jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Eirik Myrhaug

Eirik Boie Myrhaug Partapuoli (født 21. november 1943 i Gratangsbotn) er en norsk sjaman, ingeniør og forfatter av samisk opprinnelse.I sin ungdom var Myrhaug Partapuoli aktiv i Arbeidernes ungdomsfylking (AUF). Han tok utdannelse som anleggsingeniør ved Stockholms tekniska institut. Frem til 1977 arbeidet han som ingeniør i Norges vassdrags- og elektrisitetsvesen (NVE). I 1979 skapte utbyggingen av Altavassdraget stor kontrovers. Han valgte da å ta parti med demonstrantene som protesterte mot utbyggingen. I 1981 ledet han den andre sultestreiken foran Stortinget under Altaaksjonen. I 1990-årene begynte han å praktisere som sjaman.I 1980- og 1990-årene var Myrhaug Partapuoli leder i Norsk Forum For Økologisk Økonomi. Her hentet han inspirasjon fra blant andre Margrit Kennedy. For sitt engasjement mottok han den alternative utmerkelsen Nordisk Kjetterpris i 1993.

Myrhaug Partapuoli har deltatt i TV-programmene Norges herligste, Jakten på den 6. sans og Brobyggerne.Eirik Myrhaug Partapouli er elder i Arktisk sjamansirkelråd, og styreleder for Arktisk sjamansirkel. Arktisk sjamansirkelråd startet foreningen Arktisk sjamansirkel i 2018. Han er også ambassadør for Håpets Katedral.


== Galleri ==

		
		
		


== Bibliografi ==
Den nye økologiske samfunnsøkonomi. Tankenytt. 1980. 
Økokommunen: tenk globalt handle lokalt. Venstres opplysningsforbund. 1988. 
Sjaman for livet. Nova Forlag. 2011.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Brynn, Grace; Brunvoll, Bente (2011). Sjaman for livet - Erik Myrhaug. Nova. ISBN 9788292390627. 


== Eksterne lenker ==
(en) Eirik Myrhaug på Internet Movie Database
The Match Europe v USA

The Match Europe v USA var en internasjonal friidrettskonkurranse mellom Europa og USA, som ble arrangert på Dinamo stadion i Minsk i Hviterussland 9. og 10 september 2019.
Europa vant konkurransen med 724,5 poeng mot USAs 601,5 poeng.


== Etablering ==
Det europeiske friidrettsforbundet og USA Track & Field ble i desember 2018 enige om å arrangere en slik konkurranse mellom Europa og USA, for første gang siden 1960-tallet.


== Format ==
Hvert lag stilte med inntil 4 utøvere i hver øvelse, og to stafettlag i hver stafettøvelse. Utøverne må være 16 år eller mer pr 31. desember 2019, men 18 år i kulestøt og sleggekast.
I hver øvelse tildeles lagene poeng etter plassering etter følgende modell:

3½ poeng ble gitt til hvert lag på 400 meter hekk for menn, der det ble delt femteplass mellom to utøvere.Det ble konkurrert i 37 øvelser - 18 for menn, 18 for kvinner og en mix-stafett. Formatet var det nye DNA (Dynamic New Athletics), som innebærer følgende regler i tillegg til poengtildelingen nevnt over: I kastøvelser, lengdehopp og tresteg gjøres først tre forsøksrunder, de seks beste går til runde 4, og i runde 4 og 5 elimineres én utøver slik at kun fire utøver deltar i siste runde.


== Premiering ==
I stafettøvelser er pengepremiene €6.000 for vinnerlaget, €4.000 til andreplass og €2.000 til tredjeplass. For individuelle øvelser er pengepremiene som følger:

