jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Extraliga (Tsjekkia) 2022/23

Extraliga 2022/23 er den 30. sesongen av Extraliga. 


== Tabellen ==
Hvert lag spiller mot hver motstander fire ganger (to hjemme og to borte) i totalt 56 serierunder. De fire beste lagene kvalifiserer seg til kvartfinalen og nummer 5–12 til åttendedelsfinalen. Laget som ender nummer 15 rykker direkte ned til 1. Liga, mens nummer 14 må spille kvalifisering for plass i Extraliga 2022/23.


== Lagene ==


== Sluttspillet ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
Kursmål (aksjer)

Kursmål (aksjer) er den kursen en analytiker mener en aksje vil ha på et gitt tidspunkt i fremtiden. Normalt er kursmålet enten på 6 eller 12 måneders sikt.Kursmål settes ofte av aksjemeglere og analytikere. Kursmål kan basere seg på finansanalyser eller tekniske analyser.


== Se også ==
Aksje
Aksjemarked
Aksjemegler


== Referanser ==
EM i friidrett 2022 – 4 x 400 m stafett kvinner

4 x 400 m stafett kvinner under EM i friidrett 2022 ble arrangert på Olympiastadion i München 19. og 20. august 2022.


== Resultater ==


=== Forsøksheat ===
De 3 første i hvert heat (Q) og de 2 beste ellers (q) gikk videre til finalen.


=== Finale ===
Resultatene var som følger:


== Referanser ==
Krotapholemon

Krotapholemon er  en slekt av biller som hører til familien kortvinger.


== Utseende ==
Små, nokså brede kortvinger, oftest noe flate. De har gjerne reduserte fasettøyne og størt forkortede, kjegleformede antenner. Hodet kan være dekket av pronotum.


== Levevis ==
Arten er knyttet til maur.


== Utbredelse ==
Slekten lever på Ny-Guinea (Vest-Papua).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien åtsel- og rovbiller, Staphylinoidea
Familien kortvinger (Staphylinidae) Latreille, 1802
Underfamilien småkortvinger, Aleocharinae Fleming, 1821
Stammen Pygostenini Fauvel, 1899 Slekten Krotapholemon Pace, 2009Krotapholemon papuanum Pace, 2009
Krotapholemon temporum Pace, 2009


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Krotapholemon i Global Biodiversity Information Facility 
Krotapholemon – detaljert informasjon på Wikispecies
Prionoscirtes

Prionoscirtes er slekt av hårbiller. De utmerker seg ved at de aller fleste artenes larver lever i ferskvann, de voksne derimot på land. Slike livssykler er vanlige hos mygg, øyenstikkere, døgnfluer, steinfluer og vårfluer, men uvanlige hos biller som vanligvis er enten land- eller vannlevende.


== Utseende ==
Små, bredt ovale og høyt hvelvede, mørke hårbiller. Slekten skiller seg fra de fleste hårbiller ved sin hvelvede kroppsform, og ved at de (paradoksalt gitt det norske navnet) mangler hår på oversiden. Den kan minne mye om bladbiller i undergruppen jordlopper.


== Levevis ==
De aller fleste artene har larver som lever i stillestående ferskvann, men noen tropiske arter lever i fuktig, død ved, og noen arter lever i rennende vann. Larvene tåler lite forurensning og kan brukes som indikatorer på vannkvalitet. De lever mest trolig av å filtrere detritus (råtnende plantemateriale, mudder). De puster i luft og må opp til overflaten for å hente denne av og til. Når larven er fullt utvokst, kryper den på land for å forvandle seg til en puppe. De voksne insektene finner man ofte i vegetasjonen. De flyr godt, særlig om natten, og blir ofte tiltrukket til lys. De voksne billene kan hoppe godt.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Mellom-Amerika (Costa Rica).


