Erling Eidem

Erling Eidem (født 23. april 1880 i Göteborg i Sverige, død 14. april 1972 i Vänersborg) var en svensk luthersk teolog som var  erkebiskop av Uppsala 1932–1950.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Erling Eidem var sønn av grossereren og eieren av Fåglaviks glasbruk Anders Magnus Andersson og Pauline Rosine Eidem. Eidem ble fil.kand. ved Göteborgs högskola i 1903, teol.kand. ved Lunds universitet i 1907, teol.lic. i 1912, og disputerte for doktorgraden i 1913 på en avhandling med tittelen Pauli bildvärld. Bidrag till belysande av apostelns omgivning, uttryckssätt och skaplynne. 1. Athletæ et milites Christi. Han ble promovert til  doktor i teologi  i 1918 i Lund. 


=== Karriere ===
Han var dosent i nytestamentlig eksegese i Lund 1913–1924 og assistent ved Uppsala universitet 1918–1919. Han var sogneprest i Gårdstånga 1924–1928 og innehadde professoratet i eksegese i Lund fra 1926 respektive i nytestamentlig eksegese i Lund fra 1928 til 1932 da han tiltrådte som erkebiskop.
Eidem holdt sin avskjedsforelsning som akademisk lærer den 10. mai 1932 i Carolinasalen i gamla biblioteket ved Lundagård. 


=== Erkebiskop ===
Den 22. mai samme år ble Eidem bispeviet i Uppsala domkyrka av biskop Olof Bergqvist. Han ble i 1940 utnevnt til överhovpredikant.
Eidem gav i 1930-tallet uttrykk for hva man i ettertid ville omtale som sterkt nasjonalistiske oppfatninger. Eidem stod Tyskland nært og overtok i 1932 presidentskapet for Luther-Akadeie i Sonderhausen, for å hjelpe den tyske evangeliske kirke ut av isolasjon. 
Han avgrenset seg mot det nazityske regime, ved at han rettet advarsler til den evangelisk-lutherske kirke i Tyskland angående antisemittisme. Han forsøkte ved et åpent brev å avverge at det kom til et brudd med den regimetro rikskirke som var kontrollert av Deutsche Christen, men støttet den bekjennende kirke. 
Den 2. mai 1934 fikk erkebiskop Eidem audiens hos Adolf Hitler og han forsøkte å formane ham. Han fikk intet gehør fra Hitler. Titler forklarte da at han hadde fått i stand den protestantiske enhetskirken, rikskirken, for å være en nødvendig motvekt mot den tyske katolske kirke; han la merke til Hitlers harme mot de katolske geistlige og samtidig hans manglende forståelse av de virkelig religiøse spørsmål. Eidem mente seg etter audiensen å ha sett djevelen i øynene.
Hans bok Den lidande Guden ble en klassiker, særskilt elsket av dem som helte mot den subjektive forsoningslære. Det går også et trekk av kristen mystikk gjennom det han skriver.
Eidem avsluttet sitt oppdrag i 1950 og ble dermed den første erkebiskop av Uppsala etter reformasjonen som ikke hadde sittet i embedet på livstid.


== Familie ==
Eidem giftet seg i 1909 med Elisabeth Eklund, datter av domprosten og professoren Pehr Eklund. Han hadde elleve søsken, blant andre Magnus (1866–1930), som var brukseier på Fåglavik, Pauline (f.1867 i Göteborg), Rolf (f.1870 i Göteborg), Hugo (f.1871 i Göteborg), Astrid (f.1877 i Göteborg) samt Signe (f.1878 i Göteborg).Eidem ligger begravet på Uppsala gamla kyrkogård.


== Kaj Munk ==
Etter mordet på Kaj Munk den 4. januar 1944 trykket den danske motstandsbevegelsesavisen De frie Danske fordømmende reaksjoner fra innflytelserike skandinaver, blant dem Eidem.


== Bibliografi (utvalg) ==
Pauli bildvärld. Bidrag till belysande af apostelns omgifning, uttryckssätt och skaplynne. Athletae et milites Christi I, 1913 (avh.)
Den lidande Guden. Några subjektiva betraktelser över det högst objektiva, 1921
Själens Jakobskamp Några meditationer, 1927
Han som var och som är : Enheten mellan förflutet och närvarande från trons synvinkel, 1923
Tjänaren. Stilla tankar invid Frälsarens smärtoväg, 1953
Allt-Intet. Tankar över ett kapitel av Pauli brev till de kristna i Filippi, 1932
Herrens Moder Magnificat-variationer, 1929
Det kristna livet enligt Paulus. I-II, SKDB. Uppsala 1927


== Referanser ==


== Litteratur ==
Vem är det 1955
Sveriges dödbok 1950-1999 (CD-ROM)
Eino Murtorinne: Erzbischof Eidem zum deutschen Kirchenkampf, 1933-1934. Helsinki 1968. ISSN 0355-1636, Libris 8145590
Birgitta Brodd: Var Sveriges sak också kyrkans? Svenska kyrkans utrikespolitiska aktivitet 1930-1945. En tidslägesorienterad analys. Skellefteå: Norma, 2004. ISBN 91-7217-071-9 Libris 9682436
Klas Hansson, Svenska kyrkans primas. Ärkebiskopsämbetet i förändring 1914-1990. Acta Universitatis Upsaliensis. Studia Historico-Ecclesiastica Upsaliensia 47. Uppsala 2014. ISBN 978-91-554-8897-0.