€7.000
€5.000
€4.000
€3.000
€2.000
€1.000
€500
€500


== Resultater menn ==


=== 100 meter ===
9. septemberVind: -1,1 m/s


=== 200 meter ===
10. septemberVind: 0,0 m/s


=== 400 meter ===
9. september


=== 800 meter ===
10. september


=== 1500 meter ===
9. september


=== 3000 meter ===
10. september


=== 110 meter hekk ===
10. septemberVind: +0,1 m/s


=== 400 meter hekk ===
10. september


=== 3000 meter hinder ===
9. september


=== 4 × 100 meter stafett ===
9. september


=== Høydehopp ===
9. september


=== Stavsprang ===
10. september


=== Lengdehopp ===
9. september


=== Triesteg ===
10. september


=== Kulestøt ===
9. september


=== Diskos ===
10. september


=== Sleggekast ===
9. september


=== Spydkast ===
10. september


== Resultater kvinner ==


=== 100 meter ===
9. septemberVind: -0,8 m/s


=== 200 meter ===
10. septemberVind: -0,1 m/s


=== 400 meter ===
9. september


=== 800 meter ===
9. september


=== 1500 meter ===
10. september


=== 3000 meter ===
9. september


=== 100 meter hekk ===
10. septemberVind: +0,1 m/s


=== 400 meter hekk ===
10. september


=== 3000 meter hinder ===
9. september


=== 4 × 100 meter stafett ===
9. september


=== Høydehopp ===
10. september


=== Stavsprang ===
9. september


=== Lengdehopp ===
10. september


=== Tresteg ===
9. september


=== Kulestøt ===
10. september


=== Diskos ===
9. september


=== Sleggekast ===
10. september


=== Javelin throw ===
9. september


== Mix ==


=== Medleystafett 200+200+400+800 ===
10. september


== Poengstilling ==
17 øvelser ble vunnet av Team Europa - Team USA vant 20
Team Europa fikk 64 pallplasser - Team USA fikk 47


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisiell hjemmeside Arkivert 17. november 2019 hos Wayback Machine.
VM i friidrett 1983 – 3000 meter hinder menn

Øvelsen 3000 meter hinder menn ved VM i friidrett 1983 ble avholdt i Helsingfors, Finland med finale den 12. august. Det deltok 35 utøvere i øvelsen.


== Finale ==


== Semifinaler ==
Avholdt onsdag 10. august 1983


== Forsøksheat ==
Avholdt tirsdag 9. august 1983


=== Heat 1 ===


=== Heat 2 ===


=== Heat 3 ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
http://todor66.com/athletics/world/1983/Men_3000m_Steeplec
Fylkesvei 1553

Fylkesvei 1553 går mellom Gjestad og Langeland i Ullensaker.
Strekningen ble fastlagt 2019, og er en arm av den tidligere fylkesvei 454.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Ullensaker


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv1553
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 1484

Fylkesvei 1484 går mellom Bråtesletta i Gjerdrum og Frogner i Lillestrøm kommune.
Strrekningen ble fastlagt 2019, og består av de tidligere fylkesvei 426 og fylkesvei 254.


== Kommuner og knutepunkter ==

 GjerdrumFrognerlinna 

 LillestrømHexebergvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv1484
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Sinopyrophorinae

Sinopyrophorinae er en gruppe av biller som hører til familien smellere (Elateridae). Denne gruppen omfatter de største smellerne.


== Utseende ==
En middelsstor (9,5 - 14,5 millimeter), lang og slank, brunlig smeller. Det er nokså stor forskjell mellom kjønnene, hannen har lange, hårkledte antenner, store fasettøyne, smalere og mer firkantet pronotum, hunnen har nokså korte antenner uten påfallende hår, små fasettøyne, bredere og mer rundet pronotum. Oversiden er fint hårete. Pronotum er lengre enn bredt, med to par groper. Dekkvingene er smale, med et bredt, skittenhvitt tverrbånd nær spissen.


== Levevis ==
Arten sender ut lys og er dermed den eneste kjente, selvlysende smellerarten i Asia, mens det finnes mange slike arter i Amerika. De voksne billene er aktive i mai-juni (regntid).  Den lever i løvskog og sender ut et gulgrønt lys fra et organ på bakkroppen om natten.


== Utbredelse ==
Arten er beskrevet fra det vestlige Yunnan, omtrent 1650-1750 meter over havet.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien smellere, Elateridae
Underfamilien Sinopyrophorinae Bi, He, Chen, Kundrata og Li, 2019Slekten Sinopyrophorus Bi og Li, 2019
Sinopyrophorus schimmeli Bi og Li, 2019


== Referanser ==


== Kilder ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sinopyrophorinae i Global Biodiversity Information Facility 
Sinopyrophorus – detaljert informasjon på Wikispecies
Drasterius

Drasterius er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).


