jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Helga Bekker

Helga Bekker (født 14. juni 1886 i Bergen, død 10. september 1969) var en norsk lege, lyriker, forfatter, lærer og redaktør.


== Familie ==
Helga Bekker var datter av den innvandrede tyske læreren og misjonspresten Franz Friedrich Bekker som underviste ved Hambros private skole i Bergen og hans hustru Sofie Cecilia Margrethe  Haugland.


== Liv og virke ==
Bekker tok middelskoleeksamen ved U. Pihls skole i fødebyen Bergen, før hun fullførte artium ved Hambros skole. Hun var i et års tid lærer ved Nikka Vonens privatskole for unge piker i Dale i Sunnfjord.
Hun ble cand.med. i januar 1917. I 1919 ble hun ansatt som lege ved Furuly sanatorium (Furuly helseheim) på Stord. Selv fremholdt hun oppholdet på Stord som det viktigste i hennes virke som lege, der hun ble kjent med nye, naturmedisinske fasetter av legegjerningen, i tillegg til opphold i Stockholm hvor hun lærte massasje, og hos doktor Ernst Westerlund i Enköping. Hun praktiserte fra 1921 i Bergen innenfor dietetisk-fysikalsk terapi med fastekurer som spesialfelt, der sol, vann og massasje inngikk i behandlingen.
I perioden 1925-1929 var hun redaktør for tidsskriftet Naturlægen. Hun redigerte også den første årgangen (1926) av Tidsskrift mot vitenskapelig dyreplageri.
Foruten sitt faglige virke utga Bekker lyrikk, ofte med et religiøst preg. Sammen med komponisten Ivar Skårset skrev hun Hymne for mannskor, utgitt i 1925.


== Bibliografi ==


=== Lyrikk ===
1916 – Digte (Kristiania: Albert Cammermeyers forlag)
1917 – Komme ditt rike (Kristiania: Albert Cammermeyers forlag)
1918 – Fugl Phønix (Kristiania: Albert Cammermeyers forlag)
1918 – Den hellige time (Kristiania: Albert Cammermeyers forlag)


=== I tidsskrifter - et utvalg ===
Lokalhistoriske artiklar Sogn og Fjordane


== Referanser ==


== Kilder ==
Dette skrev kvinner. Oslo: Skolen. 1984. s. 27. ISBN 8257900109. 
Studentene fra 1904. Oslo: (Grøndahl). 1929. s. 26ff.
Petenaea cordata

Petenaea cordata er et treslag som vokser i Mellom-Amerika. Det har ingen nære slektninger og er plassert som eneste art i familien Petenaeaceae.
Bladene er store, håndnervede og hjerteformede med rød bladstilk. Blomstene mangler kronblad og har i stedet lange, grove, rosa hår. Fruktene er bærlignende. Arten er utbredt  i Chiapas og Tabasco i Mexico, i Huehuetenango, Alta Verapaz og Petén i Guatemala og i Belize. Den vokser i sesongmessig tørr til våt tropisk skog og finnes ofte på litt åpne steder som ved innsjøer og i vegkanter.
Petenaea cordata ble beskrevet av Cyrus Longworth Lundell i 1962 og først plassert i familien Elaeocarpaceae. Seinere botanikere har ofte plassert arten i lindefamilien (Tiliaceae) ettersom den har en overfladisk likhet med disse plantene. Molekylærgenetiske studier har vist at Petenaea hører til i ordenen Huerteales.


== Litteratur ==
«Petenaeaceae». APWEbsite. Besøkt 31. desember 2019. 
J.M. Maarten m.fl. (2010). «Petenaeaceae, a new angiosperm family in Huerteales with a distant relationship to Gerrardina (Gerrardinaceae)». Botanical Journal of the Linnean Society. 164 (1): 16–25. ISSN 1095-8339. doi:10.1111/j.1095-8339.2010.01074.x. 


