jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Rammeløs møbelkonstruksjon

Innen møbelsnekring er en rammeløs konstruksjon en metode hvor selve flatpanelene på et møbelets stamme utgjør funksjonen som en bærende ramme, i stedet for å bygge en separat ramme. Flatpanenene brukt i slike konstruksjoner er vanligvis industrielt bearbeidet trevirke som sponplater, kryssfiner eller halvharde fiberplater i stedet for konvensjonell trelast. Rammeløs konstruksjon kan være et moderne alternativ til tradisjonell møbelkonstruksjon med ramme og panel.
Rammeløse møbler ble populære i Europa under den rakse oppbyggnigen etter 2. verdenskrig, og også derifra stammer 32 mm-systemet som ofte brukes i rammeløse konstuksjoner. Dette er svært vanlig i dag i reoler, skap og skuffer, eksempelvis til kjøkkenmøbler, garderobeskap, bokhyller, med mer. 32 mm-systemet brukes ofte også for installasjon av hengsler til dører, ekspansjonsbeslag til skuffer og uttrekkbare hyller, og for hyllebærere til hyller i reoler.
Rammeløse møbler kan lages og lages vanligvis uten frontramme, hvilket gir en større brukbar åpning på møbelets fremside. Platene som brukes er ofte sponplater dekket med et dekorativt høytrykkslaminat på flatene og med dekorative plastlister langs sidene. Rammeløs møbelkonstruksjon er vanlig på flatpakkede møbler.


== Se også ==
Møbelkonstruksjon med ramme og panel
Frontramme (møbler)
Møbelsnekker


== Referanser ==
Møbelkonstruksjon med ramme og panel

Innen trearbeid og møbelsnekring er konstruksjon med ramme og panel (engelsk: frame and panel) en teknikk som er egnet for å konstruere dørblader, innredning eller store flater av ekte treverk. Den grunnleggende tanken er å bygge en treramme (med eksponert endeved) rundt et panel som har litt plass til å utvide seg - dette for at panelet skal kunne bevege seg noe etterhvert som treverket i panelet eller rammen utvider og trekker seg sammen med varierende fuktighet og temperatur. Dermed tar man hensyn til bevegelse som er vanlig i treverk mellom sommer og vinter.
En svært enkel konstruksjon av ramme og panel kan bestå av fem deler: Panelet og de fire delene som utgjør rammen. Dette har tradisjonelt vært en vanlig metode for å konstruere dørblad. På større konstruksjoner kan det være aktuelt å dele konstruksjonen opp i flere paneler med sprosser mellom. Rammen kan for eksempel festes sammen med trelim, spikre, skruer eller tappsammenføyning, mens panelet ofte ligger løst med tett pasning.
På en del moderne møbler har man istedet gått over til rammeløs møbelkonstruksjon.


== Se også ==
Møbelsnekker


== Referanser ==
Frontramme (møbler)

Innen møbler kan frontramme vise til en egen ramme festet på fremsiden av en møbelstamme. Frontrammen kan gi møbelet høyere styrke og fungere som festepunkt for dører, men gir også en mindre åpning på møbelets fremside og kan gi en mer komplisert konstruksjon.
Visuelt kan en frontramme skjule skjøter i møbelstammen og gi møbelet et spesielt visuelt trekk. Frontrammer finnes på mange eldre møbler, men har i dag til en viss grad gått av moten. De har i stor grad blitt erstattet med rammeløse konstruksjoner hvor man istedet bruker plastbelegg for å skjule kanten av stammen.


== Konstruksjon ==

Frontrammer består gjerne av en mengde rammeelementer som er koblet sammen ved hjelp av spikre, skruer eller tresammenføyninger som for eksempel tappsammenføyning. Rammeelementene kan bestå av vertikale deler (som en stender) og horisontale deler (som en losholt). Rammedelene er vanligvis laget av vanlig rektangulært trevirke, men er ofte pyntet med listverk. Typisk kan de enkelte rammeelementene være mellom 25 mm til 50 mm brede avhengig av bruksområde og ønsket utseende på skapet.


