jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Det tredje svenske korstog

Det tredje svenske korstog var en svensk militær ekspedisjon til det hedenske Karelen, trolig i 1293. Karelen var et område som da ble kontrollert av Republikken Novgorod.
Ifølge Erikskrøniken var ekspedisjonen et svar på hedenske angrep inn i kristne områder. Et brev av Birger Magnusson av 4. mars 1295 hevder at man ville få slutt på lengre tids karelske plyndringstokter i østersjøområdet, og at kareler hadde tatt svensker og andre reisende til fange og torturert dem. Karelere hadde også foretatt et ødeleggende tokt til Sverige i 1257, noe som fikk kong Valdemar til å be pave Alexander IV om å erklære krig mot dem, noe paven gikk med på.Som et resultat av hærtoget ble Viborgs festning anlagt, og vestre Karelen ble underlagt svensk styre i drøye 400 år. Ifølge Erikskrøniken erobret svenskene 14 herreder fra karelerne.
Det tredje svenske korstog er et villedende navn på foretaket; hærtoget var en del av en lang rekke militære konflikter i de svensk-novgorodiske kriger. (Uttrykket korstog var for øvrig ikke i bruk på denne tid noen steder i Europa, og reflekterer senere historiografis utvikling av terminologi).


== Referanser ==
NM i svømming utendørs 1969

NM i svømming utendørs 1969 ble arrangert i Frognerbadet i Oslo 1.-3. august 1969.


== Menn ==


=== 100 meter fri ===


=== 200 meter fri ===


=== 400 meter fri ===


=== 1500 meter fri ===


=== 100 meter rygg ===


=== 200 meter rygg ===


=== 100 meter bryst ===


=== 200 meter bryst ===


=== 100 meter butterfly ===


=== 200 meter butterfly ===


=== 400 meter medley ===


=== 4 x 100 meter fri ===


=== 4 x 200 meter fri ===


=== 4 x 100 meter medley ===


== Kvinner ==


=== 100 meter fri ===


=== 200 meter fri ===


=== 400 meter fri ===


=== 800 meter fri ===


=== 100 meter rygg ===


=== 200 meter rygg ===


=== 100 meter bryst ===


=== 200 meter bryst ===


=== 100 meter butterfly ===


=== 400 meter medley ===


=== 4 x 100 meter fri ===


=== 4 x 100 meter medley ===


== Kilder ==
medley.no: Medaljevinnere NM svømming
Einar Munthe-Kaas (red.) Sportsboken 1969, s. 129-30. Norsk Kunstforlag.
Enkeltdistanse-NM på skøyter 1992

Enkeltdistanse-NM på skøyter 1992 ble avholdt på Leangen kunstisbane i Trondheim den 24., 25. og 26. januar 1992.
Trondhjems Skøiteklub var vertsarrangør av mesterskapet.


== Medaljesammendrag ==


=== Kvinner ===


=== Menn ===


== Kilder ==
Eng, Trond; Teigen, Magne, red. (2005). «Kvinner, Senior – Enkeltdistanser : 1992 (6) Trondheim / Leangen kunstis». Norske Mesterskap på skøyter 1894–2005 (norsk) (3 utg.). Askim / Veggli. s. 94. Arkivert fra originalen 26. juli 2017. Besøkt 26. juni 2018. 
Eng, Trond; Teigen, Magne, red. (2005). «Menn, Senior – Enkeltdistanser : 1992 (6) Trondheim / Leangen kunstis». Norske Mesterskap på skøyter 1894–2005 (norsk) (3 utg.). Askim / Veggli. s. 58. Arkivert fra originalen 26. juli 2017. Besøkt 26. juni 2018. 


== Eksterne lenker ==
(en) Enkeltdistanse-NM på skøyter 1992, kvinner – Resultatoversikt på SpeedSkatingNews.info.
(en) Enkeltdistanse-NM på skøyter 1992, menn – Resultatoversikt på SpeedSkatingNews.info.
Den høye myndighet

Den høye myndighet var det utøvende, kollegiale organ for Det europeiske kull- og stålfellesskap (EKSF) fra 1951 til 1967. Den var det første overnasjonale europeiske organ. Jean Monnet var Den høye myndighets første president.


