Scenekunstmedisin

Scenekunstmedisin (SKM), eller Performing Arts Medicine (PAM) på engelsk, er betegnelsen på en medisinsk gren som omhandler behandling og forebygging av yrkesrelaterte skader for utøvende kunstnere og artister, i hovedsak musikere, sangere og dansere. SKM kan på mange måter sies å være den utøvende kunstners motstykke til idrettsmedisin for idrettsutøvere, samtidig som den også må regnes som en del av arbeidsmedisinfeltet.
SKM er en ganske ny medisinsk disiplin. Det var først på 1980-tallet at man så smått begynte å se på sammenhenger og systematisere funn i forhold til musikeres yrkesplager, og som etter hvert har bredt seg til andre sceniske yrkesgrupper som for eksempel dansere og skuespillere. De medisinske problemer kan være smerter ved/skader fra yrkesutøvelsen, nevro-muskulær dysfunksjon eller mentale utfordringer knyttet til yrkesutøvelsen (prestasjonsangst, sceneskrekk etc.) Et eksempel er de spesielle spillestillingene som en del musikkinstrumenter krever i kombinasjon med utallige repetisjoner gjennom fler ti-år, som viser seg å kunne gi betydelige helseplager og senskader for mange musikere.
Forskning er blitt en viktig del av SKM, og internasjonalt er det gjort mange studier og
forskningsprosjekter på yrkesrelaterte skader og plager for utøvende kunstnere.
Ifølge ulike studier i forskjellige land viser forskningen at så mye som 75% av alle musikere
en eller annen gang i løpet av karrieren har plager av en slik art at de trenger medisinsk spesialkompetanse for å kunne fortsette yrkesutøvelsen uten disse plagene. Mye av utfordringene har vært å finne fram til riktig type behandling og  riktig behandlere.
SKM internasjonalt:
Mange land har store og velfungerende nasjonale nettverk innenfor SKM. Eksempler på slike nettverk og klinikker i andre land er Klinik for musikersundhet i Danmark; http://www.ouh.dk/wm424453 Arkivert 3. februar 2020 hos Wayback Machine., BAPAM i Storbritannia; https://www.bapam.org.uk, Performing Arts Medicine Association (PAMA) i USA; http://www.artsmed.org, ASPAH i Australia; https://www.aspah.org.au, dedikerte klinikker i Tyskland; Kurt-SInger-Institut;  http://www.ksi-berlin.de/index_e.html, Freiburger Institutt for Musikermedisin; https://www.uniklinik-freiburg.de/musikermedizin.html og i Hannover; https://www.immm.hmtm-hannover.de/en/home/ og i en rekke andre land. Dette viser at SKM tas på største alvor i medisinske fagmiljøer og at behovet er stort i de ulike utøvermiljøene. Årlig arrangeres det en rekke konferanser innenfor SKM og i Norge skal det arrangeres en internasjonal konferanse om SKM i Oslo i april 2021; mhpc2021.
SKM i Norge.
I Norge er det ennå ikke et samlet nasjonalt fagmiljø innenfor SKM, men LO-forbundet Creo har sammen med andre aktører tatt initiativ for å etablere et nasjonalt scenekunstmedisinsk kompetansenettverk. Det har vært gjort andre forsøk på det tidligere, blant annet ved opprettelsen av Norsk Underholdningsmedisinsk Institutt NUMI i Namsos.
I Norge  har doktorgraden til Jonas Vaag om mental helse blant norske musikere fått størst oppmerksomhet, også internasjonalt. https://spark.adobe.com/page/IaQD8fOtge8wt/, men også en avhandling om hørsel og tinnitus blant norske rockemusikere av Carl Christian Lein Størmer, http://www.tinnitusjournal.com/articles/tinnitus-anxiety-depression-and-substance-abuse-in-rock-musicians-a-norwegian-survey.html,  viser at det også i Norge er interesse for å forske på musikere og artisters yrkesrelaterte helseplager. Siden 2015 har danser og fysioterapeut Irem Eliassen drevet Scenekunstklinikken https://www.scenekunstklinikken.no for å gi rask behandling for arbeidsrelaterte skader hos scenekunstnere, og for å forebygge skader hos denne yrkesgruppen. Hun studerer fortiden til master (MSc) i scenekunstmedisin ved University College London (UCL). https://www.youtube.com/watch?v=qIQkn3jla1c
Norges musikkhøgskole har også fokus på helsesituasjonen til sine musikkstudenter og har forebygging av helseplager som en viktig og integrert del av undervisningen. Danserne ved Den Norske Opera og Ballett har i mange år hatt et samarbeid med Olympiatoppen og deres ekspertise og kompetanse innenfor prestasjon og prestasjonskultur. Pianisten Tina Margareta Nilssen har utviklet en egen metodikk i forhold til å spille på lag med kroppen, og hennes metodikk, Timani; https://www.timani.no, er mye brukt av musikere både i Norge og internasjonalt.