== Se også ==
Møbelsnekker
Møbelkonstruksjon med ramme og panel
Rammeløs møbelkonstruksjon
Flatpakkede møbler

Flatpakkede møbler er er møbler som kommer demontert slik at de tar liten plass under transport, og som krever montering av kunden. De kommer ofte innpakket i papp sammen med bruksanvisninger og skruer. Noen ganger kreves det at kunden har enkle verktøy som skrujern eller sekskantnøkkel, men noen ganger er dette inkludert. Flatpakkede møbler kan være enklere å transportere fordi de er pakket kompakt eller kan være delt opp i flere deler som veier mindre hver for seg slik at de er lettere å bære en og en. Siden de tar mindre lagringsplass hos produsenter og selgere, samt at kunden tar seg av monteringsarbeidet, kan de også ofte selges til en lavere pris enn ferdigmonterte møbler. IKEA er et eksempel på en kjede som er kjent for flatpakkede møbler, og har solgt dette siden 1956. Mange flatpakkede møbler som skap og hyller er bygd opp med en rammeløs konstruksjon.


== Referanser ==
Fastbreddeskrift

Fastbreddeskrift er en skrifttype hvor alle bokstaver, mellomrom og tegn er like brede. Dette står i kontrast til skrifttyper med variabel bredde hvor ulike bokstaver, mellomrom og tegn har forskjellige bredder. 
Fastbreddeskrift var vanlig på skrivemaskiner, og ble mye brukt i tidlige datamaskiner og dataterminaler. I dag har det blitt vanlig med mer avanserte ikke-fastbredde-skrifttyper til generell bruk på datamaskiner, men fastbreddeskrift brukes stort sett fremdeles i flertallet av kildekode-editorer, integrerte utviklingsmiljø og tekstredigeringsprogram for kildekode ettersom det øker lesbarheten til kildekode. Fastbreddeskrift kan også gjøre det lettere å se forskjeller mellom bokstaver, hvilket er nyttig i i situasjoner hvor skrivefeil er uakseptable.Eksempler på kjente skrifttyper med fast bredde inkluderer Consolas, Courier, Inconsolata, Menlo, Monaco, Lucida Console og Source Code Pro.

		


== Referanser ==
Kunst – kultur: Angår det meg?

Kunst – kultur: Angår det meg? er et norsk kulturmagasin som ble sendt på NRK Fjernsyn fra 1972 til 1973. Kari Borg Mannsåker og Jens Baardseth var redaktør for programmet.Programmet etterfulgte kulturprogrammet Studio 72.


== Referanser ==
Ingeborg Holgersdatter Ulfstand

Ingeborg Holgersdatter Ulfstand til Bosø Kloster og Gundestrup (1598-1652) var en dansk adelsdame. Flere av hennes sønner ble embedsmenn i Norge. 
Hun ble født på Hikkebjerg (Häckeberga slott) i Skåne som datter av Holger Ulfstand til Hikkebjerg og Asserstrup (d. 1609) og Anne Hansdatter Skovgaard til Gundestrup (d. 1645). I 1618 forlovet hun seg med den senere riksadmiral Jørgen Wind (1593-1644). Bryllupet stod den 27. august 1620 i Malmø. Av parets 11 barn - flere av dem født på Gundestrup - døde tre som unge, mens to døtre og seks sønner overlevet foreldrene. I årene 1633-44 lot paret oppføre den nåværende herregårdsbygning.I august 1652 besøkte Ingeborg som enke datteren som lå i barneseng på Ellinge slott. Her ble Ingeborg syk, og til tross for legehjelp fra Lund sovnet hun inn den 21. august 1652. Liket ble fraktet til København hvor det ble nedsatt i den murede begravelse i Vor Frue den 8. september 1652. Et epitafium av sort marmor over Ingeborg og ektemannen ses stadig i Vor Frues nordre sideskip.Etter morens død overtok sønnen Holger Gundestrup, men da Skåne ble svenskt, solgte han det til sin svoger Christoffer Giedde (d. 1705). Gården har siden byttet navn og kalles nå Vrams Gunnarstorp. 
Ingeborg Ulfstands portrett kan blant andre steder ses på Værne Kloster.