== Systematisk innedling ==
Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien hår- og dvergbiller, Eucinetoidea (=Scirtoidea)
Familien hårbiller, Scirtidae (=Elodidae, Helodidae)
Underfamilien Scirtinae (=Cyphoninae)
Slekten Prionoscirtes Champion, 1897
Prionoscirtes dilaticornis Champion, 1897


== Referanser ==


== Kilder ==
Lawrence, J.F., Hastings, A.M., Dallwitz, M.J., Paine, T.A., Zurcher, E.J. Elateriformia (Coleoptera). [1]
Silfverberg, H. 1992. Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae (Liste over Nordens biller). Helsinki.


== Eksterne lenker ==
(en) Prionoscirtes i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Prionoscirtes hos ITIS 
Prionoscirtes – detaljert informasjon på Wikispecies
Lioon

Lioon er en gruppe (slekt) av pillebiller.


== Utseende ==
Små (ca. 4 millimeter), ovale, blanke, metallglinsende pillebiller, kroppen med fine utstående hår. De ligner overflatisk på bladbiller.


== Levevis ==
Både voksne og larver lever av stort sett av mose, selv om enkelte arter også kan finnes på lav og urter. De voksne beiter på overflaten av moseteppet, mens larvene stort sett lager tunneler nede i mosen. De fleste er nattaktive. Pillebillene finnes ganske høyt til fjells og er en av de tallrikeste bilegruppene i høyfjellet.


== Utbredelse ==
Slekten finnes i det vestlige Nord-Amerika .


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien pillebiller, Byrrhoidea
Familien pillebiller, Byrrhidae
Underfamilien Amphicyrtinae
Slekten Lioon Casey, 1912
Lioon nezperce Johnson, 1991
Lioon simplicipes (Mannerheim, 1852)


== Referanser ==


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lioon i Encyclopedia of Life 
(en) Lioon i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Lioon hos Fossilworks 
(en) Lioon hos ITIS 
(en) Lioon hos NCBI
Databehandlingsplattform

En databehandlingsplattform er en programvareplattform som brukes til å samle inn og administrere data, og brukes av bedrifter for identifisere kundemålgrupper slik at man kan kjenne igjen spesifikke brukere og kontekster for å kunne mer effektiv nettbasert reklame og mårettede kampanjer. Databehandlingsplattformen kan benytte seg av stordata og kunstig intelligens for å behandle og analysere store datasett om brukere fra ulike kilder. Noen fordeler med slike plattformer kan være dataorganisering, økt innsikt i målgrupper og markeder, og effektiv annonsebudsjettering. Noen utfordringer kan være personvernhensyn på grunn av integrering av tredjepartsprogramvare med private data. Noen eksempler på kjente leverandører av databehandlingsplattformer er globale selskap som Nielsen og Oracle.Den europeiske personvernforordningen (GDPR) har gjort det vanskeligere for databehandlingsplattformer å benytte tredjeparts data solgt på det åpne markedet. 


== Historie ==
Det er særlig siden sent i 1990-årene og tidlig i 2000-årene med populariteten til skytjenester at databehandlingsplattformer har fått en fremtredende stilling for lagring og analyse av store datasett, særlig til bruk for markedsføringsformål.


== Egenskaper ==
Eksempler på informasjon som kan lagres av en databehandlingsplattform kan være kundeinformasjon, demografi og mobilidentifikatorer eller informasjonskapsler som kan analyseres i databehandlingsplattformen for å lage målrettede annonser. Databehandlingsplattformer kan hjelpe bedrifter med å lære mer om sine kundesegmenter, hvilket kan være hjelpsomt for å legge strategier for oppkjøp eller for å øke salget. De gjør det også mulig for en bedrift å måle effektiviteten av reklamekampanjene deres.


== Sammenlignet med kundedataplattform ==
En kundedataplattform er et beslektet konsept, men fokuserer på å samle inn data som er knyttet til en identifiserbar person, som for eksempel kan brukes for gi mer tilpasset innhold og levering. En databehandlingsplattform samler derimot primært anonyme data for å henvende seg mot nettbaserte kunder, for eksempel for mer treffsikker digital markedsføring og kampanjer.