== Eksterne lenker ==
(en) Petenaea cordata i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Petenaea cordata hos ITIS 
(en) Petenaea cordata hos NCBI 
(en) Petenaea cordata hos The International Plant Names Index 
(en) Petenaea cordata hos Tropicos 
Petenaea cordata – detaljert informasjon på Wikispecies
Helligtrekongerslys

Helligtrekongerslys er en gammel tradisjon til markering av at julen er til ende (på Helligtrekongersaften).
Lyset har tre armer, en for hver av De hellige tre konger. Lyset har form som en gaffel.
Når lysene var brent ned til der hvor armene møtes, var julen slutt. Tidligere var det skikk å innstøpe en smule krutt, slik at det lød et lite knall som en effektfull markering av julens avslutning.I Peters Jul fra 1866 står det i avsnitt 10 (helligtrekongersaften):

Se, nu er da Julen strax forbi;
det er Helligtrekongers Aften.
Saa ender den rare Jul; men vi
er glade, at vi har haft den.
Tre Lys har vi tændte — tænk en Gang!- 
for Kongerne, de, som bragte
Jesusbarnet en Julepresent;
vi ved det, for Faer har sagt det.
Her sidder vi ved vort lille Bord
og ser, hvordan Lysene brænde;
naar de er slukkede, siger Moer,
at saa er Julen til Ende.


== Referanser ==
Peters Jul

Julefortellingen Peters Jul er en samling av dikt omhandlende dansk jul i slutten av 1800-tallet. 
Versene er velkjente blant dansker, og aller mest de første strofer av «Før Julen»:

Jeg glæder mig i denne tid;
nu falder julesneen hvid,
så ved jeg julen kommerMin Far hver dag i byen går
og når han kommer hjem, jeg står
og ser hans store lommer.Den ble utgitt første gang i desember 1866. Historien er av Johan Krohn med delvis håndkolorerte tegninger av Otto Haslund og forfatterens bror Pietro Krohn. I 1870 utkom den alene med Pietro Krohns tegninger, og utgaven fra 1889 var den første farvetrykte med tegningene bearbeidet av Frants Henningensen. Den tredje illustrator av Peters Jul er Herluf Jensenius', hvis utgave kom på Gyldendal i 1947.
For mange dansker ble Peters Jul innbegrepet av dansk hyggelig jul. Historien følger drengen Peter fra et velstillet hjem hele veien gjennom opptakten til julen, over juleaften, nyttårsaften og helt til helligtrekongersdag, når julen er endegyldig over, og det gamle visne juletre kjøres vekk.
I historien er det kremmerhus og julegås, juletre og hemmelige julegavepuslerier, levende lys, snø og en ordentlig julemand som sørger for å bringe julen til alle hjem med snille barn. En familie som hygger for hverandre og en gammel bestemor som kommer på besøk og forteller spennende historier. Jo, det er ekte, gammeldags julehygge hele veien igjennom boken.
I 1961 skrev skriften Habakuk en gjennomført satirisk parodi på Peters Jul, som jo alltid er fristende for den som skal være kontrær.
Boken er i 2006 blitt filmatisert av Jeppe Søe og utgitt på DVD med blant andre Grethe Sønck og Peter Belli som fortellere. Filmen er opptatt i Ribe, Danmarks eldste by, på museet Quedens Gaard, som er autentisk for perioden. Ett av Johan Krohns barnebarn er med på filmens bonusspor med samtidshistorier om brødrene Krohn og deres jul i familien.


== Litteratur ==
Johan Krohn, Peters jul, 1. Før Julen, 1866
Habakuks Jul (1961)
Mogens Lebech, Peters Jul gennem 100 År, Ringsted, 1966.


== Eksterne lenker ==
Kalliope indeholder hele teksten til Peters Jul og andre av forfatterens verker
Rosettbakkelse

Rosettbakkelse eller rosetter er en skandinavisk småkake som ofte blir bakt til jul.Kaken er en rørebakst som blir laget med et rosettbakkelsjern. Jernet har et håndtak med en rosettform festet ytterst. Røren inneholder mel, egg, melk og sukker. Man heller den opp i jernet og koker hver kake i smult. De kan pyntes med glasur, sukker eller krem med litt syltetøy til servering.Ved en avstemming i radioprogrammet Nitimen ble rosettbakkelsen kåret til et av de syv slag man bør bake til jul.På svensk blir kaken kalt struva (flertall struvor). En finsk variant av struvor blir laget uten jern, men av en lang rørestråle som blir formet til en rund kake. Denne blir ofte servert til feiring av valborgsaften eller første mai.


