jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Björn Olsen

Björn Olsen, født 1958 i Örebro, er overlege og professor i infeksjonssykdommer fra 2007 ved Uppsala universitet og Akademiska sjukhuset. Han er også ornitolog  og ekspert på fugleinfluensa.


== Biografi ==
Olsen disputerte 1995 med avhandlingen Birds and Borrelia og ble i 1997 dosent i infeksjonssykdommer ved Umeå universitet. Hans forskning er i hovedsak innrettet på zoonotisk økologi. Dette vil si studier av dyrebåren og fremst fuglebåren smitte samt infeksjoner som forekommer i naturen og hvordan de kan bli spredt til mennesker. 


== Opposisjon til svensk håndtering av koronavirusepidemien ==
I forbindelse med koronaviruspandemien i 2020 er Björn Olsen i opposisjon til svensk politikk og mener at Sveriges myndigheter har mislyktes i håndteringen av koronavirusepidemien. Han anslår at tusenvis av svensker vil dø.


== Bibliografi ==
Birds and Borrelia (engelska). Umeå: Univ. 1995. ISBN 91-7191-088-3. 
Pandemi – myterna, fakta, hoten (swe). Stockholm: Norstedt. 2010. ISBN 978-91-1-303171-2. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Olsens blogg
Kolerapandemien i 1817–1824

Kolerapandemien i 1817–1824, eller den første kolerapandemien, eller første asiatiske kolerapandemi eller den asiatiske koleraen, var en pandemi av kolera som fant sted mellom 1817 og 1824.


== Vulkanutbrudd en utløser? ==
Det er blitt foreslått, spekulert, at omstendighetene bak kolerautbruddet kan ha vært et voldsomt vulkanutbrudd i 1815. Det gjaldt vulkanen Tambora i det som i dag er Indonesia, og det førte til en forstyrrelse av værsystemet, som i Vesten huskes som «året uten sommer». I India kom monsunen senere enn vanlig i 1816 og førte til kraftig regn som spredte en kolera - som ellers kanskje ville blitt til et typisk og avgrenset fenomen - fra et område nær floden Ganges i Bengal og videre utover med større styrke enn vanlig.


== Sykdomsutbrudd i Bengal 1817 ==
Sykdommen brøt i alle fall ut rundt Ganges' elvedelta omkring byen Jessore noe øst for Calcutta i Bengal. Noen epidemiologier og medisinhistorikere har spekulert på om en hinduistisk valfart som sammenfalt i tid med utbruddet, den såkalte kumbh mela, spilte en rolle for spredningen. De tidligere kolerautbruddene nær Purnia i Bihar mener forskere var frittstående hendelser som ikke bidro til denne spredningen. Men i 1817 skulle altså faktorer ha ført til at sykdommen spredte seg ut over det lokale utbruddets nedslagsfelt og var i september kommet til handelsbyen Calcutta. Snart var den på motsatt side av India, i Bombay.


== Spredning utenfor India ==

Veien lå åpen for en spredning fra India i alle retninger, østover, nordøst til Kina og gjennom Midtøsten til Øst-Afrika og Middelhavsområdet. Antallet døde på grunn av pandemien er ikke kjent, men konsekvensene var flere steder svært alvorlige.Den er kjent som den første av flere kolerapandemier som fant sted i Asia og Europa på 1800- og 1900-tallet. Den ble fulgt av den andre kolerapandemi.
I mars 1820 ble sykdommen identifisert i Siam, i mai 1820 hadde den spredt seg så langt som til Bangkok og Manila, våren 1821 nådde den Java, Oman og havnebyen Anhai i Fujian. Sent i 1821 og i 1822 ble den funnet i Japan, rundt Persiagulfen i Bagdad, i Syria og i Transkaukasus. I 1823 nådde koleraen Astrakhan. Zanzibar og Mauritius ble også rammet.I 1824 opphørte spredningen av sykdommen. Noen forskere tror at den kalde vinteren 1823–1824 kan ha bidratt til å bremse spredningen i Japan og Volga-området.Forflyttelsen av britiske marine- og arméstyrker antas å ha bidradd til at epidemien ble en pandemi. Hindu-pilegrimer hadde spredt koleraen rundt på det indiske subkontinent, slik som hadde skjedd mange ganger tidligere, men britiske styrker brakte den landeveien til Nepal og Afghanistan.  Den britiske marine og handelsskip brakte smittede mennesker til områder ved Indiahavet, fra Afrika til Indonesia, og nord til Kina og Japan.