== Utseende ==
Nokså små (gjerne 4 - 5 millimeter), brede, gjerne brunlige smellere. Kroppen er fint hårete. Antennene er trådformede og nokså korte. Pronotum er rundet, omtrent så langt som bredt, bakhjørnene rett tilbaketrukne.
Larvene er sylindriske, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, gjerne rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.


== Levevis ==
Larvene lever i jorda, gjerne sandjord. De voksne billene lever på bakken eller under steiner og er aktive om våren.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Afrika, Asia og Europa (nord til Tsjekkia og Østerrike).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien smellere, Elateridae
Underfamilien skjellsmellere, Agrypninae Candéze, 1857
Stammen Oophorini Gistel, 1856
Slekten Drasterius Eschscholtz, 1829
Drasterius aegyptiacus Buysson, 1905
Drasterius aethiopicus Candeze
Drasterius agnatus (Candèze, 1873)
Drasterius amplicollis (Fleutiaux, 1933)
Drasterius apicalis (Candèze, 1878)
Drasterius atricapillus (Germar, 1824)
Drasterius bimaculatus (Rossi, 1790) - vidt utbredt, fra Vest-Asia til Sør- og Mellom-Europa
Drasterius brahminus Candèze, 1859
Drasterius brevipennis Candeze
Drasterius cambodiensis Fleutiaux, 1889
Drasterius candezei (Fleutiaux, 1918)
Drasterius caneparii Platia & Gudenzi, 1997
Drasterius capensis Candèze, 1889
Drasterius collaris Candèze, 1859
Drasterius confusus Platia & Gudenzi, 1997
Drasterius cruciatus Candèze, 1900
Drasterius csorbai Platia & Gudenzi, 1997
Drasterius fleutiauxi Platia & Gudenzi, 1997
Drasterius fouqueti Fleutiaux, 1918
Drasterius gibbulus Candèze, 1900
Drasterius illinitus (Candèze, 1889)
Drasterius insularis (Candèze, 1875)
Drasterius makrisi Preiss & Platia, 2003
Drasterius mimus Candeze
Drasterius nigellus (White, 1846)
Drasterius niger (Laurent, 1974)
Drasterius nigricollis (Fleutiaux, 1918)
Drasterius nimbanus (Girard, 1991)
Drasterius nodieri (Fleutiaux, 1918)
Drasterius occidentalis Girard, 1991
Drasterius okinawensis (Ôhira, 2000)
Drasterius perroti (Fleutiaux, 1933)
Drasterius philippinus Platia & Gudenzi, 1997
Drasterius prosternalis Candèze, 1878
Drasterius schatzmayri Binaghi, 1941
Drasterius scotti Fleutiaux, 1935
Drasterius severus Candèze, 1897
Drasterius suarezi Cobos, 1964
Drasterius sulcatulus Candèze, 1859
Drasterius thiollayi Girard, 1971
Drasterius thoracicus Fleutiaux, 1919
Drasterius umbrosus Erichson
Drasterius varians Fleutiaux
Drasterius werneri Platia & Gudenzi, 1997


== Eksterne lenker ==
"Bestemmelsesnøkkel" til den europeiske arten
(en) Drasterius i Encyclopedia of Life 
(en) Drasterius i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Drasterius hos Fauna Europaea 
(en) Drasterius hos ITIS 
(en) Drasterius hos NCBI 
(en) Kategori:Drasterius – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Drasterius – detaljert informasjon på Wikispecies
Fylkesvei 1540

Fylkesvei 1540 går mellom Vestby og Grønlund i Gjerdrum.
Strekningen ble fastlagt 2019, og er en deltrasé av den tidligere fylkesvei 427.


