jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Henny Dons

Henrike Margrethe «Henny» Dons (født 25. mai 1874 i Øvre Eiker, død 4. juni 1966 i Oslo) var en norsk lærer, misjonskvinne og forfatter. Hun er kjent som en av Norges store kristne kvinnelige lederskikkelser.


== Familie ==
Henny Dons var datter av gårdsbestyrer, senere proprietær, teglverkseier og forstander ved Oslo hospital, Johannes Albrecht Dons (1839–1921) og Johanne Marie Fleischer (1850–1943) av slekten Fleischer. Hun var søster av pionerflyger Hans Fleischer Dons (1882–1940) og forretningsmann og speiderleder Christian Dons (1886-1953). Hun forble ugift.


== Liv og virke ==
Henny Dons kom i 1883 til Kristiania med familien, og fullførte i 1891 middelskoleeksamen ved Nissens Pikeskole. Hun ble deretter privatlærer for familien Bugge i Rosendal, hvor hun utviklet sin kristentro og begynte å engasjere seg i misjonssaken. Hun tok i 1897 den høyere lærerprøve ved Asker seminar.
I årene 1897-1900 var Dons folkeskolelærer i Bærum, før hun i 1900-1917 bekledte tilsvarende rolle i Kristiania. I 1917 ble hun landsbarnesekretær i Det norske misjonsselskap, en stilling hun ble værende i til hun gikk av med pensjon i 1939.
Dons var i 1902 medstifter av Lærerindenes Missionsforbund, hvor hun var formann i perioden 1905–1946. Etter et opphold i London i 1909 bidro hun også til stiftelsen av Norges kristelige lærerforbund i 1909 og Norges Missionsstudieråd i 1911, og medvirket som styremedlem i begge. Hun var dessuten styremedlem i Norges Kristelige Ungdomsforbund, hvor hun i periodene 1905–1917 og 1932–1941 virket som nestformann.
Dons var en produktiv artikkelforfatter, og fast medarbeider i bladet Norges Kvinder. Hun var dessuten redaktør for LMFs Missionshilsen, KFUKs Vort blad og Misjonsselskapets barneblad. Hun skrev dessuten flere bøker. Hun arbeidet for kvinners aktive deltagelse i samfunn og kristenliv. Hun var kjent som en fengslende taler og en dyktig organisator.Hun ble i 1962 hedret med Kongens fortjenstmedalje i gull. I 1965 ble hun utnevnt til æresmedlem i Norske Kvinners Nasjonalråd.
Henny Dons er gravlagt i en familiegrav på Vestre gravlund i Oslo. Ved bisettelsen i Vestre krematorium forrettet sogneprest Sverre Eika.


== Bibliografi ==
1915: Barnetro – Fortællinger til bruk i søndagsskoler og barneforeninger
1920: Kina venter – Barnebok om missionen, Stavanger
1922: Madagaskar venter – Barnebok om misjonen, Stavanger
1923: Kvindens missionsarbeide, Stavanger
1923: Hedningemissionen i søndagsskolen  raad og vink samt 52 fortellinger fra missionsmarkene til bruk i søndagsskole og barneforeninger, Stavanger
1925: Den kristne kvinne og hedningemisjonen. En historisk oversikt, Lutherstiftelsen
1928: Afrika venter – Barnebok om misjonen, Stavanger
1928: Bibelens kvinner. Bibelstudier
1937: Hvad ordene betyr – hjelpebok i sjelesorg blant unge, Norges KFUK, Oslo
1938: Lærerinnenes misjonsforbund LMF – om LMFs arbeide, opgaver og mål, Oslo


== Utmerkelser ==
1962: Kongens fortjenstmedalje i gull


== Referanser ==


== Kilder ==
Dette skrev kvinner. Oslo: Skolen. 1984. s. 59-60. ISBN 8257900109. 


