Helmond av Bosau

Helmold af Bosau (født ca. 1120 nær Goslar, død etter 1177) var en saksisk historiker fra det 12. århundre og en prest i Bosau nær Plön. Han var en venn av de to biskoper i Oldenburg i Holstein, Vicelin (døde 1154) og Gerold (døde 1163), som gjorde meget for å kristne de polabiske slavere.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Helmold ble født i nærheten av Goslar. Han vokste opp i Holsten og fikk sin undervisning i Braunschweig fra Gerold, den senere biskop i Oldenburg (1139-42). Senere kom han under ledelse av Vicelinus, «vendernes apostel», først i augustinerklosteret Faldera, senere kjent som Neumünster (1147-53). 


=== Prest ===
Han ble diakon omkring 1150 og ble endelig sogneprest i 1156 i Bosau ved Großer Plöner See.


=== Chronica Slavorum ===
Ved biskop Gerolds tilskyndelse skrev Helmold sin Chronica Slavorum, en historie om erobringen og konverteringen av de polabiske slavere under Karl den stores tid (ca. 800) til 1171. Formålet med denne krøniken var å demonstrere hvordan kristendommen og den tyske naajonalitet gradvis fikk fotfwste blant venderne, især i den østlige del av Holsten.Som et øyenvitne gir han en klar beskrivelse på flytende latin av Vicelins misjonsarbejde, om opprettelsen av bispesetet i Oldenburg, om overføreslen av dette bispesete til Lübeck, da tysk handel på sistnevnte sted var blitt viktigere enn i den tidligere by, om spredningen av tysk innflytelse blant venderne, den nådeløse undertrykkelse og utryddelse av disse og om yilkallingen tiul deres land av utenlandske bosettere, hovedsakelig westfalere og hollendere.Verket er oppdelt i to deler: den første dekker en periode som avsluttes med året 1168, mens den annen fortsetter til år 1171. Denne annen del ble senere videreskrevet til 1172.
Helmold var en kritisk historiker som beskylder Henrik Løve for «pengegriskhet» og kritiserte de vendiske korstog. Han sa at blant styrkene i Henrik Løves hær under venderkorstogene var det «kun tale om penger, aldri om kristendommen» og misjonens omvendelse av slaverne.


=== Helmold som kilde ===
Helmold utnyttet sitt kjennskap til den tidligste periode fra Adam av Bremens kirkehistorie og de saksiske krøniker som vedrører Henrik IV, foruten Willehads vita, skildringen av Ansgars vita og muligens også Vicelis vita, men de resyméer han gjorde av disse opptegnelser er upålitelige. Han er ikke deswto mindre den viktigste kilde til informasjon for hans egen tids historie, hvor hans redegjørelse hviler på Vicelins og Gerolds muntlige opplysninger. Hans informasjonskilder blir merkbart tynnere etter sistnevntes død i 1163. 
Hans troverdighet ble alvorlit betvilt i det 19. århundre (især Sehirren: Beiträge zur Kritik holsteinischer Geschichtsquellen, Leipzig 1876) på grunn av hans motsetningsforhold til erkebiskopene i Bremen og hans partiskhet for Oldenburg-Lübecks biskop, men det er ikke grunnlag for å anta at han gjorde sig skyldig i en forsettlig forfalskning av fakta.Henrik Løve, hertug av Sachsen, var Helmolds protektor. Krøniken ble fortsatt frem til 1209 av abbed Arnold i Lübeck.


== Utgivelser ==
Krøniken ble først utgitt i 1556 i Frankfurt og senere i Monumenta Germaniae Historica: Scriptores, XXI (1868), 11-99, og i «Script. Rer. Germ.»


== Referanser ==


== Litteratur ==
(de) Wilhelm Wattenbach: «Helmold von Bosau». I Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Bind 11, Duncker & Humblot, Leipzig 1880, s. 702 f.
(de) Karl Jordan: «Helmold von Bosau.» I Neue Deutsche Biographie (NDB). Bind 8, Duncker & Humblot, Berlin 1969, ISBN 3-428-00189-3, s. 502 (digitalisering).
E. Engel: "Helmold" (i: Karl Obermann, Heinrich Scheel, Helmuth Stoecker u.a. (Hrsg.): Biographisches Lexikon zur Deutschen Geschichte. Von den Anfängen bis 1917. Deutscher Verlag der Wissenschaften, Berlin 1967, S. 204f.)
Hans-Joachim Behr: "Helmold von Bosau" (i: Horst-Rüdiger Jarck, Dieter Lent u. a. (Hrsg.): Braunschweigisches Biographisches Lexikon – 8. bis 18. Jahrhundert. Appelhans Verlag, Braunschweig 2006, ISBN 3-937664-46-7, S. 335 f.)
Wilfried Ehbrecht: "Helmold v. Bosau" (i: Lexikon des Mittelalters (LexMA). Band 4, Artemis & Winkler, München/Zürich 1989, ISBN 3-7608-8904-2, Sp. 2124 f.)
Klaus-Joachim Lorenzen-Schmidt, Ortwin Pelc (Hrsg.): Schleswig-Holstein Lexikon. Wachholtz Verlag, Neumünster 2006 ISBN 3-529-02441-4, S. 256 f.
Max Manitius: Geschichte der lateinischen Literatur des Mittelalters. Dritter Teil (Band) unter Paul Lehmanns Mitwirkung: Vom Ausbruch des Kirchenstreits bis zum Ende des zwölften Jahrhunderts. München 1931, S. 493–498 (HdAW 9.2.3).
Bernhard Schmeidler: Helmold und seine Cronica Slavorum. In: Zeitschrift des Vereins für Lübeck. Geschichte und Altertumskunde. Schmidt-Römhild, Lübeck 14.1912, S. 185ff.
Heinrich Felix Schmid: Die slavische Altertumskunde und die Erforschung der Germanisation des deutschen Nordostens. In: Zeitschrift für slavische Philologie. Winter, Heidelberg 1.1924, S. 396–415; 2.1925, S. 134–180.
Volker Scior: Das Eigene und das Fremde. Identität und Fremdheit in den Chroniken Adams von Bremen, Helmolds von Bosau und Arnolds von Lübeck. Berlin 2002, ISBN 3-05-003746-6. (Rezension).


== Eksterne lenker ==
Presten Helmolds Slaverkrønike i oversettelse ved theol.kand. P. Kierkegaard; København 1881
Krøniken på tysk