== Referanser ==
Synorthus

Synorthus er en slekt av pillebiller.


== Utseende ==
Små til middelsstore, ovale pillebiller, kroppen er nokså sterkt hvelvet. De er mørke, svært blanke med metallisk glans, oversiden tett og jevnt punktert. Hodet er kort, nedbøyd og knapt synlig ovenfra. Antennene er middels lange, de fem ytterste leddene danner en avlang klubbe. Brystskjoldet (pronotum) er bredere enn langt, nokså hvelvet, med tydelig avsatte sidekanter. Dekkvingene er nokså korte og brede, hvelvede, med eller uten punktstriper. Beina er korte, føttene kan felles inn i en fure på leggen og hele beina kan felles inn i furer på undersiden, slik at kroppsformen blir helt glatt. Larvene er C-formede, halvmåneformede eller sylindriske.


== Levevis ==
Både voksne og larver lever av stort sett av mose, selv om enkelte arter også kan finnes på lav og urter. De voksne beiter på overflaten av moseteppet, mens larvene stort sett lager tunneler nede i mosen. De fleste er nattaktive. Pillebillene finnes ganske høyt til fjells og er en av de tallrikeste bilegruppene i høyfjellet.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt på New Zealand.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien pillebiller, Byrrhoidea
Familien pillebiller, Byrrhidae
Underfamilien hårpillebiller, Byrrhinae
Slekten Synorthus Broun, 1910Synorthus anomalus (Broun, 1880)
Synorthus granulatus (Broun, 1893)
Synorthus insuetus (Broun, 1881)
Synorthus insularis Watt, 1971
Synorthus laevigatus Broun, 1910
Synorthus mandibularis Broun, 1910
Synorthus mixtus (Broun, 1886)
Synorthus nigralis (Broun, 188X)
Synorthus nigricans (Broun, 1881)
Synorthus orbicularis (Broun, 1880)
Synorthus pygmaeus Broun, 1910
Synorthus rectifrons Broun, 1915
Synorthus rotundus (Broun, 1881)
Synorthus setarius (Broun, 1880)
Synorthus sternalis (Broun, 1893)
Synorthus substriatus Broun, 1914
Synorthus versipilus Broun, 1914
Synorthus villosus (Broun, 1886)


== Referanser ==


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
(en) Synorthus – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Synorthus i Encyclopedia of Life 
(en) Synorthus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Synorthus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Synorthus – detaljert informasjon på Wikispecies
Papuamicrochaetes

Papuamicrochaetes er en slekt av pillebiller.


== Utseende ==
Små, bredt ovale, matt gråbrune til gråsvarte pillebiller. Oversiden er ru og knudrete med oppstående, hårlignende skjell.


== Levevis ==
Både voksne og larver lever av stort sett av mose, selv om enkelte arter også kan finnes på lav og urter. De voksne beiter på overflaten av moseteppet, mens larvene stort sett lager tunneler nede i mosen. De fleste er nattaktive. Pillebillene finnes ganske høyt til fjells og er en av de tallrikeste bilegruppene i høyfjellet.


== UTbredelse ==
Slekten er utbredt på Ny-Guinea.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien pillebiller, Byrrhoidea
Familien pillebiller, Byrrhidae
Underfamilien skjellpillebiller, Syncalyptinae
Stammen Microchaetini
Slekten Papuamicrochaetes Pütz, 2002Papuamicrochaetes deharvengi Pütz, 2002
Papuamicrochaetes insularis Pütz, 2002
Papuamicrochaetes papuaensis Pütz, 2002
Papuamicrochaetes riedeli Pütz, 2002


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera) Danmarks Fauna 44. 344 sider. ISBN 8712166936
Silfverberg, H. 1992. Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae. (Liste over Nordens biller). Helsinki.


