Keiser Shizong av Liao

Liao Shizong eller keiser Shizong av Liao (tradisjonell kinesisk: 遼世宗, forenklet kinesisk: 辽世宗, pinyin: Liáo Shìzōng; født 29. januar 919, død 7. oktober 951 ved Xuanhua), personlig navn Wuyu, sinisert navn Yelü Ruan (耶律阮; Yēlǜ Ruǎn), var tredje keiser av det khitanledede Liaodynastiet, fra 16. mai 947 til sin død, en periode med æranavnet Tianlu (天祿). Hans posthume navn var Xiaohe Zhuangxian Huangdi (孝和莊憲皇帝), tempelnavnet Shizong.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Han var sønn av Yelü Bei, eldste sønn av Abaoji (keiser Taizu), grunnleggeren av Liaodynastiet.


=== Veien til keisermakten ===
Han kom til makt i 947 etter sin onkels død, keiser Taizong, som oppdro ham i farens fravær. Keiser Taizong var underveis på et felttog i Kina da han døde i 947; Yelü Ruan ledsaget ham på denne militærekspedisjonen, og kunne på den måte raskt vinne generalenes oppslutning.
Mens han var på vei tilbake til hovedstaden hadde hans bestemor. enkekeiserinne Yingtian, lagt sine renker for å få satt sin tredje sønn, Yelü Lihu, på tronen. Hun sendte ut en hærsturke for å fange opp sønnesønnen som var på vei. Hun hadde avvist Yelü Ruan som mulig arvtaker som ledd av sin støtte til sønnen. Men khitanernes adelsmenn, som var enige med hverandre om at Yelü Lihu var ganske uskikket til tronen, nektet å støtte henne denne gang, i motsetning til da de hadde støttet henne da hun gikk inn for keiser Taizong. Den sterke støtte son Yelü Ruan nøt i Liaos keiserhoff forhindret at det brøt ut borgerkrig blant khitanerne om tronfølgespørsmålet.


=== Keiser ===
Keiser Shizong ble kjent både for sin generøsitet som i sin dugelighet som feltherre. Denne generøsitet strakk seg imidlertid ikke til verken nestemoren eller til onkelen (Yelü Lihu); de ble begge sendt langt bort fra hovedstaden av keiser Shizong. Begge døde de kort tid etter, Yelü Lihu mens han gikk til opprør, og den aldrende enkekeiserinne Yingtian av naturlige årsaker.
Keiser Shizong grep til våpnene og dro i felt i 951 i et fremgangsrikt hærtog for å slå tilbake kinesiske fremstøt sørfra. Men senere, i september samme år, bare tre fire år etter at han hadde overtatt som keiser, ble han drept av en opprørsk nevø som var del av en sammensvergelse innen keiserslektens klan og ville usurpere keisermakten.
Under sin regjeringstid innførte keiser Shizong en rekke reformer som omdannet Liaodynastiet til et føydalsystem og konsoliderte makten i et sentralstyre. Men keiser Shizong var også en drukkenbolt, og han likte å dra på jaktutflukter.


== Slektsforhold ==
Far
Yelu Bei
Mor
Fru Xiao
Hustruer
Keiserinne Zhen (fra 947?, drept av Yelü Chage i 951), mor til prins Zhimo
Keiserinne Xiao Sagezhi (fra 950, myrdet av Yelü Chage i 951), mor til prins Xian og prinsessene Hegudian, Guanyin og Sala
Barn
Sønner
Yelü Houbua (耶律吼不阿), døde tidlig, posthumt æret som kronprins Zhuangsheng
Yelü Xian (耶律賢), sannsynligvis født né Yelü Mingyi (耶律明扆), later keiser Jingzong av Liao
Yelü Zhimo (耶律只沒), prinsen av Ning (slik utnevnt mellom 969 og 976, fratatt tittelen i 976, fikk tittelen tilbake i 983)
Døtre
Yelü Hegudian (耶律和古典), prinsessen av Qin
Yelü Guanyin (耶律觀音), prinsessen av Jin
Yelü Sala (耶律撒剌)


== Referanser ==


== Litteratur ==
F.W. Mote (1999). Imperial China: 900-1800. Harvard University Press. s. 52–53, 67. ISBN 0-674-01212-7.