== Referanser ==
Kolerapandemien 1827–1835

Kolerapandemien i 1827–1835, eller den andre kolerapandemien, var en pandemi av kolera som fant sted mellom 1827 og 1835.  Den er kjent som den andre av flere kolerapandemier som fant sted i Asia og Europa på 1800- og 1900-tallet, og den fulgte få år etter den første kolerapandemien (1817–1824) og ble fulgt av den tredje kolerapandemien (1839–1856).


== Utbredelse ==
Pandemien hadde sitt opphav i Bengal i 1827 og spredte seg derfra og nådde Afghanistan og Persia i 1829. I august 1829 nådde koleraen Orenburg, for deretter å spre seg til ulike deler av Russland, etter hvert inkludert de vestligste delene av keiserriket. Etter å ha rammet Warszawa, nådde pandemien Berlin og Wien i august 1831. Samme år rammet pandemien Mesopotamia og Den arabiske halvøy og pilegrimer som hadde besøkt Mekka brakte smitten til Palestina, Syria og Egypt. I oktober 1831 kom koleraen til Storbritannia og i løpet av 1832 var store deler av Vest-Europa rammet. I juni 1832 var smitten brakt til Montreal og New York og i 1833 var deler av Latin-Amerika rammet sammen med Portugal og Spania. Java ble rammet i 1834 og fram til 1835 førte pilegrimer pandemien til Sudan, Etiopia, Somalia og Zanzibar. Øst-Asia med Kina og Japan ble ikke rammet av den andre kolerapandemien.Koleraen nådde også Norge og Henrik Wergeland skrev et teaterstykke om den, Den indiske Cholera i 1835. Her gav han britisk kolonialisme skylden for spredningen av epidemien.


== Referanser ==
Lunnerlinna

Lunnerlinna (1-111, 2-84) er en vei i Lunner. 
Veien har avkjøring fra Randsfjordlinna, ved Kalvsjø, og går nordover over E16 før den dreier nordøstover. Den går gjennom Lunner sentrum, og ender opp i Hadelandsveien (Fylkesvei 241) ved Volla. Veien ligger cirka 360 meter over havet i sørenden, ved Kalvsjø.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lunnerlinna – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Birds of the World

Birds of the World (BOW) er en omfattende online forskningsdatabase som samler vitenskapelig innhold fra fire berømte ornitologiske oppslagsverk (Birds of North America, Handbook of the Birds of the World, Neotropical Birds og Macaulay Library) med millioner av fugleobservasjoner fra eBird og multimedia fra Macaulay Library til en felles plattform, hvor ornitologer, biologer og andre fugleinteresserte kan utforske omfattende livshistorisk informasjon om all verdens fugler. Databasen eier av Cornell Lab of Ornithology (Cornell University) og tilgang til den skjer via abonnement.
Birds of the World omhandler mer enn 10 700 fuglearter fordelt i 249 familiegrupper, samt mer enn 21 000 illustrasjoner av arter og underarter. Herunder også over 500 millioner fugleobservasjoner, over 100 000 vitenskapelige referanser, titusenvis av fotografier, videoer og lydopptak, utbredelseskart og mye mer. Databasen oppdateres kontinuerlig.Birds of the World kan også hevdes å være en kontinuerlig oppdatert versjon av den såkalte Clementslista.


