jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Mitsuya Mōri

Mitsuya Mōri (japansk: 毛利 三彌, Mōri Mitsuya, født 2. desember 1937 i Fukui i Japan) er en japansk teaterviter, oversetter, teaterinstruktør og akademiker spesialisert på skandinavisk litteratur. Han blir ansett for å være Japans fremste Ibsen-spesialist.Mori er professor emeritus ved Seijo-universitetet i Tokyo.Etter at han avsluttet studiene i estetikk ved Universitete i Tokyo, reiste han til USA, der han tok en magistergrad i teatervitenskap ved University of California i Los Angeles i 1965 (med avhandlingen Ibsen's Dramaturgy: Symbolism in the Master Builder), og hadde fra høsten 1966 av et stipend ved Universitetet i Oslo i et halvt år. Etter at han reiste tilbake til Japan begynte han å oversette Ibsens Per Gynt til japansk. Han ble ansatt ved Seijo-universitetet- først som timelærer- og gikk opp gradene til professor og dekanus. Da han pensjonerte seg i 2008 ble han professor emeritus. I mellomtiden hadde han tatt en doktorgrad ved Meiji-universitetet i Tokyo (1986) og var gjesteprofessor ved University of Wisconsin–Milwaukee (1989).
I 1972 begynte han å publisere verk av Ibsen oversatt til japansk, og i 1995 ble et trebindsverk ferdig.


== Bøker (utvalg) ==
Ibsen's Realism-A Study on His Problem dramas in the Middle Period- Hakuo-sha, 1984  
Ibsen's Negativism- A Study on His Early Dramas, Hakuo-sha, 1977  
Scandinavian Drama, Tokai University Press, 1980  
Eastern and Western Theatre: A Comparison, University of Air Press, 1993  
Eastern and Western Theatre: A Comparison. Revised edition, University of Air Press, 1994  
Ibsen's Fin-de-siecle - A Study on His Late Dramas, Hakuo-sha, 1995  
Thinking and Feeling: Characteristics of Intercultural Theatre, Brill, Japanese Theatre & the International Stage, 2000  
Die japanische Auffassung von Drama, Szenarien von Theaterwissenschaft,  2002  
Anthology of Twentieth-Century Japanese Drama, Columbia University Press, 2014 (ansvarlig redaktør sammen med J. Thomas Rimer)


=== Æresbevisninger ===
Kawatake-prisen gitt av Japanese Society for Theatre Research (1985)
Mellom 1996 og 2006 var han formann for Japanese Society for Theatre Research
1997 ble han valgt inn i Det Norske Videnskaps-Akademi
1998 Yuasa Yoshiko-prisen


== Referanser ==
Ølstykke-Stenløse

Ølstykke-Stenløse er en dansk by på Nordsjælland. Ølstykke-Stenløse er den største byen i Egedal kommune og ligger i Region Hovedstaden. Byen oppstod gjennom en lengre tids sammensmeltning av Stenløse, som utgjør den østlige delen av byen nærmest København, 25 kilometer i rett linje nordvest for Rådhusplassen, samt Gammel Ølstykke og Ølstykke Stasjonsby i vest. Det er Danmarks 30. største by (2015) med 22.030 innbyggere (2019). Ølstykke-Stenløse ligger 25-30 km nordvest for København sentrum.


== Referanser ==
Doris Bigum

Dorothea «Doris» Nielsine Severine Bigum (født Steiner 21. juni 1800 i Wiburg, Sachsen-Weimar, død 23. juni 1890 i Drammen) var en dansk-norsk skuespillerinne.


== Familie ==
Doris Bigum var datter av teaterdirektør Gotthard Steiner (ca. 1768-1831) og skuespillerinne Sophie Marie Dorothea Cartum (eller Cortæus) (1776-1852). Hun var søster av skuespillerinnen Wilhelmine Franck og Amalie Huusher. Hun ble 23. november 1822 gift i Svendborg med skuespiller Peder Lauritzen Bigum (1800-1828]. 