== Etablering ==
Den første Høye myndighet ble innsatt ved ikrafttredelsen av traktaten for De europeiske kull- og stålfellesskap 24. juli 1952. Myndigheten hadde ni medlemmer, maksimalt to medlemmer for hver av de seks medlemslandene, Benelux, Frankrike, Tyskland og Italia. Medlemmene ble valgt enstemmig av landene, eller med fem mot en stemme. Tjenestetiden var seks år.Institusjonen fikk betydning for utviklingen av den fransk-tyske økonomi. Den fikk også politisk betydning, med hensyn til å bedre forbindelsene mellom Tyskland og Frankrike etter andre verdenskrig.


== Nye kommisjoner i 1957, fusjon i 1967 ==
Ved opprettelsen av Euratom og EEC i 1957, fikk hver av disse en egen kommisjon. Da fusjonstraktaten trådte i kraft i 1967, ble Den Høye Myndighet og Euroatom-kommisjonen slått sammen med EEC-kommisjonen til Europakommisjonen. Europakommisjonen regnes som en fortsettelse av EEC-kommisjonen.Flere elementer i Den høye myndighet ble videreført i Europakommisjonen. Den høye myndighet skulle således ha en uavhengig stilling og overvåke avtalepartenes gjennomføring av EKSF-traktaten.Den høye myndighet hadde knyttet til seg et rådgivende utvalg bestående av produsenter, arbeidstakere, forbrukere og representanter for handelsstanden. Denne form for kontakt med ulike interessegrupper er videreført i dagens Europakommisjon.


== De europeiske kommisjonenes historie ==


== Presidenter for Den høye myndighet ==


== Referanser ==
Koporje

Koporje (russisk: Копорье, finsk: Kaprio, estisk: Kaporje) er et historisk sted med et festning i Leningrad oblast i Russland, som ligger 10 mil vest for St. Petersburg og 12 km sør for Koporjebukten i Finskebukten.
Tyske ordensriddere bygde i 1240 en første festning av tre på stranden av Koporjebukten, men den ble ødelagt allerede det neste året av Aleksander Nevskij. I 1280 bygde Aleksanders sønn Dmitrij av Pereslavl en andre festning av mur. Opprørte over fyrstens tiltak ødela Novgorod-boerne festningen to år etter.Svenske krigere utnyttet det faktum at det ikke fantes noe fast forsvar i området og okkuperte Narvaflodens strender. Byen Novgorod så seg derfor nødt til å gjenoppbygge festningen i 1297. Koporje var den sterkeste festningen i området og stod imot et stort antall beleiringer under krigen mellom svensker og novgoroder.Etter at Novgorod var blitt forent med storfyrstedømmet Moskva ble festningen forsterket og påbygd så den kunne stå imot kanonild. De fleste bevarte bygningsverkene i festningen stammer fra den perioden. Russiske styrker måtte oppgi festningen under den nordiske tyvefemårskrigen, men russerne fikk den tilbake i freden i Teusina i 1595. 
I den store urotiden angrep svenskene Koporje med 2 500 mann, ti gsnger flere enn forsvarerne. Den russiske garnisonen måtte gi opp og Koporje forble svensk til 1703. I den svenska tiden var festningen kjent som Koporje eller Caporie og var residens for Caporie län, en viktig del av det svenske Ingermanland.Med landhevingen ved Finskebukten tapte stedet sin betydning for sjøfarten. I 1703, under den store nordiske krig, gjeninntok en stor russisk armé under general Boris Sjeremetev Koporje som ble forsvart av 80 svenske soldater ledet av kommendanten kaptein Vasilij Apolloff. Man kan fortsatt se store bresjer i murene etter det russiske angrepet. 
Til tross for de reparasjoner som ble foretatt på 1800-tallet er festningen fortsatt en ruin. Kristi forklaringelses kirke fra 1400-tallet ligger også i ruiner. 
Portrettmaleren Orest Adamovitsj Kiprenskij (1782–1836) var født i Koporje.