== Se også ==
The Clements Checklist of Birds of the World (Clementslista)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Birds of the World (hjemmeside)
Kolerapandemien 1839–1856

Kolerapandemien 1839–1856, eller den tredje kolerapandemien, var en pandemi av kolera som herjet mellom 1839 og 1856. Den er kjent som den tredje av flere kolerapandemier i Asia og Europa på 1800- og 1900-tallet, og den etterfulgte den andre kolerapandemi og ble etterfulgt av den fjerde kolerapandemi. 
Pandemien begynte i Bengal i 1839 og spredt seg derfra til Sørøst-Asia og Øst-Asia. Sannsynligvis bidro britiske soldater og handel til spredningen gjennom første opiumskrig som brøt ut i 1840. I løpet av de påfølgende fire–fem årene spredte kolerasmitten seg videre fra Kina til Sentral-Asia, Afghanistan og Persia. Fra Bengal fant koleraen vegen til Mumbai og i 1846 videre til Mesopotamia og Aden. Pilegrimer fra Mekka førte med seg smitte til Egypt i 1848 og videre til Nord-Afrika de to neste årene. Via Astrakhan og Orenburg nådde pandemien Moskva i september 1847. I 1848 var Nord-Europa og Vest-Europa rammet. Fra Europa brakte skip fra franske og tyske havner koleraen til USA, først til New York og New Orleans. I 1849 ble Panama rammet. Pandemien rammet i 1850 også Colombia, Cuba og Jamaica og mellom 1852 og 1855 også andre steder i Karibia. I 1855 ble Brasil rammet.Under denne pandemi ble det i London konstatert av legen John Snow at smittespredningen der hadde sammenheng med på bristende hygiene ved en vannpunpe i Broad Street. og dette ble et epidemiologisk gjennombrudd som gav opphav til forståelsen av hygienens betydning. Dette gav store reformer for folkehelsen og for ettertidens byplanlegging. 


== Referanser ==
Bjørn Tore Grøtte

Bjørn Tore Grøtte (født 1978) er en norsk journalist, programleder, forfatter, artist og redaktør. Han vokste opp på Lundamo i Melhus kommune, men ble senere bosatt på Rosenborg i Trondheim. Han jobber per 2021 som kanalsjef for i NRK Radio, med ansvar for NRK P1, NRK P1+, NRK P3, NRK P13, mP3, NRK Radio Super og NRK Sapmi. NRK P1 er landets største radiokanal. 
Grøtte begynte i NRK i 2002, da som DJ på NRK NRK P3, hvor han ledet formiddagsprogrammet Folkets Hus. Senere ble han prosjektleder for radioprogrammet Are og Odin og kanalens festivalsatsninger. Siden 2005 har han innehatt ulike lederjobber i NRK. Han var formatsjef, radiosjef og redaktør i NRK P3 fram til 2018, da ble han kanalsjef i NRK P1. Han var også produsent for TV-serien Skam, som NRK publiserte på nett-TV fra 2015 til 2017.Før han begynte i NRK var Grøtte journalist i Adresseavisen og i Radio 1. Han har også vært frilansjournalist og er publisert i Klassekampen, Dagsavisen, og i en rekke lokale aviser, blant annet Hitra-Frøya og Trønderbladet.
I 2013 debuterte Grøtte som forfatter på Snøfugl forlag med barneboken Hitrakongen. Høsten 2021 kom en ny bok om Hitrakongen, denne gang på Forlaget Marvin. Samtidig ble det også gitt ut en barneplate fra samme univers om Hitrakongen. Plata er laget i samarbeid med komponist Martin Myhre Olsen. Både boka Hitrakongen, hjelp nå skal han på ferie og plata Hitrakongen har fått svært god mottakelse.Som tekstforfatter og låtskriver samarbeider Grøtte blant annet med bandet B-gjengen, blant annet på singelen "Gamle Kompisa". Låta kom høsten 2022, og ble produsert av Ulf Risnes  fra Tre små kinesere 