== Liv og virke ==
Allerede som barn, i perioden 1805-1807, opptrådte Doris Bigum i Norge. I Danmark var hun lenge knyttet til farens teaterselskap. Dette selskapet ble i 1825 overtatt av hennes ektefelle Peter Bigum. Hun var tilknyttet Bigums selskap i Kristiansand i 1827-1828 (og i navnet var hun også selskapets leder), før hun vinteren 1828-1829 var hos Julius Olsen i Bergen. I 1829 forlot hun Norge, samtidig som «D. Sal. Bigums Selskab» reiste til Trondheim under ledelse av hennes svoger, Johan Conrad Huusher, som tok over selskapet etter P. L. Bigums død.
Doris Bigum var i 1830-årene blant annet engasjert i den danske teaterdirektøren Jens Peter Müllers selskap, og opptrådte blant annet i Sverige. I 1837-1838 var hun bosatt hos sin søster Wilhelmine Holm i Fredrikshald, hvor hun også senere hadde flere opphold av ulik varighet, og hvor hun tidvis bedrev en viss teatervirksomhet.
En kort periode i 1839 var hun tilknyttet teaterselskapet Olsen & Miller på Sørlandet, før hun opptrådte med Carl Petersens trupp i Drammen i 1840. Hun sluttet seg også til Petersens trupp i Fredrikshald høsten 1843. Da moren døde i 1852, bosatte Bigum seg i Christiania, før hun endelig slo seg til ro i Drammen, hos datteren, som der var gift med urmaker Holst.


== Kilder ==
Jensson, Liv (1981). Biografisk skuespillerleksikon. Universitetsforl. s. 25, 55. ISBN 8200056228. 
Parmer, Vidar (1967). Teater på Fredrikshald. Halden.
Strigulioides

Strigulioides er en slekt av biller som hører til familien praktbiller (Buprestidae).


== Utseende ==
Ganske små, smale, mørke praktbiller, kan ha noe metallisk glans. Pannen er litt innskåret mellom fasettøynene, antennene korte og sagtakkede. Pronotum er avrundet, bredere enn dekkvingene, dekkvingene litt innbuktede i midten.


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Slekten lever i Afrika (Gabon).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien praktbiller, Buprestoidea
Familien praktbiller, Buprestidae
Underfamilien greinpraktbiller, Agrilinae Lacordaire, 1857
Stammen Coraebini Bedel, 1921
Understammen Toxoscelina Majer, 2001
Slekten Strigulioides Bellamy, 1986
Strigulioides gabonica (Kerremans, 1903)


== Eksterne lenker ==
(en) Strigulioides i Global Biodiversity Information Facility 
Strigulioides – detaljert informasjon på Wikispecies
Strandietta

Strandietta er en slekt av biller som hører til familien praktbiller (Buprestidae).


== Utseende ==
Ganske små, smale, mørke praktbiller, kan ha noe metallisk glans. Pannen er litt innskåret mellom fasettøynene, antennene korte og sagtakkede. Pronotum er avrundet, bredere enn dekkvingene, dekkvingene litt innbuktede i midten.


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Slekten lever i Afrika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien praktbiller, Buprestoidea
Familien praktbiller, Buprestidae
Underfamilien greinpraktbiller, Agrilinae Lacordaire, 1857
Stammen Coraebini Bedel, 1921
Understammen Toxoscelina Majer, 2001
Slekten Strandietta Obenberger, 1931
Strandietta austroafricana Bellamy, 2008
Strandietta jakobsoni Obenberger, 1931
Strandietta maynei (Kerremans, 1914)
Strandietta nodosa (Kerremans, 1914)
Strandietta schoutedeni Obenberger, 1931


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Strandietta i Global Biodiversity Information Facility 
Strandietta – detaljert informasjon på Wikispecies
Pseudophlocteis

Pseudophlocteis er en slekt av biller som hører til familien praktbiller (Buprestidae).