== Eksterne lenker ==
(en) Papuamicrochaetes i Encyclopedia of Life 
(en) Papuamicrochaetes i Global Biodiversity Information Facility 
Papuamicrochaetes – detaljert informasjon på Wikispecies
Borgundbrua

Borgundbrua er en betongplatebro på Fylkesvei 536 mellom øyene Nørvøya og Uksenøya i Ålesund kommune i Møre og Romsdal. Brua krysser sundet Nørvasundet, er 169 meter lang og lengste spenn er 26 meter.


== Se også ==
Nørvasundbrua
Skuggebrua
Liste over broer i Norge
Liste over broer i Norge etter lengde


== Referanser ==
Skuggebrua

Skuggebrua er en betongplatebro på en veiarm av E136 mellom øyene Nørvøya og Uksenøya i Ålesund kommune i Møre og Romsdal. Brua krysser sundet Nørvasundet, er 76 meter lang og lengste spenn er 21 meter.


== Se også ==
Borgundbrua
Nørvasundbrua
Liste over broer i Norge
Liste over broer i Norge etter lengde


== Referanser ==
Nørvasundbrua

Nørvasundbrua er en betongplatebro på E136 mellom øyene Nørvøya og Uksenøya i Ålesund kommune i Møre og Romsdal. Brua krysser sundet Nørvasundet, er 75 meter lang og lengste spenn er 21 meter.Nørvasundbrua ble åpnet i 1985 og erstattet en eldre bro fra 1952 som ble revet når den nye brua sto ferdig. Den gamle Nørvasundbrua var en 21 meter lang stålbjelkebro med et like langt hovedspenn som den nye og nåværende brua.


== Se også ==
Borgundbrua
Skuggebrua
Liste over broer i Norge
Liste over broer i Norge etter lengde


== Referanser ==
Phanocerus

Phanocerus er en slekt av elvebiller som kryper rundt på bunnen av rennende vann. De voksne billene puster ved hjelp av et såkalt plastron, og trenger ikke komme opp til overflaten etter luft. Til gjengjeld er de avhengige av oksygenrikt vann.


== Utseende ==
Middelsstore, avlange, brunlige elvebiller. Artene i underfamilien Larainae fint hårete og halvmatte. Gamle biller kan kjennes på at de er «tilgrodde» med alger og mikroorganismer. Hodet er lite, antennene er middels lange, 7–11-leddete, tråd- eller kølleformede. Dekkvingene er avlange med punktrekker. Beina er lange, særlig fotleddene, og ganske kraftige. Det ytterste fotleddet bærer uvanlig store klør. Larvene er flattrykte og langstrakte. Ryggplater (tergitter) og bukplater (sternitter) er tydelig markerte. Hodet er ganske lite med korte antenner og små kjever (mandibler). De tre parene med bein er korte og kraftige, og bakkroppen langt tilspisset.


== Levevis ==
Elvebillene kryper rundt på bunnen av rennende vann. De kan ikke svømme og er avhengige av å klamre seg fast til bunnen. Både larvene og de voksne lever av å skrape alger og detritus fra steiner og grus. Noen få arter lever på vannplanter i stillestående vann.
Larvene puster med gjeller som sitter inne i endetarmen (kan skytes ut), mens de voksne billene har et såkalt plastron. Undersiden er dekket av vannavstøtende (hydrofuge) hår. Disse holder på plass en sølvaktig hinne av luft, og oksygenutveksling skjer mellom denne og det omringliggende vannet. Denne tilpasningen gjør at billene ikke trenger komme til overflaten for å få luft, men til gjengjeld er de avhengige av vann med høyt oksygeninnhold, slik som kaldt, raskt rennende vann. De utvokste larvene kryper på lang og forvandler seg til en puppe i en utgravd hule på bredden. De nyklekte billene kan fly langt, men når de først har funnet en passende bekk slår de seg vanligvis til der for resten av livet. De kan leve flere år.