== Referanser ==
Rettferdighetskultur

Rettferdighetskultur (engelsk: just culture) er et konsept relatert til systemtenkning som understreker at feil generelt oppstår på grunn av feil i organisasjonskulturer snarere enn bare på grunn av personer som er direkte involvert i en ulykke. I en rettferdighetskultur vil man etter en hendelse spørre om "hva som gikk galt" i stedet for "hvem som forårsaket problemet". En rettferdighetskultur er det motsatte av en skyldkultur. En rettferdighetskultur er ikke det samme som en kultur hvor det ikke deles ut skyld, men er en kultur hvor enkeltpersoner holdes ansvarlige for forsettlig forsømmelse eller grov uaktsomhet.En rettferdighetskultur bidrar til å skape et miljø hvor enkeltpersoner føler seg frie til å rapportere feil og hjelpe organisasjonen til å lære av feil. Dette er i motsetning til en skyldkultur hvor enkeltpersoner blir sparket, bøtelagt eller på annen måte straffet for å gjøre feil, men hvor de underliggende årsakene som førte til feilen ikke blir undersøkt og korrigert. En skyldkultur kan føre til at feil skjules i stedet for å rapporteres, hvilket kan føre til at organisasjonen til slutt kommer dårligere ut.
I et system preget av rettferdighetskultur er disiplinering knyttet til upassende oppførsel snarere enn skade. Dette gir mulighet for individuell ansvarliggjøring og fremmer en organisasjonskultur som stadig lærer. I dette systemet blir ærlige menneskelige feil sett på som en læringsmulighet for organisasjonen og dens ansatte. Personen som gjorde feilen kan bli tilbudt ekstra opplæring og veiledning. Imidlertid kan forsettlig forsømmelse føre til disiplinære tiltak som oppsigelse, selv om ingen skade ble forårsaket.
Rettferdighetskultur har blitt tatt i bruk i industri, helsevesen, luftfart og andre fagområder.I James Reason sin bok fra 1997 Managing the Risks of Organizational Accidents ble en rettferdighetskultur postulert som en av komponentene i en sikkerhetskultur. Rettferdighetskulturen er nødvendig for å bygge tillit slik at en rapporteringskultur vil oppstå. En rapporteringskultur er en kultur hvor alle sikkerhetshendelser rapporteres slik at læring kan skje og sikkerhetsforbedringer kan gjøres.


== Referanser ==
Klokka 19.00

Klokka 19.00 var et norsk direktesendt aktualitetsprogram ledet av Per Øyvind Heradstveit som gikk på NRK Fjernsyn fra 1972 til 1973. Programmet ble sendt en gang per måned.


== Referanser ==
Einar Rørstad

Einar Rørstad (født 15. oktober 1922 på Madagaskar, død 16. februar 1981 i Oslo) var en norsk direktør for Norsk Korrespondenceskole som senere ble NKS Nettstudier, og siden en del av Høyskolen Kristiania. Han tok over oppdraget etter grunnleggeren Ernst G. Mortensen i 1962 og satt til 1966.
Rørstad ble uteksaminert fra engelsklinjen ved Kongsgård skole i Stavanger i 1942.. Fra 1942 til 1945 satt han i tysk fangenskap på Grini fangeleir og ble sendt videre til Sachsenhausen, Neuengamme. Etter krigen hadde han studieopphold ved University of London i 1949, og ble mottok graden Cand. mag. ved Universitetet i Oslo i 1951. Han gikk videre til Cand. philol, UiO i 1955 med historie hovedfag, engelsk og fransk bifag. Hans hovedfagsavhandling ble skrevet på Washingtonkonferansen 1921—22.


== Referanser ==
Nancyskolen (kunst)

Nancyskolen (fransk École de Nancy), var en sammenslutning av ledende representanter for Art noveau formelt opprettet i 1901, i den franske byen Nancy. Sammenslutningen som gikk under navnet Alliance Provinciale des Industries d'Art, hadde som formål å fremme den dekorative og industrielle kunsten i Lorraine. Sammenslutningens første president var Émile Gallé. Villa Majorelle som ble oppført for kunstneren Louis Majorelle, er et bygningsmessig eksempel på denne stilretningen. École de Nancy-museet åpnet i 1964.


== Glassdesign ==

		
		
		
		
		


== Referanser ==
Ivar K. Hognestad

Ivar Kristiansson Hognestad (1888–1973) var en gårdbruker og Arbeiderpartiet-politiker fra Time som var stortingsrepresentant for Rogaland fra 1934 til 1957. 