== Eksterne lenker ==
(en) Koporye – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Mer detaljert om Koporje festning
Fotografier fra Koporje
Koporie i Nordisk familjebok (2. utgave, 1911)
Uffe Elbæk

Uffe Elbæk (født 15. juni 1954 i Ry i Jylland) er en dansk sosialpedagog, gründer og politiker. Fra den 3. oktober 2011 til den 5. desember 2012 var han kulturminister, da som representant for Radikale Venstre. Han har tidligere også vært medlem av Aarhus Byråd og er gründer innenfor kultur- og utdannelsesverdenen. Han etablerte i 2013 det politiske partiet Alternativet, som han i 2015 oppnådde gjenvalg til Folketinget for. Han brøt med partiet i 2020 og fortsatte i Folketinget som partiløs. Senere i 2020 var han sammen med Sikandar Siddique, Niko Grünfeld og Susanne Zimmer med på å stifte partiet Frie Grønne – Danmarks Nye Venstrefløjsparti.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Uffe Elbæk – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(da) Uffe Elbæk hos Folketinget 
(en) Uffe Elbæk på Internet Movie Database 
(da) Uffe Elbæk på Filmdatabasen 
(da) Uffe Elbæk på danskefilm.dk 
(da) Uffe Elbæk på Twitter 
Uffe Elbæk på Mastodon
Wilhelm Küchelbecher

Wilhelm Karlowitsch Küchelbecher eller Küchelbecker, eller Vilgelm Kyukhelbeker (russisk: Вильгельм Кюхельбекер, født 21. juni 1797 i St. Petersburg i Russland, død 23. august 1846 i Tobolsk i Sibir) var en tysk-russisk romantisk dikter og dekabrist.
I dekabristopprøret forsøkte han å ta livet av tsarens bror Mikhail. Küchelbecker ble dømt til korporlig straff som ble omgjort til katorga i Sveaborg, Kexholm og andre befestninger i ti år. Etter dette ble han sendt i indre eksil til Kurgan. Han døde blind i Tobolsk, av tuberkulose.


== Referanser ==
NM i svømming utendørs 1968

NM i svømming utendørs 1968 ble arrangert i Frognerbadet i Oslo 9.-11. august 1968.


== Menn ==


=== 100 meter fri ===


=== 400 meter fri ===


=== 1500 meter fri ===


=== 200 meter rygg ===


=== 200 meter bryst ===


=== 200 meter butterfly ===


=== 400 meter medley ===


=== 4 x 100 meter fri ===


=== 4 x 200 meter fri ===


== Kvinner ==


=== 100 meter fri ===


=== 400 meter fri ===


=== 800 meter fri ===


=== 100 meter rygg ===


=== 200 meter bryst ===


=== 100 meter butterfly ===


=== 400 meter medley ===


=== 4 x 100 meter fri ===


== Kilder ==
medley.no: Medaljevinnere NM svømming
Einar Munthe-Kaas (red.) Sportsboken 1968, s. 147-48. Norsk Kunstforlag.
NM i svømming utendørs 1967

NM i svømming utendørs 1967 ble arrangert i Frognerbadet i Oslo 21.-23. juli 1967.


== Menn ==


=== 100 meter fri ===


=== 400 meter fri ===


=== 1500 meter fri ===


=== 200 meter rygg ===


=== 200 meter bryst ===


=== 200 meter butterfly ===


=== 400 meter medley ===


=== 4 x 100 meter fri ===


=== 4 x 200 meter fri ===


== Kvinner ==


=== 100 meter fri ===


=== 400 meter fri ===


=== 800 meter fri ===


=== 100 meter rygg ===


=== 200 meter bryst ===


=== 100 meter butterfly ===


=== 400 meter medley ===


=== 4 x 100 meter fri ===


== Kilder ==
medley.no: Medaljevinnere NM svømming
Einar Munthe-Kaas (red.) Sportsboken 1967, s. 146. Norsk Kunstforlag.
Valaam