== Galleri ==

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Rosettes (food) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Oppskrift ved tine.no
(no) Rosettbakkelsjern ved Digitalt Museum
Helene Schei

Helene Schei (født 1945) er en norsk kjemiker og professor emerita i petroleumsteknologi ved Universitetet i Stavanger. Hun var institusjonens første kvinnelige professor.
Hun ble cand.real. ved Universitetet i Trondheim og var ansatt der og ved North Dakota State University. Hun ble dr.philos. i 1984. Hun var ansatt som seniorforsker og forskningsgruppeleder ved Rogalandsforskning fra 1985 og som førsteamanuensis i petroleumsteknologi ved Høgskolesenteret i Rogaland (HSR; nå Universitetet i Stavanger) fra 1990. I 1993 ble hun professor i petroleumsteknologi, og ble da HSRs første kvinnelige professor.


== Referanser ==
Juletreplyndring

Juletreplyndring (svensk: julgransplundring), Knutsfest eller Knutsdans er en tradisjon i samband med at julen tar slutt, som innebærer at man blant annet «kler av» og «kaster ut» juletreet og setter bort advents- og julesakene, noe som i Sverige ofte skjer på tyvendedag jul, som faller på 13. januar. Mange jultreplyndringer holdes dog på en nærliggende dag. I eldre svensk tradisjon, og på mange hold i Europa tar julen slutt en uke tidligere, etter trettendedag jul. Forandringen i Sverige skjedde på 1600-tallet med anledning av en kirkehøytid med åtte dagers etterfest (oktav).Tradisjonen, som kommer fra Norden, er blitt strekt forandret siden 1870-årene. På 1900-tallet begynte tjugondag Knut å bli knyttet til barn og søtsaker. Juletreplyndringer var vanligst i etterkrigstiden. Tradisjonen har sitt opphav i at man lenge hengte blant annet eplet i treet. Man plyndret altså treet for frukt, kaker og godterier. 
Juletreplyndringen sees som en avslutning på den over en måned lanea periode ned julefeiring som ble innledet i  adventstiden.


== Referanser i populærkultur ==
Siste vers av julesangen "Raska fötter springa tripp, tripp, tripp" fra 1901, skrevet av Sigrid Sköldberg-Pettersson og Emmy Köhler, skildrer hvordan «julegranen bäres ut», noe som gjør at en juletreplundring særskilt kan betone siste vers.
Astrid Lindgren skildrer tradisjonell julgransplyndring i Sverige blant annet i «Pippi Långstrump har julgransplundring» fra 1979.


== Referanser ==
Per Kjøllesdal

Per Atle Kjøllesdal (63) er politiker og gårdbruker i bygda Utvik. Han ble valgt til ordfører i Stryn kommune etter kommunevalget i september 2019. Per Kjøllesdal representerer Senterpartiet i Stryn. Han overtok ordførerkjedet etter Sven Flo fra Høyre som var ordfører i Stryn kommune i åtte år.


== Referanser ==
Liste over kjente kviteseidinger

Utdypende artikkel - Kjente kviteseidinger


== Historiske personer ==
Jens Michelsen (d. 1633), sogneprest i Kviteseid og prost i Øvre Telemark
Peder Povelsson Paus (1590–1653), sogneprest i Kviteseid og prost i Øvre Telemark; oppvokst i Oslo
Povel Pedersson Paus (1625–1682), sogneprest i Hjartdal og undertegner av Enevoldsarveregjeringsakten; oppvokst i Kviteseid
Amund Hansson Morland (1624–1700), sogneprest i Kviteseid, prost i Øvre Telemark og jubellærer; oppvokst i Fyresdal
Hans Povelsson Paus (1656–1715), sogneprest i Kviteseid og bygdemålsdikter (Stolt Anne); oppvokst i Hjartdal
Otto Stoud (1677–1731), sogneprest i Kviteseid; danskfødt
Peder Hansson Paus (1691–1759), sorenskriver i Øvre Telemark
Sterke-Nils (1720–ca.1800), «kjempekaren fra Seljord», født i Brunkeberg, Kviteseid
Hans Pedersson Paus (1721–1774), sorenskriver i Øvre Telemark
Jens Zetlitz (1761–1821), sogneprest i Kviteseid; oppvokst i Stavanger