== Eksterne lenker ==
Norsk biografisk leksikon: Henny Dons, besøkt 5/2 2020.
Lokalhistoriewiki: Henny Dons, besøkt 5/2 2020.
Ivar Iversen (padler)

Ivar Iversen (født 24. august 1914, død 19. august 2012) var en norsk padler 
som representerte Oslo Kajakklubb.Han deltok i Sommer-OL 1936 der han ble nr. 8 på K1 1000 meter.
Han vant 5 NM-gull og 13 NM-medaljer i perioden 1935–1947. Han vant kongepokalen i 1938.


== Medaljer i norske mesterskap ==


== Se også ==
Norgesmesterskapet i enerkajakk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Profil på padling.juul.no
(en) Ivar Iversen – Olympedia 
(en) Ivar Iversen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert)
Racerspill

Racerspill eller reserspill er en videospillsjanger der spilleren deltar i kappløp med land-, vann-, luft- eller rombaserte framkomstmidler, enten i første- eller tredjepersonsperspektiv. Spillene kan basere seg på alt fra res i den virkelige verden til helt oppdiktete settinger.
Generelt kan racerspill fordeles i et spekter fra realistiske simracing-simulatorer (som iRacing eller Gran Turismo) til mer arkadeliknende varianter med urealistiske elementer (som Need for Speed eller Burnout).
Racerspill kan falle under kategorien sportsspill.
Øyvind Sølberg

Øyvind Sølberg jr. (født 7. desember 1986) er en norsk tidligere padler som representerte Laksevåg Kajakklubb.
Han vant 19 NM-gull og 62 NM-medaljer i perioden 2001–2010. Han vant kongepokalen i 2010.


== Medaljer i norske mesterskap ==


== Se også ==
Norgesmesterskapet i enerkajakk
Norgesmesterskapet i toerkajakk
Norgesmesterskapet i firerkajakk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Profil på padling.juul.no
Birds of Prey (and the Fantabulous Emancipation of One Harley Quinn)

Birds of Prey (and the Fantabulous Emancipation of One Harley Quinn) er en amerikansk superheltfilm fra 2020, regissert av Cathy Yan, etter et filmmanuskript av Christina Hodson.
Sentrale roller i filmen spilles av Margot Robbie, Mary Elizabeth Winstead, Jurnee Smollett-Bell, Rosie Perez, Chris Messina, Ella Jay Basco, Ali Wong og Ewan McGregor. Filmen er en oppfølger til Suicide Squad fra 2016. Budsjettet for filmen var 84,5 milioner dollar.


== Handling ==
Fire år etter hendelsene fra Suicide Squad avslutter Jokeren alt samarbeidet med Harley Quinn, og kaster henne ut på gaten i Gotham City. Harley blir deretter beskyttet av Doc, eier av en taiwansk-inspirert restaurant. Harley adopterer deretter en Flekkhyene (som hun oppkaller etter Bruce Wayne) og begynner med roller derby. Harley drikker seg full ved en nattklubb eid av Roman Sionis, en nådeløs kriminell, og skader sjåføren hans etter at sjåføren fornærmer henne.
Harley møter også en sanger Dinah Lance, som senere redder en beruset Harley fra å bli kidnappet. Sionis blir imponert over Dinahs kamp-ferdigheter, og ansetter henne som hans nye personlige sjåfør. I mellomtiden etterforsker Renee Montoya en rekke mord utført av noen som har tatt loven i deres egne hånd.
Harley forsøker å rekruttere Dinah som informant, men Dinah avviser tilbudet. Sionis sender Dinah og hans sadistiske håndlanger Victor Zsasz for å hente en diamant som skal inneholde et kontonummer som kan føre til formuen til den kriminelle Bertinelli-familien, som ble massakrert mange år tidligere.
En ung lommetyv Cassandra "Cass" Cain stjeler diamanten fra Zsasz, og svelger den etter at hun blir arrestert. Harley, nå på flukt, blir fanget av Sionis og hans menn. Harley og Cassandra slår seg sammen, og møter en annen snikmorder - Helena Bertinelli. Etter å ha overlevd familiens massakre, begynte Helena å gå etter gangsterne som drepte familien hennes. Harleys leilighet blir senere ødelagt av kriminelle på jakt etter Cassandra. Harley kontakter Sionis og tilbyr å gi ham Cassandra i en byttehandel, og avtaler et møte i en gammel, forlatt fornøyelsespark.