Valaam (finsk Valamo) er en øygruppe nord i innsjøen Ladoga i Republikken Karelen i Russland. Det totale arealet til de mer enn 50 øyene er 36 km². Den største av disse heter også Valaam. Øyene er mest kjent for Valamo kloster og den vakre naturen.På 1100-tallet ble øyene en del av Republikken Novgorod. På 1600-tallet ble de erobret av Sverige i den store urotiden, men Russland gjenerobret de mindre enn hundre år senere. Da Storhertugdømmet Finland ble opprettet tidlig på 1800-tallet som en selvstyrt del av Det russiske rike gjorde Aleksander I av Russland Valaam til en del av Finland. I 1917 ble Valaam en del av det selvstendige Finland, men kom inn under Sovjetunionen etter vinterkrigen og fortsettelseskrigen.
Navnet til øyene kommer fra det finsk-ugriske ordet 'валамо' (valamo), som betyr høyt fjell eller overflate. Klima og naturhistorie er unik på grunn av plasseringen i Ladoga.Våren begynner i slutten av mars og en typisk sommer på Valaam består av 30-35 solrike dager, som er mer enn på fastlandet omkring. Normaltemperaturen i juli er 17 °C. Vinteren og snøen kommer tidlig i desember. I midten av februar går det an å kjøre bil over isen til den nærmeste byen Sortavala (42 km). Normaltemperaturen i februar er -8 °C.

Det vokser mer enn 480 plantearter på øya og mange av disse er blitt dyrket av munker. Skogen er dekket av barskog og om lag 65 % av skogen er furu.Øya ble ofte besøkt av tsarene Aleksander I og Aleksander II og andre medlemmer av keiserfamilien. Andre kjente gjester var Pjotr Tsjajkovskij og Dmitrij Mendelejev.
Øya er permanent bosatt. Det finnes en barnehage, et galleri, et stadion, en skole og en sykestue. 
Samfunnet på Valaam har i dag ikke noen offisiell administrativ status. Innbyggerne ønsker å få offisiell status som landsbosetning slik at de kan delta i kommunale valg. Lederene av klosteret er derimot imot dette.
NM i svømming utendørs 1966

NM i svømming utendørs 1966 ble arrangert i Drammen 5.-7. august 1966.


== Menn ==


=== 100 meter fri ===


=== 400 meter fri ===


=== 1500 meter fri ===


=== 200 meter rygg ===


=== 200 meter bryst ===


=== 200 meter butterfly ===


=== 400 meter medley ===


=== 4 x 100 meter fri ===


=== 4 x 200 meter fri ===


== Kvinner ==


=== 100 meter fri ===


=== 400 meter fri ===


=== 800 meter fri ===


=== 100 meter rygg ===


=== 200 meter bryst ===


=== 100 meter butterfly ===


=== 400 meter medley ===


=== 4 x 100 meter fri ===


== Kilder ==
medley.no: Medaljevinnere NM svømming
Einar Munthe-Kaas (red.) Sportsboken 1966, s. 111-12. Norsk Kunstforlag.
Finlandskij-banegården

Finlandskij-banegården (russisk: Финляндский вокзал) er en jernbanestasjon, en av de fem hovedbanegårdene i St. Petersburg i Russland. Den befinner seg ved Lenin-plassen (Площадь Ленина), nord for byens sentrum på Vyborg-siden, og betjente fra begynnelsen av jernbaneforbindelser til det den gang storfyrstedømmelige Finland med dens hovedstad Helsingfors fra det russiske rikes hovedstad.


== Historie ==
Byggingen av jernbanelinjen til Helsingfors tok lang tid; man begynte i  1862 og fullførte i 1870. Den første skikkelige jernbanebygningen fra 1870, tegnet av petersburgeren arkitekt Peter Kupinski (Пётр Купинский), var av stein. Den fikk saler tegnet av de finske arkitektene V. Vestling og P. Degener. Bygningen var ettetasjes og uten arkitektoniske forsikringer, til forskjell fra de andre av byens hovedbanegårder var den heller beskjeden. Til og med salene for tsarfamilien, de eneste i to etasjer, var spartanske. Ellers var det smått, men hensiktsmessig.
Det var til denne stasjonsbygningen Vladimir Lenin ankom Sankt Petersburg fra sitt sveisiske eksil i april 1917.
Denne bygningen fikk stå, med en del ombygginger ettersom sporanlegget ble annerledes med plattformer én etasjes opp (slik at det ble påbygd en etasje til), helt til 1950. De ble alt revet, og en ny stasjon bygd. Arkitekter var nå P. A. Asjastin (П.А. Ашастин), N.V. Baranov (Н.В. Баранов) og J.N. Lukin (Я.Н. Лукин) og ingeniøren I. A. Rybin (И.А. Рыбин). Stasjonen ble annerledes orientert, og i det indre fikk den allegoriske relieffer. I 1960 ble den tatt i bruk.
Sportsåret 1570