== Utbredelse ==
Slekten er for det meste utbredt i den neotropiske økosonen.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien mudderbiller (Dryopoidea)
Familien elvebiller, Elmidae Curtis, 1830
Underfamilien Larainae LeConte, 1861 – for det meste tropiske arter
Slekten Phanocerus Sharp, 1882
Phanocerus bugnioni Grouvelle, 1902
Phanocerus charopus Spangler, 1966
Phanocerus clavicornis Sharp, 1882
Phanocerus congener Grouvelle, 1898
Phanocerus rufus Maier, 2013
Phanocerus sharpi Grouvelle, 1896


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera) Danmarks Fauna 44. 344 sider. ISBN 8712166936


== Eksterne lenker ==
(en) Phanocerus i Encyclopedia of Life 
(en) Phanocerus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Phanocerus hos ITIS 
(en) Phanocerus hos NCBI 
(en) Kategori:Phanocerus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Phanocerus – detaljert informasjon på Wikispecies
Leptelmis

Leptelmis er en slekt av biller som kryper rundt på bunnen av rennende vann. De voksne billene puster ved hjelp av et såkalt plastron, og trenger ikke komme opp til overflaten etter luft. Til gjengjeld er de avhengige av oksygenrikt vann.


== Utseende ==
Små (ca. 4 mm), avlange biller. Artene i underfamilien Elminae er glatte og blanke, med litt metallisk glans. Gamle biller kan kjennes på at de er «tilgrodde» med alger og mikroorganismer. Familien kan særlig kjennes på lange fotledd med store klør, som brukes til å klamre seg fast til bunnen. Hodet er lite, antennene er middels lange, 7–11-leddete, tråd- eller kølleformede. Brystskjoldet (pronotum) har opphøyde lengdelister hos underfamilien Elminae. Dekkvingene er avlange med punktrekker, ofte også opphøyde lengdelister. Beina er lange, særlig fotleddene, og ganske kraftige. Det ytterste fotleddet bærer uvanlig store klør. Larvene er flattrykte og langstrakte. Ryggplater (tergitter) og bukplater (sternitter) er tydelig markerte. Hodet er ganske lite med korte antenner og små kjever (mandibler). De tre parene med bein er korte og kraftige, og bakkroppen langt tilspisset. Denne slekten utmerker seg med ganske lange bein med store klør som hjelper dem holde seg fast i rennende vann.


== Levevis ==
Elvebillene kryper rundt på bunnen av rennende vann. De kan ikke svømme og er avhengige av å klamre seg fast til bunnen. Både larvene og de voksne lever av å skrape alger og detritus fra steiner og grus. Noen få arter lever på vannplanter i stillestående vann.
Larvene puster med gjeller som sitter inne i endetarmen (kan skytes ut), mens de voksne billene har et såkalt plastron. Undersiden er dekket av vannavstøtende (hydrofuge) hår. Disse holder på plass en sølvaktig hinne av luft, og oksygenutveksling skjer mellom denne og det omringliggende vannet. Denne tilpasningen gjør at billene ikke trenger komme til overflaten for å få luft, men til gjengjeld er de avhengige av vann med høyt oksygeninnhold, slik som kaldt, raskt rennende vann. De utvokste larvene kryper på lang og forvandler seg til en puppe i en utgravd hule på bredden. De nyklekte billene kan fly langt, men når de først har funnet en passende bekk slår de seg vanligvis til der for resten av livet. De kan leve flere år.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Afrika og Asia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien mudderbiller (Dryopoidea)
Familien elvebiller, Elmidae Curtis, 1830
Underfamilien elvebiller (Elminae) Curtis, 1830
Slekten Leptelmis Sharp, 1888


=== Liste over artene ===


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera) Danmarks Fauna 44. 344 sider. ISBN 8712166936


== Eksterne lenker ==
(en) Leptelmis i Encyclopedia of Life 
(en) Leptelmis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Leptelmis hos ITIS 
(en) Leptelmis hos NCBI
Euthryptus

Euthryptus er en slekt av biller som lever ved fersk- eller saltvann. Larvene graver i jorden og spiser alger og moser. De voksne flyr og kommer gjerne til lys. Underfamilien Limnichinae lever ved ferskvann og kan også finnes på fuktige steder et stykke fra vann.