== Sydpolfarer og skipionerer ==
Sondre Norheim (1825–1897), skipioner, født i Morgedal, død i Nord-Dakota, USA
Olav Bjaaland (1873–1961), født i Morgedal


== Kulturpersoner og kunstnere ==
Magnus Brostrup Landstad (1802–1880), sogneprest i Kviteseid, salmedikter og folkeminnesamler; oppvokst i Vinje og Seljord
Maren Ramskeid (født i 1817 i Kviteseid), tradisjonsbærer
Gunnar Utsond (1864–1950), billedhugger
Aslaug Vaa (1889–1965), lyriker, oppvokst i Kviteseid og søster av Dyre Vaa, født i Rauland
Dyre Vaa (1903–1980), billedhugger, født i Kviteseid
Solveig Muren Sanden (1918–2013), illustratør og tegneserieskaper, født i Vrådal, Kviteseid
Olav Mosdøl (1937–), lyriker
Oddmund Haugen (1951–), lyriker, oppvokst i Vråliosen


== Embetspersoner ==
Halvor Folkestad (1807–1889), sogneprest i Kviteseid, senere biskop av Hamar; oppvokst i Bø


== Vitenskap og akademikere ==
Aasmund Sveinung Sudbø (1951-2021), professor i fysikk ved UiO


== Idrett ==
Torjus Hemmestveit (1860–1930), skihopper og kombinertløper, født i Morgedal, død i Minnesota, USA
Mikkjel Hemmestveit (1863–1957), skihopper og kombinertløper, født i Morgedal
Jan Rune Grave (1977–), kombinertløper, oppvokst i Vrådal


== Andre kategorier ==
Henrik Shipstead (1881–1960), amerikansk senator fra Minnesota med far fra Kviteseid (Såve Torjusson Skibsted)
Didrik Cappelen (1903–1980), jurist og motstandsmann i Skien, født i Kviteseid
Hans Cappelen (1903–1979), jurist, motstandsmann og forretningsmann i Oslo, født i Kviteseid
Karl Johan Stensland

Karl Johan Stensland (født 28. april 1937, død 4. desember 2018) var en norsk politiker og forretningsperson fra Haugesund.


== Politisk karriere ==
Karl Johan Stensland var i flere år en av KrFs mest profilerte politikere i Haugesund. Han har vært medlem av bystyret, formannskapet, vært leder av det kommunale kulturstyret og senere hovedutvalg i til sammen 20 år. I 2007 meldte han overgang til Høyre, blant annet på grunn av Medhaug-saken. En av hans viktigste politiske saker var ungdomsarbeidet i kommunen. Da han blant annet var sentral i å få på plass Gamle Slaktehuset som allaktivitetshus i Haugesund sentrum. Som politiker jobbet han tett mot kirken, da han var med å ordne klokkespillet og kororgelet i Vår Frelsers kirke. Han var også involvert i byggingen av Rossabø kirke sør i Haugesund. For innsatsen ble sønnen hans, Sveinung Stensland, den første som ble døpt i kirken den 17. desember 1972. I januar 2013 ble Karl Johan tildelt KS-medaljen for lang tjeneste i Haugesund kommune.


== Speiderarbeid ==
Karl Johan Stensland har hele sitt liv vært aktiv i speiderbevegelsen. Allerede i 1949 som 12-åring debuterte han på speiderleir i Hålandsdalen. Siden har han prøvd å delta på speiderleir hver sommer. Den 1. september 1961 stiftet Karl Johan speidertroppen 15. Haugesund KFUM. Denne troppen ble til ved at 14. Haugesund KFUM ble delt opp. I 1962 hadde 15. Haugesund den første ulveflokken Han ble i 1972 valgt inn i landsstyret til Norges KFUM speiderene. Stensland mottok i 1983 KFUM speidernes hederstegn i gull for sitt arbeid for speiderbevegelsen i Norge.