Sportsåret 1570 er en oversikt over hendelser, resultater, fødte og avdøde personer med tilknytning til sport i 1570.


== Hendelser ==


== Fødsler ==
ca. 1570 – Alessandro Salvio, italiensk sjakkspiller. Han ble regnet som den sterkeste sjakkspilleren rundt 1600. (død ca. 1640)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
Sportsåret 1640

Sportsåret 1640 er en oversikt over hendelser, resultater, fødte og avdøde personer med tilknytning til sport i 1640.


== Hendelser ==


== Dødsfall ==
ca. 1640 – Alessandro Salvio, italiensk sjakkspiller. Han ble regnet som den sterkeste sjakkspilleren rundt 1600. (født ca. 1570)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
Simona Quadarella

Simona Quadarella (født 18. desember 1998) er en italiensk svømmer. Hun konkurrerte i kvinnenes 1 500 meter freestyle-event under 2017 World Aquatics Championships og vant bronsemedaljen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Simona Quadarella – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Simona Quadarella – Olympics.com 
(en) Simona Quadarella – Olympic.org 
(en) Simona Quadarella – Olympedia 
(it) Simona Quadarella – Italias olympiske komité 
(en) Simona Quadarella – FINA 
(en) Simona Quadarella – swimrankings.net
NM i svømming utendørs 1965

NM i svømming utendørs 1965 ble arrangert i Frognerbadet i Oslo 6.-8. august 1965.


== Menn ==


=== 100 meter fri ===


=== 400 meter fri ===


=== 1500 meter fri ===


=== 200 meter rygg ===


=== 200 meter bryst ===


=== 200 meter butterfly ===


=== 400 meter medley ===


=== 4 x 100 meter fri ===


=== 4 x 200 meter fri ===


== Kvinner ==


=== 100 meter fri ===


=== 400 meter fri ===


=== 800 meter fri ===


=== 100 meter rygg ===


=== 200 meter bryst ===


=== 100 meter butterfly ===


=== 400 meter medley ===


=== 4 x 100 meter fri ===


== Kilder ==
medley.no: Medaljevinnere NM svømming
Einar Munthe-Kaas (red.) Sportsboken 1965, s. 191-92. Norsk Kunstforlag.
Sportsåret 1604

Sportsåret 1604 er en oversikt over hendelser, resultater, fødte og avdøde personer med tilknytning til sport i 1604.


== Hendelser ==


== Cotswold Olimpick Games ==
Robert Dovers Olimpick Games blir avholdt i Cotswolds fra ca. 1604 til 1612.


== Sjakk ==
Den italienske sjakkspilleren Alessandro Salvio utgir sitt hovedverk: Trattato dell’Inventione et Arte Liberale del Gioco Degli Scacci (Napoli 1604).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
NM i svømming utendørs 1964

NM i svømming utendørs 1964 ble arrangert i Frognerbadet i Oslo 7.-9. august 1964.


== Menn ==


=== 100 meter fri ===


=== 400 meter fri ===


=== 1500 meter fri ===


=== 200 meter rygg ===


=== 200 meter bryst ===


=== 200 meter butterfly ===


=== 400 meter medley ===


=== 4 x 200 meter fri ===


== Kvinner ==


=== 100 meter fri ===


=== 400 meter fri ===


=== 100 meter rygg ===


=== 200 meter bryst ===


=== 100 meter butterfly ===


=== 400 meter medley ===


=== 4 x 100 meter fri ===


== Kilder ==
medley.no: Medaljevinnere NM svømming
Einar Munthe-Kaas (red.) Sportsboken 1964, s. 192-94. Norsk Kunstforlag.
Stomatologi

Stomatologi er læren om sykdommer i munn og svelg. Det er en spesialisering som tar for seg klinisk diagnose og ikke-kirurgisk behandling av sykdomstilstander som rammer det orofasciale området omkring munnen og det nærliggende området. Sykdomstilstander som angår tennene og kjeven er imidlertid ikke omfattet.