== Bakgrunn ==
Hognestad gikk årene 1908–1910 landbruksskolen på Tveit i Nedstrand. Han drev farsgarden 1917–1954, og dyrket ham mye opp og var dessuten en de første i distriktet som tok til med kulturbeite. Åren 1927–1936 var ham landbruksansvarleg i stavangeravisen 1ste Mai, og skrev ellers mange artikler i ymse aviser og tidsskrift. I 1933 gav han ut boken Jorden og bøndene.
Hognestad var medlem av herredsstyret i Time i periodene 1919–1922, 1928–1940 og 1947–1952. Han var styreformann i den lokale trygdekassen og i overlikningsnemnda.


== Politisk virke ==
Fra 1930 til 1957 var Hognestad medlem av landsstyret i Arbeiderpartiet. Ved stortingsvalget høsten 1933 ble han vald til stortingsrepresentant for Rogaland fylke og Arbeiderpartiet. Gjennom gjentatte gjenvalg ble han sittende på Stortinget til 1957. Etter 2. verdenskrigen var han sekretær i Finanskomiteen fra 1945 til 1952 og formann i samme komite i 1953 til 1954. Den siste fireårsperioden på Stortinget ledet ham Landbrukskomiteen.


== Referanser ==


== Kilder ==
Norsk Allkunnebok. VI. bandet. 1955
Stortingsbiografi
Kongekabalen

Kongekabalen (orig. Kongekabale) er en dansk politisk thriller fra 2004. Den er basert på en roman med samme navn skrevet av Niels Krause-Kjær og er regissert av Nikolaj Arcel. Manus er ved Arcel og Rasmus Heisterberg og filmen er produsert av Meta Louise Foldager Sørensen for Nimbus Film.


== Handling ==
Kort tid før folketingsvalget, er Midterpartiets viktigste kandidat med i en bilulykke. Situasjonen er kritisk, og man vet ikke om han vil overleve. Dagen etter blir den unge journalisten Ulrik Torp tildelt å dekke valget for Dagbladet. Han blir snart trukket inn i partiets interne maktkamp om hvem
som skal bli den neste statsministeren.


== Medvirkende ==
Anders W. Berthelsen – Ulrik Torp
Søren Pilmark – Erik Dreier Jensen
Nastja Arcel – Lone Kjeldsen
Nicolas Bro – Henrik Moll
Lars Mikkelsen – Peter Schou
Ulf Pilgaard – Gunnar Torp
Charlotte Munck – Mette Torp
Clara Bahamondes – Julie Torp
Lars Brygmann – Mads Kjeldsen
Helle Fagralid – Signe Jonsen
Jesper Langberg – Aksel Bruun
Jens Jørn Spottag – Per Vestgaard
Kurt Ravn – John Erhardsen
Bjarne Henriksen – Bo Andersen
Anders Nyborg – Hans Erik Kolt
Robert Hansen – Simon Bruun
Laura Christensen – Pernille Riis
Hans Henrik Voetmann – Ole Finsen
Søren Poppel – Kasper Hald
Nicolaj Kopernikus – Søren Agergaard


== Priser ==
Kongekabalen vant Bodilprisen for beste danske film i 2005 og åtte Robertpriser, blant annet Robertprisen for årets danske spillefilm.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kongekabalen på Internet Movie Database 
(no) Kongekabalen hos Filmfront 
(no) Kongekabalen på NRK TV 
(sv) Kongekabalen i Svensk Filmdatabas 
(da) Kongekabalen i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Kongekabalen på Allociné 
(nl) Kongekabalen på MovieMeter 
(en) Kongekabalen på AllMovie 
(en) Kongekabalen på Turner Classic Movies 
(en) Kongekabalen på Rotten Tomatoes
Tittelytten

Tittelytten er en norsk direktesendt radio- og TV-quiz som gikk i samsending på NRK Fjernsyn og NRK Radio i 1976. Programmet var lagt opp som en uhøytidelig konkurranse mellom de ulike landsdelene, som foranladningen var inndelt i fire: Midt-Norge, Nord-Norge, Vest-Norge og Øst-Norge. Det ble også gitt rom til musikalske opptredener, samt faste innslag fra programmets eget husorkester ledet av Sigurd Jansen. Programleder var Rolf Kirkvaag.I tillegg til samsendingen ble det sendt et eget oppfølgingsprogram på radio som varte til klokka to på natta. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Tittelytten på NRK TV
Tre kast