== Kommuner og knutepunkter ==

 GjerdrumVestbyvegen 

Myragutua 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv1540
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Toten Idag

Toten Idag er en digital avis som dekker kommunene Vestre Toten og Østre Toten i Innlandet. Toten Idag ble lansert 20. juni 2019.Avisa er en datteravis av Oppland Arbeiderblad (OA), og er en del av mediekonsernet Amedia.
Erik H. Sønstelie er ansvarlig redaktør for både Oppland Arbeiderblad og Toten Idag.Sæmund Moshagen er redaktør for Toten Idag (2022-). Han etterfulgte Espen Amundrud Solhaug (2019-2021). Toten Idag har kontor i Audheimgården på Lena i Østre Toten kommune.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Fylkesvei 1549

Fylkesvei 1549 går mellom Kankedal og Ask i Gjerdrum.
Strekningen ble fastlagt 2019, og består av en deltrasé av den tidligere fylkesvei 427.


== Kommuner og knutepunkter ==

 GjerdrumKokstad 

Skeismoen 
Fjellvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv1549
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Karl H. Texnæs

Karl H. Texnæs (født 18. mars 1873 i Vaaler kommune, død 1947) var en norsk forretningsmann og politiker. Han var fabrikkeier og garverieier Våler. Han flyttet senere til Moss kommune for å starte industri.
Karl H. Texnæs var hovedforsørger for sin familie, han var også be boende i Moss kommune en stund.Fra folketellinga i 1910 finner vi at familien Texnæs bodde i huset, med to tjenestepiker. Hovedforsørgeren for familien var Karl H. Texnæs. Han var garverimester og eide en garverifortetning i Klostergata 6. Han var gift med Karen Gundbjørg Texnæs, og sammen hadde dem barna Helle og Dordi Texnæs. Karl H. Texnæs skal ha vært en stormann i Moss. Han var innvalgt i bystyret (for Frisinnede Venstre) og var der viseordfører fra 1911, og var en av grunnleggeren av Moss Motorbåtforening. I 1928 skal han ha kjøpt en lærfabrikk i Drøbak, hvor han og resten av hans familie da flyttet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Foto av Texnæs' garveriforretning
Una nasjonalpark

Una nasjonalpark (bosnisk: Nacionalni park Una) ble etablert i 2008 omkring det øvre elveløpet til Una, med sideelvene Unac og Krka i Bosnia-Hercegovina. Det er Bosnia-Hercegovinas største og nyligst etablerte nasjonalpark.


== Utstrekning ==
Nasjonalparkens areal er 198 km², og strekker seg fra kilden til elva Krka i sørvest til dennes samløp med Una. På den sørøstlige siden begynner parken der Unac flyter inn i juvet noen kilometer nedstrøms fra byen Drvar, og følger denne til samløpet med Una i Martin Brod. Nord for Martin Brod ligger parken i et belte på begge bredder av Una; på venstre bredd helt til statsgrensen mot Kroatia. Nordlige grense for parken er omtrentlig ved den lille byen Ripač, som ligger noen få kilometer oppstrøms for Bihać.


== Vannfallene ==
Det er Unas vannfall og stryk som stort sett trekker besøkende til parken. De mest kjente vannfallene ligger i Martin Brod, i tillegg til det største vannfallet Štrbački buk lenger nedstrøms. Det er lagt til rette for rafting, fiske, sykling, vandreturer og camping.


== Flora og fauna ==
Una nasjonalpark har et rikt biologisk mangfold, med 30 fiskearter, 130 fuglearter, samt andre dyrearter som gaupe, rødrev, ulv, brunbjørn og gemse.


== Historie ==
Parkens område har en rik kulturhistorie med flere arkeologiske steder, noen av dem fra førhistorisk tid. Kjente steder er det romerske fortet Milančeva Kula, Rmanj kloster i Martin Brod og middelalderborgen Ostrovica over tettstedet Kulen Vakuf. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) National park Una – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Tsáda

Tsáda er en liten by i den vestlige delen av Kypros. Det ligger i distriktet Eparchía Páfou, i den vestlige delen av landet, 90 km vest for hovedstaden Nicosia og 8 kilometer nord for Pafos.  Tsáda ligger 619 moh. Den har 1.043 innbyggere.
Prosternon

Prosternon er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).