== Rolleliste ==

Harleen Quinzel / Harley Quinn … Margot Robbie
Helena Bertinelli / Huntress … Mary Elizabeth Winstead
Dinah Laurel Lance / Black Canary … Jurnee Smollett-Bell
Renee Montoya … Rosie Perez
Victor Zsasz … Chris Messina
Cassandra Cain … Ella Jay Basco
Roman Sionis / Black Mask … Ewan McGregor


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Birds of Prey på Internet Movie Database 
(sv) Birds of Prey i Svensk Filmdatabas 
(da) Birds of Prey i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Birds of Prey på Allociné 
(nl) Birds of Prey på MovieMeter 
(en) Birds of Prey på AllMovie 
(en) Birds of Prey på Rotten Tomatoes 
(en) Birds of Prey på Metacritic 
(en) Birds of Prey på Box Office Mojo
EM i vannpolo for kvinner 1987

EM i vannpolo for kvinner 1987 (europamesterskapet i vannpolo) ble arrangert i Strasbourg i Frankrike i 1987.


== Sluttstilling ==


== Referanser ==
EM i vannpolo for kvinner 1989

EM i vannpolo for kvinner 1989 (europamesterskapet i vannpolo) ble arrangert i Bonn i Vest-Tyskland i 1989.


== Sluttstilling ==


== Referanser ==
Konstantin II (motpave)

Konstantin II (død 769) var motpave fra 5. juli 767 til 6. august 768. Han ble oppsatt som motpave ved inngripen av sin bror hertug Toto av Nepi etter pave Paul Is død, men ble styrtet et drøyt år senere. Konstantin ble innesperret etter kroningen av Stefan III i et kloster og blindet. 


== Litteratur ==
The Oxford Dictionary of Popes (engelska). Oxford: Oxford University Press. 1986. s. 93–94. ISBN 0-19-282085-0. 
I Papi: storia e segreti (italienska). Roma: Newton & Compton Editori. 1999. s. 231–232. ISBN 88-8289-070-8.
Aslak Kateraas

Aslak Kateraas (født 11. februar 1869 i Åmli, død 20. august 1951) var en norsk gårdbruker og politiker for Venstre.Kateraas fikk si utdanning ved kurs på Nedenes amtsskole og på hagebruksskolen i Fjære. Deretter var han noen år gartner i hjembygda, inntil han overtok farsgården i 1890. I 1902 kjøpte han Nergarden i Åmli og bosatte seg der.Han var medlem i herredsstyret i Åmli fra 1902 og i 21 år. Han var ordfører 1902–10 og 1920–25. Han hadde ei rekke andre verv innen kommunen og i det lokale næringslivet, samt i Norges Banks avdeling i Arendal.I åra 1916–18 var Kateraas innvalgt på Stortinget fra Nedenes krets i Nedenes amt – med plass i kirkekomiteen. I valgperiodene fra 1906 til 1912 og fra 1922 til 1924 var han varareperesentant, først fra Nedenes krets, deretter fra Aust-Agder fylke.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Aslak Kateraas hos Norsk senter for forskningsdata
Lov om oppskyting i verdensrommet