== Referanser ==
Enkeltdistanse-NM på skøyter 1993

Enkeltdistanse-NM på skøyter 1993 ble avholdt på Slåtthaug kunstisbane i Bergen den 29., 30. og 31. januar 1993.
Fana Idrettslag var vertsarrangør av mesterskapet.


== Medaljesammendrag ==


=== Kvinner ===


=== Menn ===


== Kilder ==
Eng, Trond; Teigen, Magne, red. (2005). «Kvinner, Senior – Enkeltdistanser : 1993 (7) Bergen / Slåtthaug kunstis». Norske Mesterskap på skøyter 1894–2005 (norsk) (3 utg.). Askim / Veggli. s. 94. Arkivert fra originalen 26. juli 2017. Besøkt 27. juni 2018. 
Eng, Trond; Teigen, Magne, red. (2005). «Menn, Senior – Enkeltdistanser : 1993 (7) Bergen / Slåtthaug kunstis». Norske Mesterskap på skøyter 1894–2005 (norsk) (3 utg.). Askim / Veggli. s. 58–59. Arkivert fra originalen 26. juli 2017. Besøkt 27. juni 2018. 


== Eksterne lenker ==
(en) Enkeltdistanse-NM på skøyter 1993, kvinner – Resultatoversikt på SpeedSkatingNews.info.
(en) Enkeltdistanse-NM på skøyter 1993, menn – Resultatoversikt på SpeedSkatingNews.info.
Elise Fagerli

Elise Fagerli (født 1970, død 1996), var en norsk grafiker og illustratør. Hun studerte ved Statens Høgskole for Kunsthåndverk og Design i Bergen, Institutt for illustrasjon og grafisk design, fra 1991 til 1996. Hovedoppgaven bestod av en utforskning av skrift som billedelement med utgangspunkt i et utdrag fra Norsk Ordbog av Ivar Aasen. 
Hun debuterte som illustratør i 1995 med Ulvehunger etter å ha vunnet andrepris i en billedbokkonkurranse arrangert av Tegnerforbundet og Cappelen. Ulvehunger er en humørfylt tolkning av eventyret om Rødhette og Ulven, der Rødhette først spiser all maten i kurven, så ulven - men bestemor slipper unna fordi hun er for seig.
Elise Fagerli ble innkjøpt av Norsk Kulturråd 1995 og deltok på flere utstillinger, bl.a. «Bok som objekt» på Rogaland Kunstnersenter 1994,  «Biletbokutstilling» Tegnerforbundet 1994, «Biennale of illustrations» i Bratislava 1995, Trøndelagsutstillingen 1995 og Det Norske Teateret posthumt i 1996.


== Utgivelser ==
Elise Fagerli: Ulvehunger, Cappelen (1995) (https://www.nb.no/items/a9c1dd9b369faf3d8ff96c74727394e8)
Rolf Sagen og Elise Fagerli (ill.): Den gongen eg var elvefiskar, Cappelen (1995) (https://www.nb.no/items/922d6d71e6b2750e5c97a78e6cc3cbab)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

(no) Publikasjoner av Elise Fagerli i BIBSYS
Omtale i katalog for utstillinga "Tidt eg minnest", Volda, 1995. (https://www.nb.no/nbsok/nb/65f8b23e19bc22e212878a9a37739f46?index=3#0)
Skrift som bilde, skrift som illustrasjon i Replikk : tidsskrift for human- og samfunnsvitenskap #2, 1996
Rolf Bjerkvig