== O.J. Hanssen ==
Karl Johan Stensland har lenge vært eier og drevet parfymeriet O.J Hanssen i Haugesund sentrum. Parfymeriet er den nest eldste butikken i Haugesund sentrum etablert i 1889 og feiret 125-årsjubileum i 2014. Karl Johan startet som ærendsgutt hos klesbutikken Lie Herre som 15-åring, og ble rast ekspeditør der. Som 19åring ble Karl Johan tilbydd jobb I parfymeriet innehaveren Arnulf Hanssen. Hanssen spurte Karl Johans daværende sjef Einar Lie om han kunne få tilby Karl Johan en stilling. Einar Lie var positiv til at Karl Johan skulle begynne hos Arnulf Hanssen, og rådet han til å takke ja.Da O.J Hanssens sønn Arnulf Hanssen døde ugift og uten barn, fikk Karl Johan Stensland tilbud om å kjøpe seg inn i butikken i 1972, og ble også disponent over forretningen. Noen år senere kjøpte han resten av selskapet. Selskapet er i dag eid av sønnen Hans Kristian Stensland som overtok driften etter Karl Johan.
Det var i 1980-årene god omsetning i parfymeriet som ble oppfattet som butikken som hadde alt. De produserte egne kremer, parfymer og hadde sykeartikler til hjemmesykepleien. Senere kom lov om kosmetikkavgift og statlige og kommunale innkjøpsordninger. De måtte kutte ut egenproduksjon, og andre selskaper spesialiserte seg på apotek- og helseprodukter Butikken var det eneste godkjente firmaet for salg av brystproteser mellom Stavanger og Bergen, og hadde i snitt 15–20 kunder i måneden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
 (en) Karl Johan Stensland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Margaret Aase

Margaret Knutson «Magga» Aase (født 1. mai 1988) er en kampsportutøver fra Kristiansand, og verdensmester innen brasiliansk jiu-jitsu og sport-jujutsu.
Aase begynte med jujutsu som 8-åring. Som 21-åring deltok hun i Stockholm i sitt første internasjonale stevne innen brasiliansk jiu-jitsu, hvor hun vant både sin egen klasse samt åpen klasse. Hun har både EM- og VM-tittel innen sport-jujutsu. I 2011 tok hun VM-gull i brasiliansk jiu-jitsu i Los Angeles.Hun har også NM-sølv i judo, og har trent karate.Hun 2012 deltok hun i TV-programmet Norges beste fighter i grenen Mixed Martial Arts mot andre norske kvinnelige toppidrettsutøvere innen kampsport. Hun vant alle sine tre kamper, den siste mot Fatima Pinto i finalen. Hun vant dermed tittelen «Norges beste fighter 2012», 250 000 kroner, samt en 12 måneders proffkontrakt. Den første MMA kampen var 16. november 2012, hvor hun vant på knockout i andre runde mot svenske Lina Eklund på «Rumble of the Kings»-stevnet i Linköping i Sverige.I 2020-sesongen var hun deltager i TV-programmet Mesternes mester. I 2021 er Aase deltager i en ny sesong av gameshowet Fangene på fortet.


== MMA-karriere ==


== Meritter ==
IBJJF Sølvmedalje  EM  2016
IBJJF Verdensmester 2012, 2011
IBJJF No gi verdensmester 2011
IBJJF Europamester åpen klasse 2011
IBJJF Sølvmedalje VM 2010
IBJJF Bronsemedalje åpen klasse VM 2010
JJIF Grand Slam German Open vinner 2016
JJIF U21 verdensmester 2007
JJIF U21 sølvmedalje EM 2006
JJIF U21 bronsemedalje VM 2005
Vinner av Norges Beste Fighter 2012 (MMA)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Margaret Aase på Internet Movie Database
Nils Petter Sundgren

Nils Henrik Christian Sundgren (født 24. februar 1929 i Bromma i Stockholm, død 30. desember 2019 i Oscars distrikt i Stockholm) var en svensk filmkritiker, programleder, kulturjournalist, litteraturviter og oversetter.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Nils Petter Sundgren var sønn av flylegen ved Roslagens flygflottilj Nils E.G. Sundgren og filosofie magister Birgit Lilliedahl.