Lov om oppskyting av gjenstander fra norsk territorium m.m. ut i verdensrommet, kortitttel lov om oppskyting i verdensrommet, er en norsk lov som trådte i kraft 13. juni 1969. Den fulle tittelen er lov om oppskyting av gjenstander fra norsk territorium m.m. ut i verdensrommet. Den er en av Norges korteste lover, og en av verdens eldste romlover.Loven fastsetter forbud mot å skyte gjenstander ut i verdensrommet uten tillatelse fra myndighetene. Forbudet gjelder for norsk territorium, herunder også Svalbard, Jan Mayen og norske biland, norske fartøyer, luftfartøyer o.l., samt enhver oppskyting foretatt av en norsk statsborger eller person hjemmehørende i Norge fra område som ikke er undergitt noen stats høyhetsrett.I 2019 oppnevnte Nærings- og fiskeridepartementet et utvalg for gi å anbefaling til en ny norsk lov om romvirksomhet og -industri.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Loven på Lovdata.no
Thomas Kemmerich

Thomas Karl Leonard Kemmerich (født 20. februar 1965 i Aachen) er en tysk jurist og politiker (FDP). Han ble 5. februar 2020 valgt som ministerpresident i Thüringen. Da det ble klart at Kemmerich under den hemmelige avstemningen i landdagen åpenbart hadde kommet til makten som følge av en samlet støtte fra AfD, meddelte han dagen etter, 6. februar 2020 at han gikk av. Hans parti ville anbefale nyvalg.Kemmerich studerte jus i Bonn. Etter Murens fall har han arbeidet som rådgiver i næringslivet. Han ble i 2011 valgt som leder for den politiske grupperingen Liberaler Mittelstand. Han ble i 2015 valgt som leder av FDP Thüringen og varamedlem til FDPs landsstyre.


== Referanser ==
EM i vannpolo for kvinner 1991

EM i vannpolo for kvinner 1991 (europamesterskapet i vannpolo) ble arrangert i Athen i Hellas i 1991.


== Sluttstilling ==


== Referanser ==
EM i vannpolo for kvinner 1993

EM i vannpolo for kvinner 1993 (europamesterskapet i vannpolo) ble arrangert i Leeds i Storbritannia i 1993.


== Sluttstilling ==


== Referanser ==
EM i vannpolo for kvinner 1995

EM i vannpolo for kvinner 1995 (europamesterskapet i vannpolo) ble arrangert i Wien i Østerrike i 1995.


== Sluttstilling ==


== Referanser ==
EM i vannpolo for kvinner 1997

EM i vannpolo for kvinner 1997 (europamesterskapet i vannpolo) ble arrangert i Sevilla i Spania i 1997.


== Sluttstilling ==


== Referanser ==
EM i vannpolo for kvinner 1999

EM i vannpolo for kvinner 1999 (europamesterskapet i vannpolo) ble arrangert i Prato i Italia i 1950.


== Sluttstilling ==


== Referanser ==
Bjørnsons vei (Ringerike)

Bjørnsons vei (3-9, 2-10) er en vei på Vesterntangen i Hønefoss. 
Veien er en stikkvei fra Nansenveien, den går sørover og dreier inn mot Ole Thorkelsens vei, der veien har utkjøring. Ved utkjøringen til Ole Thorkelsens vei starter Ivar Aasens vei.


== Bildegalleri ==


== Se også ==
Gater i Hønefoss


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bjørnsons vei, Ringerike – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Trundholm Mose

Trundholm Mose en mose eller myr i nærheten av Nørre Asmindrup, Odsherred kommune i Odsherred på Sjælland. Før strukturreformen i 2007 lå den i Trundholm kommune. 
Mosen er den inderste del av en tilgrodd bukt, som i stenalderen strakte seg inn fra Sejerø Bugt og som tidlig ble avsperret fra havet av strandvoller.Mosen er kjent for funnet av Solvognen i 1902. Funnet er markert med en minnesten fra 1925.


== Referanser ==
EM i vannpolo for kvinner 2001

EM i vannpolo for kvinner 2001 (europamesterskapet i vannpolo) ble arrangert i Budapest i Ungarn i 2001.


== Sluttstilling ==


== Referanser ==
EM i vannpolo for kvinner 2003

EM i vannpolo for kvinner 2003 (europamesterskapet i vannpolo) ble arrangert i Ljubljana i Slovenia i 2003.