== Utseende ==
Små (ca. 2 millimeter), ovale og hvelvede, mørke biller. De kan ha reduserte øyne. Oversiden er tett kledt med korte hår. Antennene er middels lange, tynne, de to innerste og det ytterste leddet er forstørrede.


== Levevis ==
Noen av artene kan finnes mellom fuktig løvstrø eller ved bredden av elver og bekker.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Mellom-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien mudderbiller (Dryopoidea)
Familien Limnichidae Erichson, 1846
Underfamilien Limnichinae
Slekten Euthryptus Sharp, 1902
Euthryptus orbicularis Sharp, 1902
Euthryptus trigonalis Sharp, 1902


== Referanser ==


== Kilder ==
Lawrence, J.F., Hastings, A.M., Dallwitz, M.J., Paine, T.A. og Zurcher, E.J. Delta Interactive Key – Coleoptera Elateriformia, Limnichidae. [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Euthryptus i Encyclopedia of Life 
(en) Euthryptus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Euthryptus hos ITIS
Vendelholmene naturreservat

Vendelholmene naturreservat på Brønnøya i Asker kommune ble opprettet 27. juni 2008.
Formålet med naturreservatet er å bevare et tilnærmet urørt naturområde i form av et småøysamfunn med særpreget strandsump og spesielle strandengsamfunn, bl.a. det truete plantesamfunnet saltsiveng med flere rødlistearter, med vokseplasser for strandengflora samt artsrike kalktørrengsamfunn. Det er totalt registrert 106 karplanter på de tre holmene. De noe sumpete strandkantene byr på fine vekstvilkår for strandengflora og det er en stor forekomst av den sjeldne arten strandrisp.


== Referanser ==
Rapnus

Rapnus er en slekt av mudderbiller som lever i eller ved vann. De er avlange biller, som oftest er oversiden kledt med lange, oppstående hår. Antennene er karakteristiske, ganske korte, de 5-6 ytterste leddene danner en kølle eller har kamaktige utvekster.


== Utseende ==
Små, avlange, halvmatt mørkbrune til svarte mudderbiller. Antennene er kortere enn hodets bredde, og består 8-11 ledd, den ytre delen kamformet. Pronotum er avrundet rektangulært, dekkvingene er jevnbrede med kraftige punkstriper, avrundet bak. Beina er nokså lange. Undersiden er kledt med fine, korte, vannavstøtende hår, et såkalt plastron, som holder på et luftlag som er nyttig for billenes gassutveksling. Hunnene har et langt, spisst eggleggingsrør som vanligvis er trukket inn i bakkroppen.


== Levevis ==
Disse billene lever i eller ved vann. Det er bare de voksne individene av noen arter som er rent vannlevende, andre voksne og alle larver finner man gjerne i mudderet i vannkanten. Denne slekten utmerker seg ved at larvene er nokså rent landlevende. De artene som lever i vann kan ikke svømme, men kryper rundt på bunnen, under steiner eller på vannplanter. De trenger ikke komme opp til overflaten for å puste, men gassutvekslingen skjer gjennom plastronet på undersiden. Dette krever oksygenrikt vann og disse artene er derfor vanligvis å finne i kjølig, rennende vann med mye oksygen.


== Utbredelse ==
Slekten lever i Sør-Afrika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien mudderbiller (Dryopoidea)
Familien mudderbiller, Dryopidae
Slekten Rapnus Grouvelle, 1899
Rapnus andreaei Delève, 1964
Rapnus formosus Delève, 1964
Rapnus raffrayi Grouvelle, 1899


== Referanser ==


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
(en) Rapnus i Encyclopedia of Life 
(en) Rapnus i Global Biodiversity Information Facility