== Utseende ==
En liten (5 - 8 millimeter), avlang, brunsvart praktbille med svak, blålig metallglans på dekkvinger og underside. Pannen er litt innskåret mellom de store fasettøynene, antennene korte og sagtakkede fra det femte leddet. Pronotum er avrundet, så bredt som dekkvingene, dekkvingene litt innbuktede i midten.


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Slekten lever i Afrika (Mosambik, Sør-Afrika og Zimbabwe).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien praktbiller, Buprestoidea
Familien praktbiller, Buprestidae
Underfamilien greinpraktbiller, Agrilinae Lacordaire, 1857
Stammen Coraebini Bedel, 1921
Understammen Toxoscelina Majer, 2001
Slekten Pseudophlocteis Bellamy, 1986
Pseudophlocteis vidua (Fåhraeus, 1851)


== Eksterne lenker ==
(en) Pseudophlocteis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Pseudophlocteis hos NCBI 
Pseudophlocteis – detaljert informasjon på Wikispecies
Cobosietta

Cobosietta er en slekt av biller som hører til familien praktbiller (Buprestidae).


== Utseende ==
En liten, avlangt-oval, mørk praktbille. Pannen er flat mellom fasettøynene, lenger bak med en lengdefure som er delt av en lengderibbe i midten.


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Arten er beskrevet fra Ekvatorial-Guinea (Fernando Póo).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien praktbiller, Buprestoidea
Familien praktbiller, Buprestidae
Underfamilien greinpraktbiller, Agrilinae Lacordaire, 1857
Stammen Coraebini Bedel, 1921
Understammen Toxoscelina Majer, 2001
Slekten Cobosietta Bellamy, 1986Cobosietta inermis (Cobos, 1967)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cobosietta i Global Biodiversity Information Facility 
Cobosietta – detaljert informasjon på Wikispecies
Capitijubatus

Capitijubatus er en slekt av biller som hører til familien praktbiller (Buprestidae).


== Utseende ==
Middelsstore (10 - 12 millimeter), lange og smale, blanke, mørke praktbiller. Hodet har et spisst "horn" innefor hvert fasettøye. Pornotum er bredt og trapesformet, dekkvingene litt innsnevrede i midten.


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Slekten er kjent fra Sør-Afrika og Zimbabwe.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien praktbiller, Buprestoidea
Familien praktbiller, Buprestidae
Underfamilien greinpraktbiller, Agrilinae Lacordaire, 1857
Stammen Coraebini Bedel, 1921
Understammen Toxoscelina Majer, 2001
Slekten Capitijubatus Bellamy, 1986Capitijubatus natalicus (Peringuey, 1908)
Capitijubatus nickerli (Obenberger, 1922)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Capitijubatus i Global Biodiversity Information Facility 
Capitijubatus – detaljert informasjon på Wikispecies
Anaphlocteis

Anaphlocteis er en slekt av biller som hører til familien praktbiller (Buprestidae).


== Utseende ==
Middelsstore (ca. 10 millimeter), lange og smale, blanke, mørke praktbiller. Pronotum er bredt, sidene buede eller vinklet, dekkvingene litt innsnevrede i midten.


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Slekten er kjent fra det sentrale og sørlige Afrika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien praktbiller, Buprestoidea
Familien praktbiller, Buprestidae
Underfamilien greinpraktbiller, Agrilinae Lacordaire, 1857
Stammen Coraebini Bedel, 1921
Understammen Toxoscelina Majer, 2001
Slekten Anaphlocteis Bellamy, 1986
Anaphlocteis camerunicus Bellamy, 1986
Anaphlocteis denticollis (Fahreus, 1851)
Anaphlocteis dormitzeri (Obenberger, 1922)
Anaphlocteis elongatus (Kerremans, 1900)
Anaphlocteis orientalis Bellamy, 1986
Anaphlocteis pulchrus (Obenberger, 1922)
Anaphlocteis satanas (Obenberger, 1917)
Anaphlocteis strandi (Obenberger, 1922)
Anaphlocteis zanzibaricus (Kerremans, 1903)


== Eksterne lenker ==
(en) Anaphlocteis i Global Biodiversity Information Facility 
Anaphlocteis – detaljert informasjon på Wikispecies
Roswitha (slekt)

Roswitha er en slekt av biller som hører til familien praktbiller (Buprestidae).