Rolf Bjerkvig (født 1953) er en norsk kreftforsker og professor i cellebiologi.
Ifølge ham selv er han fra Bergen og utdannet seg i 1981 til en M.Sc. i immunologi fra University of California, San Francisco. På 1980-tallet jobbet han  med kreftspørsmål for  Ole Didrik Lærum ved  Gades Institutt ved Universitetet i Bergen, og videreutviklet en modell for hvordan hjernekreften sprer seg.Så ble det dr.philos fra nevnte Gades Institutt i 1987 og postdoc før han i 1991 kunne overta lab og i 1993 motta de første donasjoner fra Kreftforeningen.Bjerkvig er i 2018 direktør for Stiftelsen Kristian Gerhard Jebsen sitt Senter for Hjernekreft, som ble opprettet i 2014 med en tildeling på seisten millioner norske kroner og ligger ved Institutt for biomedisin. I januar 2011 ble han direktør for Institutt for onkologi (onkologi=læren om kreft) ved Luxembourg Institute of Health, en videreføring av forskersamarbeidet NORLUX som han i 2003 fikk i gang i samarbeid med Luxembourg Institute of Health.
Han fikk i 2015 tildelt Kong Olav Vs Kreftforskningspris på 1 million kroner.Mest kjent er han for sitt arbeid med hjernesvulster. Det ble i juni 2018 meldt at de sprøytet virus inn i hjernen til seksti pasienter ved Duke University.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
http://www.norlux.lu/page/homepage Arkivert 27. juni 2018 hos Wayback Machine.
Helsingfors–Riihimäki-banen

Helsingfors–Riihimäki-banen er en del av Finlands jernbanenett og løper mellom Helsingfors, Kervo, Hyvinge og Riihimäki. Banestrekningen er elektrifisert og utrustet med automatisk trafikkovervåkning. Det er fire spor mellom Helsingfors og Kervo av hvilke to danner Kervos stadsbana, og mellom Kervo og Riihimäki løper det to spor. Banedelens lengde er 71,4 banekilometer.
Helsingfors–Riihimäki-banen ble åpnet 17. mars 1862.


== Stasjoner ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Nedlagte stasjoner ==
Stasjonene Monni, Palapuro og Takoja ble lagt ned i 1996.


== Kilder ==
Banförvaltningscentralen. Beskrivning av Finlands bannät 2007 https://web.archive.org/web/20070927082043/http://www.rhk.fi/pa_svenska/bannat/beskrivning_av_finlands_bannat_2/
Mikko Alameri och Ilkka Hovi (1984). Rautatiet ja pienoisrautatiet. Helsingfors: Tammi. ISBN 951-30-6104-3. 


== Eksterne lenker ==
(en) Helsinki–Riihimäki railway – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Åtejakt

Åtejakt eller vakjakt er en slags blanding av posteringsjakt og lokkejakt, der et åte utgjør lokken. Jaktformen utnytter enkelte dyrs gode luktesans og trang til å oppsøke og ete åtsler. Jegeren legger ut et åte (typisk kadavere eller innvoller og lignende etter døde dyr), i den hensikt å tiltrekke seg bestemte dyrs oppmerksomhet, for så å skyte det når dyret oppsøker åtet. Jegere som utøver denne jaktformen bruker ofte et jakttårn eller en annen skjult innretning (for eksempel kamuflasjetelt) med god utsikt mot åtet, og i den grad slike hjelpemidler benyttes kalles jaktformen også gluggjakt.Dyr som tiltrekkes av åte er typisk omnivore og karnivore åtseletere, som for eksempel ulv, sjakal, prærieulv, hyener, rødrev, grevling, jerv og villsvin med flere, men også en rekke omnivore og karnivore fugler lar seg tiltrekke, som for eksempel kråkefugler og haukefugler.


== Referanser ==
Betongelementprisen

Betongelementprisen er en norsk arkitekturpris som gis til byggverk i Norge, «som anerkjennelse for talentfull og god arkitektonisk bruk av betongelementer i et byggverk.» 
Prisen ble innstiftet i 1987 av Betongelementforeningen, Norske arkitekters landsforbund og Rådgivende Ingeniørers Forening.


== Prismottakere ==


== Referanser ==