=== Karriere ===
Sundgren var programleder for Filmkrönikan i Sveriges Television i en meget lang periode, fra 1963 til 1991. Iblani hadde han Torsten Jungstedt som vikari. Sesongen 1985/86 ble hvert  program ca 1,5 time langt og ble sendt om lag én gang i måneden, med Bim Clinell som assisterende programledere, etterfulft av Marie Olofssonsom sidekick. Sundgren var underveis også samtidig filmsjef i SVT2 fra 1969 til 1987.
Han var gift første gang 1963–1982 med skuespillerinnen og naprapaten Susanne Ulfsäter. De fikk fire barn. Andre gangen var han gift fran 1982 til sin død med fotomodellen Ulla Gelin (født 1939), datter til botanikeren Olov Gelin og Inga, ugift Bergfeldt.I 1993 ble han filmkritiker i TV4 sammen med Hans Wiklund i fjernsynsprogrammet Bionytt. Året etter var han med på å stifte TV4s filmpris Guldsolen, som han selv delte ut til den som han anså fortjente oppmerksomhet for sin innsats innen film. Sundgren sluttet som filmkritiker i 2006, og ble 19. juni samme år tildelt professors navn.
Han var også forfatter; han skrev både om innenfor sitt fagområde filmen, og oversatte skjønnlitteratur.
Den 22. januar 2007 ble han tildelt en Guldbagge (hedersprisen) for sin innsats som filmkritiker.


== Bibliografi (utvalg) ==
The New Swedish Cinema (Svenska institutet, 1970)
Samtal i Hollywood (PAN/Norstedt, 1970)
På bio söder om Sahara: en bok om filmen i det svarta Afrika (PAN/Norstedt, 1972)
Moster Svea i tidsspegeln (Askelin & Hägglund, 1984)
Inte bara bio (Norstedt, 2010)Oversettelser (utvalg)Patricia Moyes: Stjärnfall (Falling star) (oversatt sammen med Susanne Sundgren, Wahlström & Widstrand, 1965)
Groucho Marx: Brevställning (The Groucho letters) (oversatt sammen med Susanne Sundgren, PAN/Norstedt, 1969)
Tom Wolfe: Pumphusgänget och andra nya kulturer i Amerika och England (The Pump house gang) (oversatt sammen med Susanne Sundgren, PAN/Norstedt, 1971)
Vampyrbiten: en samling berättelser om våra blodiga vänner på andra sidan graven (Norstedt, 1973)
Norman Mailer: Marilyn: en biografi (Marilyn) (Bonnier, 1973)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nils Petter Sundgren – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Nils Petter Sundgren på Internet Movie Database
Ved vinduet

«Ved vinduet» er et maleri fra 1881 av den norske maler Hans Heyerdahl. 


== Motiv ==
På bildet ses en kvinne ikledd mørk blå kjole med et flerfarvet skjerf i halsen. Hun sitter i et vindusfag på en stol med en bok oppslått på fanget og stirrer drømmende ut på byen. Høyre arm støtter hodet og hviler på et smijernsgitter, bak gitteret skimtes potteplanter.


== Inspirasjon ==
«Ved vinduet» viser inspirasjon fra det moderne franske maleri, og skiller seg fra Heyerdahls tidligere arbeider, som var påvirket av München-skolens mørke og stramme uttrykk. Maleriet tilhører Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design (tidligere Nasjonalgalleriet) og ble anskaffet i 1939.