== Utseende ==
Middelsstore (10-15 millimeter), litt brede, blanke, mørke smellere, kroppen er flekkvis tett kledt med lyse, virvlende, nedliggende hår. Hodet er kort og bredt, med små fasettøyne, hos noen arter er disse rundet utstående. Antennene er 11-leddete, middels lange, litt sagtakkede. Brystskjoldet (pronotum) er mer eller mindre firkantet sett ovenfra, gjerne omtrent så langt som bredt. Sidekantene er tydelig markerte, og bakhjørnene er mer eller mindre tilbaketrukket. Dekkvingene er langsmale, omtrent så brede som brystskjoldet, med tydelige lengdestriper.
Larvene er sylindriske, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, gjerne rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.


== Levevis ==
Smellernes larver lever i jorda eller i død ved. Hva de spiser kan variere – noen arter synes å være hovedsakelig planteetere, og enkelte kan være brysomme skadedyr, andre er rovdyr. Mange arter bruker flere år på larveutviklingen. De voksne billene flyr godt og treffes ofte flygende, på blomster eller i vegetasjonen.


== Utbredelse ==
Slekten har en holarktisk utbredelse.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien smellere, Elateridae
Underfamilien tannsmellere (Dendrometrinae) Gistel, 1856
Stammen Prosternini Gistel, 1856 - noe ganger regnet som en egen underfamilie, Prosterninae
Slekten Prosternon Latreille, 1834
Prosternon admirabile Gurjeva, 1984
Prosternon aurichalceum Stepanov, 1930
Prosternon bombycinus (Germar, 1843)
Prosternon chrysocomum (Germar, 1843)
Prosternon egregium Denisova, 1948
Prosternon fallax (Say, 1834)
Prosternon hamata (Say, 1834)
Prosternon hoppingi (Van Dyke, 1932)
Prosternon medianus (Germar, 1843)
Prosternon mirabilis (Fall, 1901)
Prosternon montanum Gurjeva, 1980
Prosternon semilutea (LeConte, 1853)
Prosternon sericeum (Gebler, 1824)
Prosternon syriacum Buysson, 1891
Furusmeller, Prosternon tessellatum (Linnaeus, 1758)
Prosternon viduus (Brown, 1936)


== Kilder ==
Silfverberg, H. 1992. Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae (Liste over Nordens biller). Helsinki.
Zahradník, J. og Chvála, M. 1991. Teknologisk forlags store bok om insekter. N.W. Damm. Om smellere, side 282-287.


== Eksterne lenker ==
Victor Hanssen (1966). Biller 23. Smældere og pragtbiller (dansk). 74 (1 utg.). København: G. E. C. Gads forlag.  [Bestemmelsesnøkler til danske arter]
(en) Prosternon i Encyclopedia of Life 
(en) Prosternon i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Prosternon hos Artsdatabanken 
(sv) Prosternon hos Dyntaxa 
(en) Prosternon hos Fauna Europaea 
(en) Prosternon hos NCBI 
(en) Kategori:Prosternon – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Prosternon – detaljert informasjon på Wikispecies 
bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter
Kyssende studenter

Kyssende studenter (estisk: Suudlevad tudengid) er en estisk bronseskulptur fra 1998 av billedhugger Mati Karmin (1959–).Skulpturen er plassert på en granittsøyle i en fontene fra etterkrigstiden, foran Rådhuset i Tartu. Den viser et kyssende par i en omfavnende bevegelse under en dryppende paraply, og er blitt et varemerke for byen. Inspirasjon til skulpturen fikk kunstneren da han så sin nevø kysse en pike i regnvær. Fontenens kum bærer navn på Tartus vennskapsbyer.Kopier av skulpturen er blant annet satt opp utenfor St. Petersburg uten kunstnerens tillatelse.