== Referanser ==
Kolerapandemien i 1863–1875

Kolerapandemien i 1863–1875, eller den fjerde kolerapandemien,  var en pandemi av kolera som herjet mellom 1863 og 1875.  Den er kjent som den fjerde av flere kolerapandemier som fant sted i Asia og Europa på 1800- og 1900-tallet, og den fulgte etter den tredje kolerapandemien og ble etterfulgt av den femte kolerapandemien. 
Pandemien begynte i India og spredte seg derifra med pilegrimene til Mekka gjennom Midtøsten til Europa, USA, Afrika og Russland. Under denne pandemien ble man mer sikre på kunnskapen om dens årsaker ved at de tidligere erfaringer fra det forutgående utbruddet fra 1854 ble konstatert å stemme i London, der det dårlige avløpssystemet som man hadde bestemt seg for å få på plass, enda ikke var ferdig. Dødstallene var høye, og detaljerte studier bekreftet at hygieneproblemet var en vesentlig faktor.


== Referanser ==
Kolerapandemien i 1881–1896

Kolerapandemien i 1881–1896, eller den femte kolerapandemien, var en pandemi av kolera som herjet mellom 1881 og 1896.  Den er kjent som den femte av flere kolerapandemier som fant sted i Asia og Europa på 1800- og 1900-tallet, og den fulgte etter den fjerde kolerapandemien. 
Pandemien begynte i Asia og spredte seg derifra til Afrika, Europa, Russland og Sør-Amerika. Det var den siste store koleraepidemien i Europa og påvirket særlig Tyskland, der den førte til koleraoppløpene i 1893.


== Referanser ==
Marie Gabrielle Felicitas av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Wiesenburg

Marie Gabrielle Felicitas (født 22. oktober 1716, død 13. juni 1798) var en tysk adelskvinne, av sønderborgsk opphav. 
Hun var datter av Leopold av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Wiesenburg og Maria Elisabeth av Liechtenstein (1683–1744). Hun ble viet til Karl Fridrich zu Fürstenberg (1714–1744) den 25. mai 1735 på Schloß Wetzdorf. Bruden medbragte en anseelig arv fra sine foreldre, dertil kom at hun i foreldrenes testamente var lovet en fjerdedel av farens formue. Som enkesete fikk hun tildelt Hüsingen, som senere ble byttet med Heiligenberg.Knapt var hennes foreldre døde, så avled ektemannen plutselig den 7. september 1744. Han nådde dermed å regjere Fürstenberg i tre år. Enken trakk seg i 1760 tilbake til klosteret Skt. Waldburg zu Eichstädt. Her hadde hun et par innen ombygget og forbedret en leilighet for egne midler. Hennes penger delte hun også gavmildt ut til klosteret og byens befolkning.Hun døde 13. juni 1798, etter å ha overlevet sin ektemann med 53 år. 
Fürstenbergs arv tilfaldt linjen Fürstenberg-Stühlingen.


== Referanser ==
Kolerapandemien i 1899–1923

Koleraepidemien i  1899–1923, eller den sjette koleraepidemien, var et større utbrudd av kolera som begynte i India, der den tok livet av mer enn  800.000 mennesker, som så spredte seg til Midtøsten, Nord-Afrika, Øst-Europa og Russland.


== Beskrivelse ==
Ifølge Leonard Rogers ble utbruddet spredt med hjemvendede hinduistiske pilegrimer som hadde vært på kumbh mela-valfarten til Haridwar. Den nådde Europa via Punjab, Afghanistan, Persia, og det sørlige Russland.Koleraen kom også til Nord-Amerika og ble der det siste større utbruddet av kolera. Det skjedde i 1910–1911 da dampskipet «Moltke» førte med seg smittede til New York City fra Napoli. Helsevesenet isolerte de smittede på Swinburne Island, bygd på 1800-tallet som en karanteneanstalt. Elleve mennesker døde, av dem også en helsearbeider som hadde sitt virke der.Sykdommen rammet videre på det europeisk/asiatiske kontinent, og gjorde seg sterkt gjeldende under første verdenskrig og i noen tid etterpå.