== Referanser ==
Jacob Rosenkrantz

Jacob Rosenkrantz (født 14. oktober 1567, død 9. juni 1616) var en norskfødt godseier, lensherre og diplomat. 
Han ble født i Sandviken i Bergen som yngste barn av lensherre på Bergenhus, Erik Rosenkrantz og hustru Helvig Hardenberg. Som 15-årig begynte han i 1582 studier ved universitetet i Rostock. Etter studier i Wittenberg og Pauda, ble han i 1592 utnevnt til hoffjunker ved hoffet i København, fra 1596–1598 var han skjenk. I perioden 1601–1610 var han lensmann (lensherre] på Nyborg slott. 
Rosenkrantz deltok i flere diplomatiske utsendelser til Hertug Hans i Slesvig, samt til kurfyrstene i Brandenburg og Sachsen.Han var velansett ved hoffet og ble i 1611 invitert av kongen til å stå fadder for prins Ulrik.17. juli 1599 giftet han seg med Pernille Henriksdatter Gyldenstierne (1576–1622). I ekteskapet fødtes 10 barn. Rosenkrantz døde i Bergen den 9. juni 1616. Han ble begravet i Bregninge kirke på Tåsinge.


== Referanser ==
Johannes Nymark

Johannes Nymark (født 21. januar 1986 i København i Danmark) er en dansk skuespiller og sanger. Han var en del av sanggruppen Lighthouse X som representerte Danmark i Eurovision Song Contest 2016. Han har også vært programleder for Dansk Melodi Grand Prix og spilt i en rekke filmer og tv-serier, blant andre den norske dramaserien Mellom oss.


== Karriere ==
Nymark er født i København og vokste opp på Nørrebro. Familien flyttet til Aarhus da Nymark skulle begynne på skolen, ettersom faren fikk jobb som kapellmester ved en restaurant i byen.Nymark er utdannet fra fra William Esper Studio i New York og Det Danske Musicalakademi i Fredericia. Han fikk sitt profesjonelle gjennombrudd i 2012 da han spilte hovedrollen i Disneys Aladdin ved Fredericia Teater. Forestillingen ble senere oppført i Operaen i København. Siden har han hatt flere store roller i forestillinger som Les Misérables, Singin’ in the Rain og Frankenstein Junior. Han har også spilt i filmer som Over kanten (2012), Hvidsten Gruppen (2012) og Steppeulven (2015). I 2014 var han deltaker i danske Skal vi danse – Vild med dans på danske TV2. Der endte han på andreplass med dansepartneren Claudia Rex.I 2012 dannet Nymark popgruppen Lighthouse X sammen med Søren Bregendal og Martin Skriver. Bandet var i utgangspunktet et veldedighetsprosjekt med formål å støtte vanskeligstilte barn og unge. Gruppen hadde blant annet et tett samarbeid med interesseorganisasjoner som Børnehjertefonden, Julemærkefonden og Børn, Unge og Sorg. I februar 2015 ga bandet ut EP-en Lighthouse X og fulgte i august opp med singelen «It’s a Brand New Day». I 2016 vant gruppen Dansk Melodi Grand Prix med sangen «Soliders of Love». De representerte Danmark i Eurovision Song Contest samme år, men ble slått ut i semifinalen. Nymark har siden vært programleder for Dansk Melodi Grand Prix i 2017–2019.I 2019 spilte han rollen som Kasper Sørensen i den dansk-norske dramaserien Mellom oss.


== Privatliv ==
Nymark er homofil og var i årene 2013–2017 gift med danseren Silas Holst. De har to barn: Maggie My (født 2014) og sønnen Bob Jones (født 2017). Per 2020 er Nymark kjæreste med Jeppe Christoffersen.


== Filmografi ==
Filmer og tv-serier som Nymark har spilt i:
2003 – Me – The Musical
2012 – Over kanten
2012 – Hvidsten Gruppen
2013 – Flyvemaskiner (stemme)
2014 – Postmand Per – Filmen (stemme)
2014 – Steppeulven
2014 – Gudsforladt
2015 – Eventyret om Askepot (stemme)
2017 – Mercur (TV-serie)
2018 – Lykke-Per (film)
2018 – Lykke-Per (TV-serie)
2018 – Månebrand
2019 – Mellom oss (TV-serie)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Johannes Nymark – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Johannes Nymark på Internet Movie Database 
(da) Johannes Nymark på Filmdatabasen 
(da) Johannes Nymark på danskefilm.dk 
(da) Johannes Nymark på danskfilmogtv.dk 
(da) Johannes Nymark på Scope 
(en) Johannes Nymark hos The Movie Database 
(da) Johannes Nymark hos danskefilmstemmer.dk 
(en) Johannes Nymark på Discogs