== Utseende ==
Middelsstore (9 - 14 millimeter), avlangt-ovale, noe flate praktbiller, svarte med svak, bronseaktig glans. Oversiden er grovt punktert. Pronotum er rundet, dekkvingene jevnbrede med fine punktrader.


== Utbredelse ==
Artene er utbredt i Sør-Afrika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien praktbiller, Buprestoidea
Familien praktbiller, Buprestidae
Underfamilien Buprestinae Leach, 1815
Stammen Thomassetiini Bellamy, 1987
Slekten Roswitha Bellamy, 1997Roswitha bilyi Bellamy, 1997
Roswitha endroedyi Bellamy, 1997


== Referanser ==


== Kilder ==
Liste over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Roswitha i Global Biodiversity Information Facility 
Roswitha – detaljert informasjon på Wikispecies
Primærrute 16

Primærrute 16 er en hovedvei som går fra Ring 2 ved Borups Allé i København via den tidligere ruten Hundested-Grenaa og gjennom Jylland til Ringkøbing.
Primærrute 16 går fra Ring 2 ved Borups Allé i København gjennom Farum forbi Hillerød, gjennom Frederiksværk til Hundested. Ruten fortsetter i Jylland fra Grenaa Havn via Randers, forbi Viborg og Holstebro og slutter ved møtet med primærrute 15 i Ringkøbing.
Rute 16 har en lengde på ca. 264 km.
Fylkesvei 4672

Fylkesvei 4672 går mellom Mæle og Valheim i Hjelmeland.
Strekningen ble fastlagt 2019, og består av en delstrekning av den tidligere fylkesvei 633.


== Kommuner og knutepunkter ==

 HjelmelandKyrkjevegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4672
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fossekallveien

Fossekallveien kan vise til følgende veier:

Fossekallveien (Rolvsøy), Fredrikstad
Fossekallveien (Hønefoss)
Fossekallveien (Krødsherad)
Fossekallveien (Sandefjord)
Sagaveien (Hønefoss)

Sagaveien (1-59, 2-74) er en vei på Haldenjordet i Hønefoss. 
Sagaveien har avkjøring fra Rabbaveien, ned mot Haldenjordet. Den krysser Fossekallveien og Krokenveien, og går forbi Ullerål kirke. Den ender opp i Hovsmarkveien ved Espira barnehage. Den er preget av trehusbebyggelse, og ligger cirka 95 meter over havet. Øvre Haldenveien og Haldenveien er stikkveier fra Sagaveien. 


== Bildegalleri ==

		
		
		
		


== Se også ==
Gater i Hønefoss


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sagaveien (Hønefoss) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Ganløse

Ganløse er en by på Nordsjælland i Danmark. Byen har 2.895 innbyggere (2019) og befinner sig i Egedal kommune i Region Hovedstaden.
Ganløse ligger i Ganløse Sogn i Ølstykke Herred (Frederiksborg Amt), i Frederikssund Provsti (Helsingør Stift). Ganløse befant seg 1958-1970 i Slagslunde-Ganløse kommune, og 1970-2006 i Stenløse kommune. 
I byen ligger Ganløse kirke fra middelalderen.


== Referanser ==
Mosseveien (Hønefoss)

Mosseveien (1-33, 2-28) er en vei på Rabba i Hønefoss. 
Mosseveien har avkjøring fra Rabbaveien, vestover ned mot Hengsle. Hengsleveien er en stikkvei til Mosseveien. Den er preget av trehusbebyggelse, og ligger cirka 109 meter over havet.