== Referanser ==
Donau-lavlandet

Donau-lavlandet, eller Det donauske lavlandet, (slovakisk: Podunajská nížina) er betegnelsen på den delen av Den lille ungarske sletten som ligger i Slovakia, mellom Donau, Lillekarpatene og de andre delene av Vest-Karpatene.
Lavlandet er en stor tektonisk senkning fylt med fylt med lag fra neogen som når opp til en høyde på mellom 100 og 350 meter over havet.
Området består av to deler:
Donauåsene (Podunajská pahorkatina) i nord
Donausletten (Podunajská rovina) i sørMange urbane områder og andre bosetninger ligger i denne regionen, som hovedsakelig er et jordbruksområde. Byene Topoľčany, Nové Zámky, Komárno, Levice, Dunajská Streda og Galanta er industrisentre og sentre for matforedling (møller, bryggeri osv.). Gamle vindistrikter (Svätý Jur, Pezinok, Modra) og kursteder (Piešťany, Dudince) finnes også på Donau-lavlandet.


== Referanser ==
Reproduksjonstall

Reproduksjonstall er innen demografi et mål på befolkningens fruktbarhet. Innen epidemologi forteller reproduksjonstallet eller det basale reproduksjonstallet, skrevet som R0, hvor mange hvor mange en smittet i gjennomsnitt smitter i en befolkning der alle er mottagelige for smitten.

Det basale reproduksjonstallet er uavhengig av hvor mange som er vaksinert eller immune, mens det effektive reproduksjonstallet RE vil bli påvirket av slike tiltak.
Reproduksjonstallet R0 kan variere og smitte kan f.eks. skje raskere i kaldt klima enn i varmt klima, og spres fortere der folk bor tett enn der det er god plass. R0 er ikke en biologisk konstant for et bestemt smittestoff eller et mål på sykdommens alvorlighet. R0 er et tall uten benevning, og angir følgelig ikke smitteutbredelse over tid. R0 er en funksjon av både menneskelige faktorer samt smittestoffets biologiske egenskaper. Modellene som brukes for å beregne R0 er avhengige av riktige data. Antall smittede blir lett underestimert fordi noen smittede har få eller ingen symptomer og på grunn av manglende smitteoppsporing eller manglende testkapasitet.Reproduksjonstallet er viktig for å modellere hvordan en sykdom kan spre seg, og ut fra modellene kan man si noe om behovet for helsehjelp eller legemidler.


== Beregning av R0 ==

R0 avhenger av:
antall personer den smittede har kontakt med
sannsynligheten for smitteoverføring ved hver kontakt
varigheten av smittbarhet hos den infiserteFordi R0 påvirkes av flere biologiske og sosiale faktorer, blir R0 vanligvis beregnet ved hjelp av avanserte matematiske modeller. R0 kan uttrykkes som produktet av smittsomheten β, kontakthyppigheten c og varigheten av den smittsomme perioden D:
R0 = β × c × D
Hvis R0 er større enn 1, forventes epidemien å fortsette. Hvis R0 er under 1, forventes epidemien etter hvert å dø ut. Hvis R0 er over 3 vil mer enn 90% av en befolkning bli smittet.


== Referanser ==
Kolerapandemien i 1961–1975

Kolerapandemien i 1961–1975, eller den syvende kolerapandemien, var et større utbrudd av kolera som strakk seg i det vesentlige over perioden 1961-75;  den aktuelle bakterievarianten består fortsatt.