Tre kast var et skandinavisk TV-quiz som ble sendt på NRK Fjernsyn i 1975. Deltakerne bestod av kjente personer fra hver av de tre skandinaviske landene. Det var fire lag som var inndelt etter kategoriene film, musikk, teater og show. Hvert lag var satt sammen av en svenske, danske og nordmann.Programmet var produsert av Nordvisjon.


== Referanser ==
Renatus Leonard Nkwande

Renatus Leonard Nkwande (født 12. november 1965 i Mantare i Tanganyika) var en tanzaniansk katolsk prelat og erkebiskop av Mwanza.


== Liv og virke ==


=== Prest ===
Den 2. juli 1995 ble han presteviet


=== Biskop ===
Den 27. november 2010 ble han utnevnt til biskop av Bunda. Han ble bispeviet den 20. februar 2011 av kardinal Polycarp Pengo, erkebiskop av Dar-es-Salaam; medkonsekrerende var erkebiskop Jude Thadaeus Ruwa'ichi, O.F.M. Cap., av Mwanza, og biskop Michael George Mabuga Msonganzila av Musoma.


=== Erkebiskop ===
Den 11. februar 2019 ble han utnevnt til erkebiskop av Mwanza, og ble innført i embedet den 12. mai 2019.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (16235-1698) *1666
Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
Kardinal Henry Benedict Mary Clement Stuart of York (1725-1807) *1758
Pave Leo XII (1760-1829) *1794
Kardinal Chiarissimo Falconieri Mellini (1794-1859) *1826
Kardinal Camillo di Pietro (1806-1884) *1839
Kardinal Mieczyslaw Halka Ledóchowski (1822-1902) *1861
Kardinal Jan Puzyna z Kosielsko (1842-1911) *1886
Erkebiskop Józef Bilczewski (1860-1923) *1901
Erkebiskop Bolesław Twardowski (1864-1944) *1919
Erkebiskop Eugeniusz Baziak (1890-1962) *1933
Pave Johannes Paul II (1920-2005) *1958
Kardinal Polycarp Pengo (1944- ) *1986
Erkebiskop Renatus Leonard Nkwande (1965- ) *2011


== Referanser ==
Gervas John Mwasikwabhila Nyaisonga

Gervas John Mwasikwabhila Nyaisonga (født 3. november 1966 i Bunda i Tanzania) var en tanzaniansk katolsk prelat og erkebiskop av Mbeya.


== Liv og virke ==


=== Prest ===
Den 11. juli 1996 ble han presteviet.


=== Biskop ===
Den 9. januar 2011 ble han utnevnt til biskop av Dodoma. Han ble bispeviet den 19. mars 2011 av kardinal Polycarp Pengo, erkebiskop av Dar-es-Salaam; medkonsekrerende var erkebiskop Jude Thadaeus Ruwa'ichi, O.F.M. Cap., av Mwanza, og biskop Evaristo Marc Chengula, I.M.C., av Mbeya.
Den 14. februar 2014 ble han utnevnt til biskop av Mpanda.


=== Erkebiskop ===
Den 17. februar 2014 ble han utnevnt til erkebiskop av Mbeya, og ble innført i embedet den 12. mai 2019.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (16235-1698) *1666
Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
Kardinal Henry Benedict Mary Clement Stuart of York (1725-1807) *1758
Pave Leo XII (1760-1829) *1794
Kardinal Chiarissimo Falconieri Mellini (1794-1859) *1826
Kardinal Camillo di Pietro (1806-1884) *1839
Kardinal Mieczyslaw Halka Ledóchowski (1822-1902) *1861
Kardinal Jan Puzyna z Kosielsko (1842-1911) *1886
Erkebiskop Józef Bilczewski (1860-1923) *1901
Erkebiskop Bolesław Twardowski (1864-1944) *1919
Erkebiskop Eugeniusz Baziak (1890-1962) *1933
Pave Johannes Paul II (1920-2005) *1958
Kardinal Polycarp Pengo (1944- ) *1986
Erkebiskop Gervas John Mwasikwabhila Nyaisonga (1966- ) *2011