== Se også ==
Gater i Hønefoss


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mosseveien (Hønefoss) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Perchta

Perchta, også kalt Pertha, Percht, Precht, Bertha (die wilde Bertha) og liknende er en skikkelse som i ulike regionale varianter fins i slavisk, keltisk og germansk mytologi og folketro. I Nürnberg kalles hun Drudenella, et navn som har forbindelser til maren, andre steder Waldina og Fuke. I søndre deler av Tyskland, i Sveits og Østerrike forbindes Perchta med julas tolv dager, når hun også kommer for å sjekke spinninga. Hun kan være lys og vakker som snøen, eller gammel og stygg. Hun har som sin nordlige «søster» Holle dessuten rollen som «vokter over uhyrene». Perchta er i visse områder erstattet av lyshelgenen sankta Lucia. Samtidig blir hun også forbundet med skikkelser fra norrøn mytologi: den mektige skjebne- og kjærlighetsgudinnen Frigg, underverdenens herskerinne Hel og volven Huld i Ynglingesagaen.


== Litteratur ==
Jacob Grimm (2003). Deutsche Mythologie. Hildesheim: Olms-Weidmann. 
Peter Kremer (2003). Wo das Grauen lauert. Blutsauger und kopflose Reiter, Werwölfe und Wiedergänger an Inde, Erft und Rur. Düren: PeKaDe-Verlag. 
Erika Timm (2003). Frau Holle, Frau Percht und verwandte Gestalten. 160 Jahre nach Jacob Grimm aus germanistischer Sicht betrachtet. Stuttgart: Hirzel. 
Slavjanskie drevnosti: Ėtnolingvističeskij slovarʹ. Moskau: Institut slavjanovedenija RAN, Meždunarodnye otnošenija. 2009. s. 18–20. «Slawische Altertümer: Ethnolinguistisches Wörterbuch; russisch» 
Paolo Zammatteo: Il bosco sacro di Luserna In: Vox Populi (PDF; 1,7 MB), September 2009 (Aufsatz)
Aagot Bjørnson

Aagot Bjørnson (født 20. september 1872 i Christiania, død 28. januar 1968 i Oslo) var en norsk skuespillerinne.


== Familie ==
Aagot Bjørnson var datter av byfogd Peter Elias Bjørnson og Laura Mathilde Riiser Larsen, niese av dikterhøvdingen Bjørnstjerne Bjørnson og sønnedatter av presten Peder Bjørnson. Hun var søster av teatersjef Inga Bjørnson og kusine av admiral Hjalmar Riiser-Larsen. Hun ble 20. mai 1896 gift med forlagsbokhandler Lars Magnus Swanstrøm (1868-1939).


== Liv og virke ==
Aagot Bjørnson opptrådte på Christiania Theater, hvor hun fikk sin debut første nyttårsdag 1891 i rollen som Ella Brandt i stykket Vores Koner.Høstsesongen 1891 spilte Bjørnson Ophelia i en scene mot Herman Bangs Hamlet (i Shakespeares Hamlet, i Brødrene Hals' konsertlokale. Samme år reiste hun på turné med en trupp fra Christiania Theater. Der opptrådte hun i Fredrikshald, Fredrikstad, Skien og Drammen sammen med Olaf Hansson og Thora Hansson.I 1895 fratrådte hun stillingen som skuespiller ved teatret.


== Roller i utvalg ==
Ella Brandt i stykket Vores Koner (Christiania Theater, 1891)
Ophelia i Shakespeares Hamlet (Brødrene Hals' konsertlokale, 1891)
Signe i En Fallit av Bjørnstjerne Bjørnson (1891)


== Referanser ==


== Kilder ==
Jensson, Liv (1981). Biografisk skuespillerleksikon. Universitetsforl. s. 27. ISBN 8200056228. 