== Forløp ==
Denne pandemien, med utgangspunkt i en bakterievariant kalt El Tor, startet i Indonesia i 1961 og spredte seg til Bangladesh der den manifesterte seg i 1963. I 1964 kom den til India, og i 1966 var den i Sovjetunionen. I juli 1970 var det et utbrudd i Odessa og i 1972 rapporter om utbrudd i Baku, men Sovjetunionen undertrykket informasjonen om dette. Den nådde Italia i 1973 fra Nord-Afrika. Japan og Sørstillehavet så noen utbrudd sent i 19670-årene.I 1971 var antallet rapporterte tilfeller i hele verden på 155.000. I 1991 nådde det 570.000. Spredningen av sykdommen ble facilitert av moderne transport og av massemigrasjon. Men mortalitetsratene sank markant da regjeringene satte inn med moderne kurative og preventive tiltak. Den vanlige mortalitetsraten på 50% sank til10% i 1980-årene og til under 3% i 1990-årene.


== Et comeback ==
I 1991 gjorde varianten et comeback i Latin-Amerika. Den begynte i Peru, der sykdommen tok livet av om lag 10.000 mennesker. Forskning kunne fastslå at det var den samme sykdommen som herjet under den syvende koleraepidemien. Det ble mistenkt at sykdommen kom fra Asia med forurenset vann, men vannprøver fra Latin-Amerika og prøver fra Afrika viste seg å være identiske.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Epidemics and Pandemics
Hjemmet og verden

Hjemmet og verden (originaltittel: bengali: ঘরে বাইরে Ghare Bāire) er en indisk bengalskspråklig dramafilm fra 1984, med regi, dreiebok og musikk av Satyajit Ray som er basert på Rabindranath Tagores roman av samme navn fra 1916. Den beskriver et trekantdrama mellom et ungt adelig ektepar og en karismatisk politiker, satt opp mot de politiske urolighetene som skjedde under lord Curzons oppdeling av Bengal i 1905.


== Priser og utmerkelser ==
Filmen vant Den nasjonale filmprisen i India for beste bengalskspråklige film, beste mannlige birolle, og beste kostymer. Den ble også vist i konkurranseprogrammet under filmfestivalen i Cannes i 1984 men vant ingen utmerkelser der.


== Medvirkende ==
Soumitra Chatterjee ...  Sandip Mukherjee
Victor Banerjee ...  Nikhilesh Choudhury
Swatilekha Sengupta...  Bimala Choudhury
Gopa Aich ...  svigersøsteren
Jennifer Kendal ...  Miss Gilby (som Jennifer Kapoor)
Manoj Mitra...  rektoren
Indrapramit Roy ...  Amulya
Bimala Chatterjee ...  Kulada


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hjemmet og verden på Internet Movie Database 
(fr) Hjemmet og verden på Allociné 
(en) Hjemmet og verden på AllMovie 
(en) Hjemmet og verden på Turner Classic Movies 
(en) Hjemmet og verden på Rotten Tomatoes
Cornell Lab of Ornithology

Cornell Lab of Ornithology er en medlemsstøttet enhet under Cornell University, som ligger i byen Ithaca i staten New York.
Formålet med instituttet er å studere fugler og annet dyreliv. Omkring 250 forskere, professorer, ansatte og studenter arbeider med et utvalg program viet oppdraget som er gitt instituttet: «å tolke og verne jordens biologiske mangfold gjennom forskning, utdannelse og medborgerforskning fokusert på fugler.»Det er de cirka 75 000 medlemmene som hovedsakelig finansierer virksomheten. Instituttet publiserer blant annet bøker under Cornell Lab Publishing Group, en kvartalsvis publisering, Living Bird magazine og et månedlig elektronisk nyhetsbrev. Det forvalter dessuten flere medborgervitskaplige prosjekter og nettsteder, inkludert det Webby Award-prisbelønte All About Birds.


== Se også ==
Birds of the World, ornitologisk database med alle verdens fugler


== Referanser ==
Victor Banerjee

Victor Banerjee (bengli: ভিক্টর বন্দ্যোপাধ্যায় Bhikṭar Bandyopādhyāẏ, født 15. oktober 1946 i Kolkata) er en indisk-britisk skuespiller som har spilt i både engelsk-, hindi-, bengali- og assamesiskspråklige filmer.