== Sluttstilling ==


== Referanser ==
EM i vannpolo for kvinner 2006

EM i vannpolo for kvinner 2006 (europamesterskapet i vannpolo) ble arrangert i Beograd i Serbia i 2006.


== Sluttstilling ==


== Referanser ==
EM i vannpolo for kvinner 2008

EM i vannpolo for kvinner 2008 (europamesterskapet i vannpolo) ble arrangert i Málaga i Spania i 2008.


== Sluttstilling ==


== Referanser ==
Debatten

Debatten er et norsk storformat debattprogram som har gått på NRK1 siden 07. januar 2010. Programmet erstattet programmet Standpunkt som ble nedlagt i 2007.


== Om programmet ==
Første program ble sendt 5. mai 2011 med Erik Wold som programleder. I starten gikk Debatten med ujevne mellomrom, men fra oktober samme år ble det sendt mer eller mindre ukentlig på NRK1. Høsten 2014 tok Ingunn Solheim over programlederjobben, og 1. mars 2018 hadde Fredrik Solvang sin første sending og han ble fast programleder i april samme år. Siden har programmet hatt flere gjesteprogramledere, blant andre Ingerid Stenvold, Gry Blekastad Almås og Nina Owing.I november 2019 ble antall sendinger doblet fra én til to sendinger i uken, og sendes nå hver tirsdag og torsdag klokken 21.25.Debattene omfatter alt fra kulturelle, sosiale og samfunnsmessige emner til norsk og internasjonal politikk. Programmet sendes vanligvis direkte fra studio i NRK Marienlyst, men sendes også utomhus, blant annet under valgkamper.Debatten har hatt stigende seertall med Fredrik Solvang som programleder. Våren 2018 lå snittet på 364 000 seere, mens våren 2019 hadde seertallet steget til nærmere 400 000 seere per sending. Enkelte av sendingene hadde over 500 000 seere.Fredrik Solvang ble kåret til beste programleder – nyhet, sport eller aktualitet for programmet under Gullruten 2020 I tillegg har programserien og programlederne vært nominert til Gullruten flere ganger.


== Programledere ==
Fredrik Solvang (2018–)
Ingunn Solheim (2014–2018)
Erik Wold (2011–2014)
Atle Bjurstrøm (2010–2011)


== Priser og nominasjoner ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Debatten på Internet Movie Database 
(no) Debatten på NRK TV
EM i vannpolo for kvinner 2010

EM i vannpolo for kvinner 2010 (europamesterskapet i vannpolo) ble arrangert i Zagreb i Kroatia i 2010.


== Sluttstilling ==


== Referanser ==
EM i vannpolo for kvinner 2012

EM i vannpolo for kvinner 2012 (europamesterskapet i vannpolo) ble arrangert i Eindhoven i Nederland i 2012.


== Sluttstilling ==


== Referanser ==
EM i vannpolo for kvinner 2014

EM i vannpolo for kvinner 2014 (europamesterskapet i vannpolo) ble arrangert i Budapest i Ungarn i 2014.


== Sluttstilling ==


== Referanser ==
EM i vannpolo for kvinner 2016

EM i vannpolo for kvinner 2016 (europamesterskapet i vannpolo) ble arrangert i Beograd i Serbia i 2016.


== Sluttstilling ==


== Referanser ==
EM i vannpolo for kvinner 2018

EM i vannpolo for kvinner 2018 (europamesterskapet i vannpolo) ble arrangert i Barcelona i Spania i 2018.


== Sluttstilling ==


== Referanser ==
EM i basketball for menn 1935

EM i basketball for menn 1935 (europamesterskapet i basketball for menn) ble arrangert i Genève i Sveits i 1935.