== Eksterne lenker ==
(no) Aagot Bjørnson hos Sceneweb
Fylkesvei 4614

Fylkesvei 4614 går mellom Håvastein og Bergekrossen via Vikevåg på Rennesøy i Stavanger kommune.
Strekningen ble fastlagt 2019, og består av delstrekninger av fylkesvei 581, fylkesvei 582 og fylkesvei 573.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Stavanger


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4614
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Kolfjellet

Kolfjellet (også skrevet Kullfjell, nordsamisk: Čáđđervárri, finsk: Tsaddervaara, enaresamisk: Čadervääri) er et høydedrag i Sør-Varanger kommune i Troms og Finnmark og Enare kommune i Finsk Lappland. Det begynner i vest ved innsjøen Nammijärvi og strekker seg 6 kilometer mot nordøst, og rundt en kilometer inn på norsk side av grensa. Den norske delen ligger i Øvre Pasvik nasjonalpark og den finske i Vätsäri ødemarksområde. Kolfjellets to høyeste punkter ligger ved like riksgrensa, et i Norge og et i Finland, og begge har en høyde på 260 meter over havet.


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Rundtom

Rundtom kan henvise til følgende gater, veier og boligområder:

Rundtom (Drammen)
Rundtom (Asker)
Rundtom (Eidsvoll)
Rundtom (Etnedal)
Rundtom (Krokstadelva)
Rundtom (Hønefoss)
Rundtom (Hønefoss)

Rundtom (1-3, 2-14) er en kort vei på Hovsmarka i Hønefoss. 
Veien har avkjøring fra Rabbaveien, helt i nordenden av denne, nær krysset Rabbaveien/Hovsmarkveien. Den går i en halvsirkel, og har utkjøring også i Rabbaveien. Veien er preget av trehusbebyggelse, og ligger cirka 146 meter over havet.


== Bildegalleri ==

		
		


== Se også ==
Gater i Hønefoss


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Hjemmeside - Sagatun borettslag
(en) Rundtom (Hønefoss) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fylkesvei 4616

Fylkesvei 4616 går mellom Låder og Bergekrossen på Rennesøy i Stavanger.
Strekningen ble fastlagt 2019, og består av en delstrekning av den tidligere fylkesvei 573. Den tidligere fylkesvei 583 har blitt arm av veien.


== Kommuner og knutepunkter ==

 StavangerSørbøveien 

Endepunkt Låder


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4616
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Vitenskapsåret 1575

Vitenskapsåret 1575 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1575.


== Geografi ==
André Thevet får publisert tobindsverket «La cosmographie universelle d'André Thevet, illustrée de diverses figures des choses plus remarquables veuës par l'auteur» (André Thevets universelle kosmografi, illustrert med flere figurer av merkverdige ting som forfatteren har sett).


== Matematikk ==
Francesco Maurolico får publisert avhandlingene «Arithmeticorum libri duo», et tallteoretisk verk med polygontall og gnomonikk, og «Opuscula mathematica» med den tidligste anvendelsen av matematisk induksjon.


== Medisin ==
Første utgave av Ambroise Parés samlede verker i 26 bind, «Les oeuvres de M. Ambroise Paré», med noen av de tidligste beskrivelsene av rettsmedisinske metoder, kirurgiske instrumenter og noen monstre. Paris.


== Teknologi ==
Christophe Plantins trykkeri i Antwerpen omfatter 16 presser og sysselsetter 80 arbeidere.


== Institusjoner ==
8. februar − Universitetet i Leiden ble opprettet på initiativ av Vilhelm I av Oranien.


== Fødsler ==
25. juli − Christoph Scheiner (død 1650), tysk astronom og matematiker.


== Dødsfall ==
22. juli − Francesco Maurolico (født 1494), italiensk matematiker og astronom.
3. september − Federico Commandino (født 1509), italiensk humanist og matematiker.
Tomás de Mercado (født 1525), spansk økonom og teolog.