== Filmer i utvalg ==

1977 – Sjakkspillerne

1978 – Kunstsamlerne

1984 – Hjemmet og verden

1984 – En reise til India

1986 – Foreign Body

1992 – Bitter hevn

2007 – Ta Ra Rum Pum

2014 – Gunday

2018 – High Life


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Victor Banerjee på Internet Movie Database 
(sv) Victor Banerjee i Svensk Filmdatabas 
(sv) Victor Banerjee i Svensk Filmdatabas 
(da) Victor Banerjee på Filmdatabasen 
(da) Victor Banerjee på Scope 
(fr) Victor Banerjee på Allociné 
(en) Victor Banerjee på AllMovie 
(en) Victor Banerjee hos The Movie Database
Vålaugsvegen

Vålaugsvegen (11-149, 2-140) er en vei på Maura i Nannestad. 
Veien har avkjøring fra Nannestadveien i Maura, og går vest- og nordvestover til den møter Gamle Hadelandsvei. Veien har også en kort stubb rett sør for endepunktet i vest, som bryter Slettmovegen i to deler. Veien ligger cirka 205 meter over havet i vestenden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Vålaugsvegen, Nannestad – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Leder av Overhuset

Leder av Overhuset (Leader of the House of Lords) er et medlem av kabinettet i Storbritannia som er ansvarlig for å arrangere regjeringsvirksomhet i Overhuset. Rollen blir alltid holdt i kombinasjon med en formell statsrådsposisjon, vanligvis et en av postene uten portefølje (sinekyre).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Landsforeningen for Pårørende innen Psykisk helse

Landsforeningen for Pårørende innen Psykisk helse (LPP) er en landsomfattende ideell interesse- og brukerorganisasjon for pårørende innen psykisk helse. Organisasjonen har 28 lokallag over hele landet. LPP har om lag 2300 medlemmer. Foreningen ble stiftet i 1996. Annethvert år samles delegater fra lokallagene til landsmøte. Landsmøtet vedtar blant annet vedtekter, årsregnskap, årsberetninger, handlingsplaner og rammebudsjett for organisasjonen. LPPs landsmøte velger også landsstyre. Landsstyreleder for perioden 2019 - 2021 er Christine G. Lingjærde og nestleder er Carl Fredrik Aas. Daglig leder er Anne-Sophie Redisch.
LPP arbeider for at pårørende for å vise at pårørende er en ressurs og en viktig del av løsningen for den som er syk, og at deres erfaringer skal tas på alvor av helsevesenet og kommunene. LPP er en pådriver for å styrke tilbudet innen psykisk helsevern ved å bedre kommunikasjon mellom brukere, pårørende, behandlere og myndigheter. Organisasjonen er partipolitisk uavhengig og livssynsnøytral. Organisasjonens 3 hovedpilarer er:

Verdighet - et samfunn kjennetegnes av hvordan de behandler sine svakeste
Omsorg - både for de psykisk syke og deres pårørende
Løsninger - lokalt og sentraltLPP tilbyr diverse aktiviteter og tjenester for pårørende i regi av lokallagene rundt om i landet, samt en landsdekkende rådgivningstelefon for pårørende i samarbeid med PIO-senteret.


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted
Alexander Schlager

Alexander Schlager (født 1. februar 1996) er en østerriksk fotballspiller som spiller for LASK Linz.


== Landslaget ==
Han ble tatt ut i Østerrikes EM-tropp til EM i fotball 2021.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Alexander Schlager – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Alexander Schlager – FIFA 
(en) Alexander Schlager – UEFA 
(en) Alexander Schlager – Transfermarkt 
(en) Alexander Schlager – national-football-teams.com 
(en) Alexander Schlager – WorldFootball.net 
(en) Alexander Schlager – FootballDatabase.eu 
(en) Alexander Schlager – Soccerway 
(en) Alexander Schlager – EU-Football.info 
(en) Alexander Schlager – FBref