== Sluttstilling ==


== Referanser ==
Jubileumsstien

Jubileumsstien 2020 er en 55,4km turtrasé gjennom Bergen kommune fra Krokeide i Fana bydel i syd til Tellevik kai i Åsane bydel i nord. Den etableres som en del Bergens 950 års jubileum i 2020. Turen er inndelt i åtte etapper, er skiltet med egne skilt og har merkestaver med 150 - 200 meters mellomrom. Det er informasjonstavler langs turtraséen, som i hovedsak går på sti i terrenget, og noe på grusvei eller lokalveier med asfalt. Turens høyeste punkt er Hauggjelsvarden på Vidden, 674 m o.h.


== Etapper ==
Etappene er merket med standard gradering grønn, blå og rød. Etappene er:

Krokeide - Fana kulturpark, 7,2 km, blå
Fana kulturpark - Valle, 5,7 km, grønn
Valle - Myrdalsvatnet
Myrdalsvatnet - Søylen
Søylen - Rolland, 18 km, rød
Rolland - Ulsetstemma
Ulsetstemma - Falkanger
Falkanger - Tellevik kai, 2,5 km, grønn


== Kilder ==
Gå Bergen på langs i 2020 – ny turløype planlegges, Bergen kommune Arkivert 5. februar 2020 hos Wayback Machine.
Her går den nye jubileumsstien, bt.no
Byjubileum med fjellturen «Bergen på langs», ba.no
Torje Olsen Solberg

Torje Olsen Solberg (født 11. februar 1856 på Kvastad i tidligere Holt kommune, død 1. oktober 1947) var en norsk gårdbruker og politiker for Venstre.Torje Olsen hadde utdanning fra underoffisersskolen i Kristiansand og fra amtsskole. Han var også et års tid i Amerika. I 1885 gifta han seg med Bente Solberg og overtok hennes gård, som han da tok etternavn etter.Han var medlem av Holt herredsstyre fra 1896 til 1898 og igjen fra 1905 til 1919. Han var varaordfører fra 1905 til 1910 og fra 1914 til 1916. Han hadde også flere andre kommunale og fylkeskommunale verv. Han var med på å starte Holt Meieri og å få oppretta Holt landbruksskole.Solberg var vararepresentant til Stortinget fra Holt krets i Nedenes amt i tre valgperioder fra 1913 til 1921. Han møtte for Jens Marcussen i deler av 1918-sesjonen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Torje Olsen Solberg hos Norsk senter for forskningsdata
Johannes VII

Johannes VII (født ca 650 i Rossano i Calabria, død 18. oktober 707 i Roma ) var pave fra 1. mars 705 til sin død 18. oktober 707.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Likesom sin forgjenger og flere andre paver i den bysantinske tiden for pavedømmet, var Johannes VII av gresk herkomst. Han var sønn av Blatta (c. 627–687) og Platon; faren var cura palatii urbis Romae, curator ved Palatinen.  Dette gjør Johannes til den første pave som var sønn av en bysantinsk embedsmann. Hans farfar var Theodorus Chilas (ca. 600 – etter 655), var en bysantinsk senator i 655.Innen han ble pave var Johannes rektor over de apostoliske patrimonier ved Via Appia.


=== Pontifikat ===
Han besteg pavestolen den 1. mars 705. Johannes hadde gode relasjoner med langobarderne, men desto dårligere med keiser Justinian II. I 692 var det konsil som Konstantinopel anordnet uten å innby andre biskoper enn grekere. Justinian sendte konsilets beslutninger til Johannes, men paven sendte dem bare tilbake uten det være seg godkjennelse eller fordømmelse.
Johannes lot oppføre flere nye bygninger og restaurere kirker i Roma. Han påbegynte blant annet et pavelig palass, episcopium, ved foten av Palatinen, muligens på det sted der hans foreldrehjem lå. De fresker han lot utføre i kirken Santa Maria Antiqua på Forum Romanum oppviser i sitt formspråk en tydelig bysantinsk innflytelse.
I tilslutning til den daværende Peterskirken lot Johannes oppføre et kapell dedisert ttil Jomfru Maria, iblant kalt Oratorio di Papa Giovanni VII. Kapellet ble revet i samband med byggingen av den nåværende Peterskirken, men to kostbare mosaikkfragment ble reddet for ettertiden. Det ene, Kongenes tilbedelse, bevares i kirken Santa Maria in Cosmedin, mens det andrae et portrett av paven som holder i en modell av kapellet, er i de såkalte Grotte Vaticane under Peterskirken. Paven framstilles med kvadratisk nimbus, noe som innebærer at han levde på tiden for mosaikkens tilblivelse.
Han restaurerte også klosteret i Subiaco som var blitt ødelagt av langobardene i 601.
Johannes døde i det palass han lot oppføre på Palatinen og ble begravet i det oratorium han lot oppføre i Peterskirken.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Catholic Encyclopedia Volume VIII (1910)
Claudio Rendina: I Papi. Storia e segreti, Newton Compton, Roma, 1984.