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1495

Vitenskapsåret 1495 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1495.


== Hendelser ==
Pedro Ciruelo fikk publisert læreboken «Arithmetice practice seu Algorismi Tractatus». Paris.
University of Aberdeen ble opprettet ved pavelig bulle.


== Fødsler ==
Petrus Apianus (død 1552), tysk astronom og geograf.


== Dødsfall ==
Fylkesvei 4618

Fylkesvei 4618 går mellom Lilledal og Vikevåg på Rennesøy i Stavanger.
Strekningen ble fastlagt 2019, og er en delstrekning av den tidligere fylkesvei 582.


== Kommuner og knutepunkter ==

 StavangerHellandsveien 

Endepunkt Lilledal


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4618
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Mimicoclytrina

Mimicoclytrina er en slekt av biller som hører til familien praktbiller (Buprestidae).


== Utseende ==
Små (ca. 8 millimeter), korte og brede, hvelvede, mørkt brunlige praktbiller uten metallglans. Pronotum er rundet med kraftig, nettmasket mikroskulptur. Dekkvingene er forholdsvis korte og brede, med kraftige, regelmessige punktrader. Pronotums sider og undersiden er kledt med avlange, lyse skjell.


== Levevis ==
De voksne billene kan finnes på ulike busker.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i den Neotropiske økosonen.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien praktbiller, Buprestoidea
Familien praktbiller, Buprestidae
Underfamilien Polycestinae Lacordaire, 1857
Stammen Tyndarini Cobos, 1955
Understammen Mimicoclytrinina Bellamy, 2003
Slekten Mimicoclytrina Bellamy, 2003
Mimicoclytrina childreni (Laporte & Gory, 1835)
Mimicoclytrina parrii (Saunders, 1869)
Mimicoclytrina piliventris (Saunders, 1869)
Mimicoclytrina saundersii (Waterhouse, 1904)
Mimicoclytrina tristis (Thomson, 1878)


== Kilder ==
Jewel Beetles of the World - Polycestinae


== Eksterne lenker ==
Bilde av Mimicoclytrina piliventris fra Venezuela Arkivert 20. september 2019 hos Wayback Machine.
Bilde av Mimicoclytrina tristis fra Venezuela Arkivert 20. september 2019 hos Wayback Machine.
Bilde av Mimicoclytrina sp. fra Nicaragua
(en) Mimicoclytrina i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Mimicoclytrina hos NCBI 
(en) Kategori:Mimicoclytrina – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Mimicoclytrina – detaljert informasjon på Wikispecies
Lepismadora

Lepismadora er en slekt av biller som hører til familien praktbiller (Buprestidae).


== Utseende ==
En nokså liten (ca. 7 millimeter), sylindrisk, grønnlig eller messingaktig metallisk farget praktbille. Kroppen er kledt med hårlignende skjell som på undersiden er skinnende hvite. Antennene er ganske korte og sagtakkede. Hodet er kort og bredt med litt utstående fasettøyne, pronotum er firkantet.


== Levevis ==
De voksne billene finnes oftest på planten Tiquilia plicata (familien Boraginaceae) i ørkenen. Det er ikke kjent hvor larvene lever.


== Utbredelse ==
Arten er bare kjent fra typelokaliteten Algodones Dunes i California.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien praktbiller, Buprestoidea
Familien praktbiller, Buprestidae
Underfamilien greinpraktbiller, Agrilinae Lacordaire, 1857
Stammen Agrilini
Slekten Lepismadora Velten, 1987
Lepismadora algodones Velten, 1987


== Kilder ==


== Eksterne lenker ==
bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter. Besøkt 20.9. 2019
(en) Lepismadora i Encyclopedia of Life 
(en) Lepismadora i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Lepismadora hos ITIS 
(en) Lepismadora hos NCBI 
Lepismadora – detaljert informasjon på Wikispecies