Glenn Diesen

Glenn Eric Andre Diesen (født 1979) er en norsk statsviter som er professor ved Institutt for økonomi, historie og samfunnsvitenskap ved Universitetet i Sørøst-Norge (USN). Han er spesialist på russisk utenrikspolitikk og geopolitikk. Fra 2018 til 2020 var han ansatt ved Økonomihøyskolen i Moskva («Высшая школа экономики», ВШЭ), da han begynte som førsteamanuensis ved Universitetet i Sørøst-Norge, der han ble professor i 2021. 
I offentligheten er Glenn Diesen kjent som kommentator og ekspert på russiske forhold, blant annet med artikler publisert på den statskontrollerte, russiske mediekanalen Russia Today (RT) og det alternative nettstedet Steigan.no.


== Karriere ==
Diesen har doktorgrad fra Vrije Universiteit Amsterdam i Nederland, med en avhandling med tittelen Inter-democratic security institutions and the security dilemma: EU and NATO relations with Russia after the collapse of the Soviet Union.  Han var tidligere ansatt ved Økonomihøyskolen i Moskva (russisk: Национальный исследовательский университет «Высшая школа экономики», НИУ ВШЭ). Fra 2020 til 2021 var han førsteamanuensis ved Universitetet i Sørøst-Norge, der han i 2021 fikk opprykk til professor. Han er tilknyttet Valdaj diskusjonsklubb, en russisk tankesmie som er en nær støttespiller for president Vladimir Putins styre.Diesen forsker på geoøkonomi med spesielt fokus på Russland og Russlands naboland, og bakgrunnen for den russiske visjonen om økonomiske samarbeid. Han har forsket på den økonomiske maktbalansen som oppstår analogt til maktbalanselogikken , der systemisk press motiverer stater til å unngå asymmetrisk gjensidig avhengighet for å bevare politisk selvstendighet. Dette betegner Diesen som Balance of dependence («avhengighetsbalanse»).I april 2022 utgav Diesen Russophobia: Propaganda in International Politics der han definerer «russofobi» som «irrasjonell frykt for Russland». Forlaget publiserte boka en måned etter at Russland begynte sin invasjonskrig mot Ukraina.


=== Kommentatorvirksomhet ===
Diesen er blant annet kjent som kronikkforfatter og kommentator for den statskontrollerte russiske kringkasteren Russia Today (RT). Fra februar til september 2022 har han opptrådt 16 ganger på RT. Siden 2020 har flere norske medier, kommentatorer og eksperter hevdet at han fremmer statlig russisk propaganda. I september 2022 advarte Dagens Næringsliv på lederplass mot å bruke Diesen som ekspertkommentator.Diesen sier at kritikken er svakt begrunnet og har preg av sverting, og at hans jobb er å forstå Russlands krig, ikke å legitimere den. Diesen mener den norske debatten er ensidig.Diesen har også skrevet flere artikler for Steigan.no  og  kommentarer for danske, tyske og amerikanske massemedier, og Diesen uttalte i mai 2022 at det er forsøk på å innskrenke hans frihet som forsker. Han har i tillegg skrevet kronikker i Aftenposten sammen med spiondømte Arne Treholt og i 2021 uttalte han seg 50 ganger til Al-Jazeera. Diesen mener at en vesentlig bakgrunn for Russlands invasjon i 2022 er NATOs ekspansjon østover og muligheten for at Ukraina kunne bli medlem av denne forsvarsalliansen. Diesen mener krigen for en stor del handler om kontroll over Svartehavet og at vestlige land, særlig USA og Storbritannia, ønsker å skape en situasjon for Russland som likner  Sovjetunionens krig i Afghanistan.Aktivisten Aage Borchgrevink med tilknytning til Den norske Helsingforskomité hevdet i Morgenbladet at Diesen hadde påstått at bakgrunnen for invasjonen i 2022 var et vestligstøttet kupp i Ukraina i 2014. Borchgrevink hevdet videre at vestlige eksperter som Diesen uttaler seg fra en tilsynelatende nøytral og kunnskapsbasert posisjon. Borchgrevink problematiserte at et universitet med demokrati i sin formålsparagraf godtar at deres professor bidrar til RT. Diesen svarte på Borchgrevinks kritikk med at han ønsket å bidra til en mer opplyst debatt og at han siden krigen begynte ikke hadde mottatt honorar fra RT. Diesen er kritisk til de han mener er tilløp til sensur og kansellering av meningsmotstandere. Rektor Petter Aasen ved USN har forsvart Diesens ytringsfrihet.Diesen skrev i mars og september 2022 at han er fullstendig mot Russlands militære angrep på Ukraina, en krig som er en humanitær katastrofe, og at den russiske ledelsen gjorde en alvorlig feilvurdering da den gikk til invasjon. Diesen understreker at krigen er Russlands feil og ansvar, men at  også NATO har bidratt til konflikten. Han mener at vestlige land må forstå den russiske ledelsens motiv for krigen og særlig Russlands sikkerhetsinteresser, og at Ukraina er et offer for maktkamp mellom NATO og Russland. I november 2021 skrev han på RTs nettside at krigen mellom NATO og Russland om Ukraina var uunngåelig.


