverrdalene ==
Sigstad stavkirke på Biri
Hunn stavkirke i Vardal
Haug stavkirke i Vardal
Bråstad stavkirke i Vardal
Seegård stavkirke i Snertingdal
Kirkerud stavkirke i Snertingdal


== De gamle kirkene i Tverrdalene ==
Hunn gamle kirke i Vardal
Bråstad gamle kirke i Vardal
Gavekirken i Snertingdal
Vardal gamle kirke ved Haug
Annekskirken ved Bjørke i Redalen


== De nyere kirkene ==
Nykirke i Snertingdal
Gjøvik kirke
Hunn kirke
Bråstad kirke i Vardal
Hunn nye kirke i Gjøvik
Sykehuskirken på Gjøvik sykehus
Engehaugen kirke i Gjøvik
Seegård nye kirke i Snertingdal


== Referanser ==
Euderiinae

Euderiinae er en underfamilie av biller som borer i ved eller tørre matvarer. Gruppen omfatter bare én kjent art.


== Utseende ==
En liten (3-4 millimeter), slank, matt brunlige hettebille. I motsetning til mange andre medlemmer av denne familien er pronotum ganske smalt, og dekker ikke noe av hodet. Hodet er litt bredere enn pronotum, med store, utstående fasettøyne. Antennene er lett klubbeformede hos hunnen, hos hannen er den ytre delen delt i tre jevnlange, slanke grener. Pronotum er litt lengre enn bredt, nærmest hjertformet, litt tilspisset foran. Dekkvingene er jevnbrede, hver dekkvinge med fire knøler som står på en rekke. Beina er forholdsvis lange og slanke.


== Levevis ==
De fleste av hettebillene borer i død ved. Særlig underfamilien splintvedbiller kan leve i ganske tørr og hard ved, for eksempel i møbler og parkett. I naturen lever de i døde greiner, kvister og trestammer, men de kan også utvikle seg innendørs. Noen arter har blitt spredt over hele verden med treverk, og det er ikke uvanlig at eksotiske arter klekkes fra importerte møbler eller tømmer. Mikroorganismer hjelper billene å fordøye veden. Disse billene etterlater seg et karakteristisk, fint boremel (pulveraktig).


== Utbredelse ==
Arten lever på New Zealand.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien [hette- og borebiller]], Bostrichoidea
Familien hettebiller, Bostrichidae
Underfamilien Euderiinae Lesne, 1934
Slekten Euderia Broun, 1880 - én art, New Zealand
Slekten Euderia squamosa Broun, 1880


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Euderiinae hos Fossilworks 
(en) Euderiinae hos ITIS 
(en) Euderiinae hos NCBI 
(en) Kategori:Euderiinae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Euderiinae – detaljert informasjon på Wikispecies
Åpen (sport)

I sport er en åpen konkurranse en begivenhet eller turnering som er åpen for deltakere uavhengig om de er profesjonell eller amatør, alder, evne, kjønn, eller annen kategorisering. I mange idretter må man først gjennom kvalifiserende runder slik at antallet deltakere i den endelige konkurransen blir håndterbar. Ikke alle konkurranser som har åpen i navnet er helt åpne. For eksempel har golfturneringen U.S. Open et krav om et USGA handikap på 1.4 eller mindre før man får i det hele tatt får delta i uttaksrundene. Andre minimumskrav kan gjelde i andre idretter. Åpner konkurranser er vanlige i idretter som golf, tennis, bowling, badminton, snooker, dart, volleyball, squash, sjakk og skyting.
Invitational

En invitational er vanligvis en konkurranse hvor spillere kan bli invitert til å delta, altså en innbydelsesturnering. Det kan stå i motsetning til en rangeringsturnering (rankingturnering) eller en åpen turnering.
Invitational kan også referere til:


== Golf ==
LIV Golf Invitational Series
Wgc Invitational, en tidligere profesjonell golfturnering
Arnold Palmer Invitational, en profesjonell golfturnering på PGA Touren
Memphis Invitational Open, en tidligere profesjonell golfturnering på PGA Touren
Farmers Insurance Open, tidligere kjent som Buick Invitational of California, en amerikansk profesjonell golfturnering på PGA Touren
Colonial Nasjonal Invitasjon, en amerikansk profesjonell golfturnering på PGA Touren
Genesis Invitational, en amerikansk profesjonell golfturnering på PGA Touren
Bluegrass Invitational, en tidligere profesjonell golfturnering på PGA Touren fra 1965 til 1974


== Se også ==
Wildcard, system innen idrett hvor lag/utøvere som ikke er formelt kvalifisert allikevel inviteres til å delta
Tourist Trophy

Tourist Trophy kan vise til:


== Motorsykkelløp ==
Isle of Man TT, det originale Tourist Trophy-motorsykkelløpet


== Videospill ==
Tourist Trophy (videospill), et motorsykkelspill fra 2006 for PlayStation 2


== Biler ==
Audi TT, en liten sportsbil oppkalt etter Tourist Trophy


== Se også ==
Grand prix, et navn noen ganger brukt om konkurranser eller sportsbegivenheter, som henspiller på at vinneren mottar en premie, et trofé eller ære
Seksuell og reproduktiv helse og rettigheter

Seksuell og reproduktiv helse og rettigheter (engelsk: Sexual and reproductive health and rights; forkortet SRHR) er bruken av menneskerettigheter innen seksualitet og reproduktiv helse. Det omfatter fire hovedfelt: Seksuell helse, seksuelle rettigheter, reproduktiv helse og reproduktive rettigheter. Innen SRHR er disse fire feltene delvis distinkte, men også tett knyttet sammen. De utgjør blant annet et viktig fokusområde for utviklingspolitikken. En av de store organisasjonene som arbeider for SRHR internasjonalt er International Planned Parenthood Federation, grunnlagt av bl.a. Elise Ottesen-Jensen.


== Referanser ==
Paid in Advance

Paid in Advance er en amerikansk stumfilm fra 1919, regissert av Allen Holubar.


== Handling ==
I den nordvestlige villmarken i Alaska faller en uskyldig ung kvinne snart i klørne til en gjeng ondskapsfulle kjeltringer, som forsøker å tjene seg rike på gull.


== Skuespillere ==
Dorothy Phillips som Joan Gray
Joseph W. Girard som John Gray. Faren til Joan
Lon Chaney som Bateese Le Blanc
Priscilla Dean som Marie
William Stowell som Jim Blood
Frank Brownlee som Gold Dust Barker
William Burgess som Regan
Harry De More som Flap Jack


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Paid in Advance på Internet Movie Database
Paid in Full (1919)

Paid in Full er en amerikansk stumfilm fra 1919, regissert av Emile Chautard.


== Handling ==
Joe Brooks, en bokholder, underslår over 16 000 dollar fra sin arbeidsgiver - skipsreder kaptein Williams, som er glad i Brooks kone Emma. Men Jimsy Smith, som også beundrer Emma, oppdager snart hva som har skjedd.
Når Joe innser at han har blitt oppdaget, overbeviser han Emma om å snakke med kapteinen og kansellere gjelden hans for enhver pris. Jimsy kommer først og tilbyr å betale ned gjelden, men dette blir nektet ham.


== Skuespillere ==
Pauline Frederick som Emma Brooks
Robert Cain som Joe Brooks
Wyndham Standing som Jimsy Smith
Frank Losee som kaptein Williams
Jane Farrell som Mrs. Harris
Vera Beresford som Beth Harris


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Paid in Full på Internet Movie Database 
(en) Paid in Full på AllMovie
Pallard the Punter

Pallard the Punter er en britisk stumfilm fra 1919, regissert av J.L.V. Leigh.


== Skuespillere ==
Jack Leigh som Brian Pallard
Heather Thatcher som Gladys Callender
Lionel d'Aragon som Lord Pinlow
Cecil Morton York som Peter Callender
Cyril Smith som Horace Callender


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pallard the Punter på Internet Movie Database
The Parisian Tigress

The Parisian Tigress er en amerikansk stumfilm fra 1919, regissert av Herbert Blaché.