== Eksterne lenker ==
(en) Ioannes VII – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Margit Dale

Margit Dale (født 9. mars 1975) er en norsk tradisjonsmatformidler, matblogger, kokebokforfatter, programleder og politiker (Sp). Hun bor i Valle i Setesdal og er gift med Frode Verpe som hun har tre barn sammen med. Dale er utdannet sykepleier og heimkunnskapslærer og er blant annet kjent som programleder for TV 2-seriene Fjellmat og Kystmat hvor hun deltok sammen med Rune Andersen og Trond Moi. 
Første sesong av TV-serien Fjellmat ble vist på TV 2 i 2015, og i 2017 viste TV 2 sesong 2 av serien. I 2019 var hun sammen med Rune Andersen og Trond Moi aktuell med TV-serien Kystmat på TV 2. Kystmat sesong 2 ble innspilt sommeren 2019 og ble vist på TV 2 våren 2020. Margit Dale deltok også i NRK-serien Folkeopplysningen i 2018. Hun slaktet et lam i programmet, og det resulterte i at flere av de andre deltakerne i programmet trakk seg. Programmet fikk bred medieomtale med blant annet et innslag i NRKs Lørdagsrevyen.I 2015 var hun medforfatter for kokeboka Rune & Margit & Moi – I Setesdals kulinariske skattkammer. Forlaget Vigmostad & Bjørke har i sin vårkatalog for 2020 oppgitt at Dale er delaktig i en ny kokebok med tittel Kystmat som skal utgis i juni 2020.2019 etablerte hun hjemmesiden sin med blogg og oppskriftsarkiv. Dale holder også foredrag og tar konferansieroppdrag.
Margit Dale er oppvokst på slektsgården Systog Dale i Valle. I 2003 overtok hun slektsgården etter sin far og er per 2020 bosatt der med ektemann og tre barn. Ifølge boken Rune & Margit & Moi - I Setesdals kulinariske skattkammer var oppveksten preget av matauk og matlaging etter gamle lokale tradisjoner. Denne oppveksten har lagt grunnlaget for hennes matfilosofi hvor bærekraft, jakt og det å høste av naturen står sentralt.  
I 2011 ble hun valgt inn i kommunestyret i Valle kommune for Senterpartiet. Hun fikk fornyet tillit i kommunestyret i Valle ved valgene i 2015 og 2019. Ved fylkestingsvalget 2019 ble hun også valgt inn i fylkestinget og fylkesutvalget i det nye fylket Agder.


== Utgivelser ==
Rune & Margit & Moi – I Setesdals kulinariske skattkammer, Vigmostad & Bjørke, Bergen 2015
Kystmat, med Rune Andersen og Trond Moi, Vigmostad & Bjørke, Bergen 2020
Heimelaga - Oppskrifter og kvardagslykke frå Margits kjøkken, Vigmostad & Bjørke, Bergen 2021


== TV-program ==
Fjellmat – med Rune Andersen og Trond Moi, TV2, 2015 og 2017
Folkeopplysningen, NRK, 2018
Kystmat – med Rune Andersen og Trond Moi, TV2, 2019 og 2020


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Margit Dales hjemmeside
Om Margit Dale på Setesdalswiki