== Bibliografi ==
BøkerGlenn Diesen (2017). Russia's Geoeconomic Strategy for a Greater Eurasia. Routledge. 194 sider. ISBN 9780415791687. 
Glenn Diesen (2017). EU and NATO Relations with Russia. Routledge. 240 sider. ISBN 9781138063273. 
Glenn Diesen (2020). The Decay of Western Civilisation and Resurgence of Russia. Routledge. 218 sider. ISBN 9780367587383. 
Glenn Diesen og Alexander Lukin (2020). Russia in a Changing World. Springer Verlag, Singapore. 196 sider. ISBN 9789811518942. 
Glenn Diesen (2021). Europe As the Western Peninsula of Greater Eurasia. Rowman Littlefield. 252 sider. ISBN 9781538161760. 
Glenn Diesen (2021). Russian Conservatism. Rowman Littlefield. 254 sider. ISBN 9781538149980. 
Glenn Diesen (2021). Great Power Politics in the Fourth Industrial Revolution. I.B. Tauris. 272 sider. ISBN 9781538149980. 
Glenn Diesen og Alexander Lukin (2021). The Return of Eurasia. Palgrave Macmillan. 313 sider. ISBN 9789811621789. 
Glenn Diesen (2022). Russophobia: Propaganda in International Politics. Springer Singapore. 270 sider. ISBN 9789811914676. BokbidragGlenn Diesen (2021). “Cooperation and Competition Among Tech Hubs Across Greater Eurasia in the Fourth Industrial Revolution”, in M Patai and M Horvath (eds), Age of Eurasia, Prospektus, Budapest.
Glenn Diesen (2020). “The Geoeconomics of the Eurasian Economic Union’, in A Aseeva and J Gorski (eds.), The Law and Policy of New Eurasian Regionalization Economic Integration, Trade, and Investment in the Post-Soviet and Greater Eurasian Space , Brill, Leiden.
Glenn Diesen (2020). “Russia and COVID-19: Domestic Relief and Geoeconomic Reforms”, in C Hawksley and N Georgeou (eds.) State Responses to COVID-19, HADRI, Sydney.
Glenn Diesen (2020). “Neutral Power Russia?”, in H Reginbogin and P Lottaz (eds.) Permanent Neutrality, Lexington Books, Washington D.C.
Glenn Diesen (2019). “Narrowing the widening political gap”, in L Grigoryev (ed.) Global Governance in Transformation: Challenges for International Cooperation, Springer, London.
Glenn Diesen (2016). “Russia's Pivot to Asia: Constructing a Eurasian State in a Multipolar World”, in D Gopal and D Ahlawat (eds.) Indo-Pacific: Emerging Powers, Evolving Regions and Challenges to Global Governance, Aakar, New Delhi.Akademiske artiklerGlenn Diesen (2021). Cooperation and Competition between Tech Hubs across Greater Eurasia in the Fourth Industrial Revolution, Central Bank of Hungary [publication pending].
Glenn Diesen (2021). Europe as the Western Peninsula of Greater Eurasia, Journal of Eurasian Studies, 12(1): 19-27.
Glenn Diesen (2020). Russia as an International Conservative Power: The Rise of Right-Wing Populists and their Affinity towards Russia, Journal of Contemporary European Studies, 28(2): 182-196.
Glenn Diesen (2019). The Disorderly Transition to a Multipolar World, New Perspectives, 27(3): 25-29.
Glenn Diesen (2019). The Geoeconomics of Russia’s Greater Eurasia Initiative, Asian Politics & Policy, 11(4): 566-585.
Glenn Diesen (2018). The Geoeconomics of the Territorial Dispute between Russia and Japan, Asian Survey, 58(3): 582–605.
Glenn Diesen and Conor Keane (2018). The offensive posture of NATO’s missile defense system, Communist and Post-Communist Studies, 51(2): 92-103.
Glenn Diesen (2018). The ‘New Cold War’ and its Impact on Chinese Geoeconomics, Valdai Discussion Club, 21 November.
Glenn Diesen (2017). The Global Resurgence of Economic Nationalism, Valdai Discussion Club [republished in Russia in Global Affairs], 21 December.
Glenn Diesen (2017). The EU, Russia and the Manichean Trap, Cambridge Review of International Affairs, 19(3): 1-18.
Glenn Diesen (2017). Russia, China and ‘Balance of Dependence’ in Greater Eurasia, Valdai Discussion Club [republished in Russia in Global Affairs], 31 March.
Glenn Diesen and Conor Keane (2017). The Two-Tiered division of Ukraine: Historical Narratives in Nation- and Region-Building, Journal of Balkan and Near Eastern Studies, 19(3): 313-329.
Ivaylo Gatev and Glenn Diesen (2016). Eurasian Encounters: The Eurasian Economic Union and the Shanghai Cooperation Organisation, European Politics and Society, 17(1): 133-150.
Glenn Diesen and Conor Keane (2016). Constraining Missile Defence, Defense and Security Analysis, 32(2): 129-143.
Conor Keane and Glenn Diesen (2015). Divided We Stand: The US foreign policy bureaucracy and nation-building in Afghanistan, International Peacekeeping, 22(3): 205-229.
Glenn Diesen (2015). Inter-democratic security institutions and the security dilemma: a neoclassical realist model of the EU and NATO after the end of the Soviet Union, East European Quarterly, 41(2-3): 137-161.
Glenn Diesen (2015). Coercing ‘European Integration’? Assessing the posture of the CSDP, Polis, No.6, 81-102.
Glenn Diesen and Steve Wood (2012). Russia’s Proposal for a New European Security System: Confirming Diverse Perspectives, Australian Journal of International Affairs, 66(4): 450-467.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Glenn Diesen | Ukraina, NATO vs Russland, Russisk sikkerhetspolitikk, NATOs ekspansjonisme» på YouTube i samtale med Wolfgang Wee
 Wikiquote: Glenn Diesen – sitater