== Handling ==
Grev de Suchet ligger på dødsleiet og forteller sin venn, kunstneren Henri Dutray, om de tragiske hendelsene i hans tidlige liv. Han giftet seg i all hemmelighet med en danserinne, og etter at hun fødte en datter overbeviste faren henne om at hun ødela mannens liv. Hun ga derfor babyen til et gammelt ektepar, og tok deretter livet av seg. Den sørgende greven bekymrer seg nå for datteren deres. I mellomtiden nekter Jeanne, en danserinne fra Montmartre, å bli solgt av broren Jacques - til en gammel kjeltring.
Etter at hun stikker av og gjemmer seg i Henris studio, planlegger Henri fordi han trenger penger, å få greven til å tro at Jeanne er den savnende datteren hans. Selv om Jeanne først gjør opprør mot disse planene, flytter hun inn hos greven og blir snart glad i den gamle mannen. Men etter at greven dør lykkelig, plyndrer Jacques grevens pengeskap og oppdager et fotografi av Jeannes mor. Hovmesteren skyter ham, men før han dør avslører han at Jeanne virkelig var grevens datter.


== Skuespillere ==
Viola Dana som Jeanne
Darrell Foss som Albert Chauroy
Henry Kolker som Henri Dutray
Edward Connelly som grev de Suchet
Clarissa Selwynne som madam de Suchet
Louis Darclay som Jacques
Paul Weigel som grev de Suchet
Mitzi Goodstadt som Mimi
Maree Beaudet som Cisette


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) The Parisian Tigress på Internet Movie Database 
(en) The Parisian Tigress på Turner Classic Movies
Partners Three

Partners Three er en amerikansk stumfilm fra 1919, regissert av Fred Niblo.


== Handling ==
Agnes Cuyler, en kabaret-sangerinne fra New York som avskyr sin egen jobb. Hun får sparken etter å ha slått ned Grant Haywood, en kunde som hadde forsøkt å kysse henne. Haywood ber om tilgivelse, og frir til henne kort tid senere. For å unnslippe sine egne miserable omstendigheter aksepterer Agnes dette tilbudet, men oppdager snart at Haywood er en brutal fyllik. I ørkenen i Arizona, når hun prøver å stoppe ham fra å drikke mens han kjører, kaster Haywood henne ut av bilen deres. Hassayampa Hardy finner Agnes kort tid senere, og hjelper henne. Agnes begynner deretter som servitør og hjelper Arthur Gould - som er fattig, og befinner seg i området på grunn av hans dårlige helse.
Agnes, Arthur og Hardy danner snart et partnerskap, og de blir etter hvert velstående på grunn av en verdifull malm-gruve. Men Haywood finner snart igjen Agnes, og overbeviser henne om å komme tilbake til ham. Men han stjeler også fra dem, og ødelegger vann-forsyningen deres. Når Agnes får vite om Haywoods falskhet og svik, forsøker han å drepe henne. Men Hardy dukker opp, og tar opp jakten på Haywood til ørkenen hvor han skyter hull i Haywoods bensintank og drikkeflaske. Agnes redder deretter Arthur, og de ender opp med å bli forelsket.


== Skuespillere ==
Enid Bennett som Agnes Cuyler
Casson Ferguson som Arthur Gould
J.P. Lockney som Hassayampa Hardy
Robert McKim som Grant Haywood
Lydia Yeamans Titus som Gossip


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Partners Three på Internet Movie Database
Pay Your Dues

Pay Your Dues er en amerikansk stumfilm fra 1919, regissert av Vincent Bryan og Hal Roach.


== Handling ==
Hovedpersonen blir forvekslet med en person som nylig har blitt innviet til en sprø broder-orden. Han blir derfor bortført og innviet av ordenen, og personen opplever en rekke morsomme hendelser.


== Skuespillere ==
Harold Lloyd
Snub Pollard
Bebe Daniels
Sammy Brooks
Lige Conley
Frank Daniels
William Gillespie
Charles Inslee


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pay Your Dues på Internet Movie Database