== Referanser ==
Rob Thomas

Robert Kelly Thomas (født 14. februar 1972) er en amerikansk sanger, songwriter og musiker, mest kjent som sangeren i rockebandet Matchbox Twenty. Thomas also records and performs as a solo artist, with "Lonely No More" released in 2005 becoming his biggest solo chart success. Thomas fikk tre Grammy Awards for co-writing og at han sang i hitten  "Smooth" fra 1999 avSantana.
Han har skrevet sanger for artister som Willie Nelson, Mick Jagger, Marc Anthony, Pat Green, Taylor Hicks, Travis Tritt og Daughtry.
Siden 1996, har bandet gitt ut flere hit sanger på radioen inkludert "Push", "3AM", "Real World", "Back 2 Good", "Bent", "If You're Gone", "Mad Season", "Disease", "Unwell", "Bright Lights", "How Far We've Come", og "She's So Mean". I 2004, har «låtskrivernes Hall of Fame» gitt han pris. Thomas har fått den første Hal David Starlight -prisen, for å gjenkjenne unge låtskrivere som allerede har hatt en varig innflytelse i musikk industrien.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Rob Thomas (musician) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Rob Thomas på Internet Movie Database 
(en) Rob Thomas på AllMovie 
(en) Rob Thomas hos The Movie Database 
(en) Rob Thomas på Discogs 
(en) Rob Thomas på MusicBrainz 
(en) Rob Thomas på SoundCloud 
(en) Rob Thomas på Spotify 
(en) Rob Thomas på Songkick 
(en) Rob Thomas på Last.fm 
(en) Rob Thomas på Genius — sangtekster 
(en) Rob Thomas på AllMusic 
Rob Thomas på Twitter 
Rob Thomas på Facebook 
Rob Thomas på YouTube
Karen Elene Thorsen

Karen Elene Thorsen (født 1997) er en norsk forfatter og matblogger fra Flekkefjord og er kjent under kallenavnet «Fattig student». Hun har studert markedsføring i Bergen i 2017, og i 2019 studerer hun livsstilsendring og folkehelse på Høyskolen Kristiania i Oslo.


== Karriere ==
I 2017 begynte Thorsen med å dele matoppskrifter på instagram-kontoen sin «fattig.student». Hun delte blant annet ukesmenyer mellom 200 og 400 kroner i uken. Det som motiverte henne til å planlegge matbudsjettene hennes var at hun var arbeidsløs en periode og studerte. I tillegg har hun fortalt at hun var opptatt av å leve sunt. Thorsen har mer enn 224 000 følgere på instagrammen sin per august 2020.I august 2019 ga hun ut kokeboken «Fattig student - 20 ukesmenyer for 250 kroner» og den var den mest solgte boken i løpet av måneden, ifølge Bokhandlerforeningen. Thoresen har også vært med på «God morgen Norge» og «God sommer Norge» på TV2.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fattig student på Instagram. Besøkt 8. oktober 2019.
Fylkesvei 1534

Fylkesvei 1534 går mellom Slattum i Nittedal og Skedsmokorset i Lillestrøm.
Traséen ble fastlagt 2019, og bstår av delstrekninger av de tidligere fylkesvei 401 og fylkesvei 384.


== Kommuner og knutepunkter ==

 NittedalKirkeveien 

Solbergveien 

 LillestrømSolbergveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv1534
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Det Nationale Fotomuseum

Det Nationale Fotomuseum er et fotomuseum i København.
Museets fotosamlinger er basert på en del av Det Kgl. Biblioteks kart- og billedsamling – Fotohistoriske Blade – som ble skilt ut på grunn av kunstnerisk verdi eller fotohistorisk betydning. Museet fikk sitt navn i 1996, og fikk utstillingslokaler i Den Sorte Diamant da denne stod ferdig i 1999. 
Samlingen rummer omkring 50 000 verk oppdelt i samlinger for dansk og utenlandsk fotografi, samt en del særsamlinger. Museet har Skandinavias største samling, ca. 700, av daguerreotypier, en stor albumsamling samt en betydelig samling av samtidsfotografier. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Verk på Det Nationale Fotomuseum hos kulturarv.dk
Aemidius

Aemidius er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae). Slekten omfatter bare én kjent art.


== Utbredelse ==
Arten lever i det sørlige Afrika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien smellere, Elateridae
Underfamilien storsmellere, Elaterinae Leach, 1815
Stammen Ampedini Gistel, 1856
Understammen Dicrepidiina Candéze, 1859
Slekten Aemidius Latreille, 1834
Aemidius gigas (Mannerheim, 1823)


== Eksterne lenker ==
bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter. Besøkt 25.9. 2019
(en) Aemidius i Encyclopedia of Life 
(en) Aemidius i Global Biodiversity Information Facility