== Referanser ==
Ukespeilet

Ukespeilet er et norsk underholdningsprogram som ble sendt på NRK Fjernsyn i 1975. Programmet var et uhøytidelig og humoristisk tilbakeblikk på ukens hendelser. Det inneholdt både debatt, sangnummer og sketsjer. Programledere var Rut Tellefsen, Frank Dehli og Bjørge Lillelien.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Ukespeilet på NRK TV
Ut i det blå (TV-program)

Ut i det blå er en norsk underholdningsserie ledet av Odd Grythe som ble sendt på NRK Fjernsyn sommeren 1974. Programmet ble sendt fra ulike campingplasser rundt om i Norge.


== Referanser ==
Spaces (sosialt nettverk)

Spaces er en nettbasert tjeneste for sosiale medier og sosiale nettverk. Spaces kan nås fra enheter med internettforbindelse, for eksempel personlige datamaskiner, nettbrett og smarttelefoner. Etter registrering kan brukere opprette en profil som avslører informasjon om seg selv.


== Historie ==
I 2009 ble den rangert som 7. på Operas topp ti besøkte sosiale nettverkssider.Konstantin Vladimirovich Rak, som ble saksøkt av Epic Games for angivelig å ha laget juksekoder til Fortnite, var en bruker av tjenesten.


== Se også ==
Twitter
Pinterest
Facebook


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Spaces (social network) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Rwanda-børsen

Rwanda Stock Exchange ble stiftet 7. oktober 2005 med det formål å gjennomføre aksjemarkedsoperasjoner. Børsen ble demutualisert fra starten da den var registrert som aksjeselskap. Selskapet ble offisielt lansert 31. januar 2011.


== Historikk ==
Børsens dører åpnet for handel 31. januar 2011. Den dagen falt sammen med den første handelsdagen i aksjen til Rwandas eneste bryggeri, Bralirwa, som handler under symbolet BLR. Rwanda-børsen erstattet Rwanda Over The Counter Exchange som hadde vært i drift siden januar 2008, med to selskaper notert, nemlig Kenya Commercial Bank Group (KCB) notert 18. juni 2009 og National Media Group (NMG) notert 2. november 2010.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted
Jaan Manitski

Jaan Manitski (1942–) er en estisk finansmann, kunstmesén og statstjenestemann. Han ledet privatiseringen av statseiendom i det uavhengige Estland etter oppløsningen av Sovjetunionen.


== Liv og virke ==
Han ble født i fiskerlandsbyen Viinistu nord i Estland, men familien flyktet fra sovjetisk okkupasjon mens han ennå var spedbarn. Han vokste opp i Borås i Sverige.Jaan Manitski gikk gymnaset i Borås og så handelshøyskolen ved Göteborgs universitet. Han arbeidet for IBM og Swedbank i Stockholm før han etablerte sine egne finansforetak. Han tjente en formue som finansmann og som forretningsmanager for popmusikkgruppen ABBA.Jaan Manitski ble blant de eskilestlenderne som «reformkommunisten» Indrek Toome og etterfølgende nasjonale regjeringer benyttet som økonomiske rådgivere under løsrivelsesprosessen fra Sovjetunionen. I 1990 var han blant eksilestlenderne som ble valgt inn i Den estiske kongressen, som utfordret legitimiteten til de sovjetiske statsorganene. Fra april til oktober 1992 var Manitski utenriksminister i Tiit Vähis overgangsregjering. Manitski stod, som Lennart Meri før ham og Trivimi Velliste etter ham, for en tydelig vestligorientering.Overgangsregjeringen ble avløst av Mart Laars regjering, der Manitski fortsatte å øve stor innflytelse på de økonomiske reformene i landet. Fra 1993 til 1995 var han den første direktøren for statens privatiseringsbyrå.Jaan Manitski gikk deretter tilbake til næringslivet. I 2006 stilte han som partiløs presidentkandidat, men ble ikke valgt.


== Referanser ==
Vi stopper

Vi stopper er et norsk underholdningsprogram som gikk på NRK Fjernsyn fra 1970 til 1972. Programmet inneholdt mye musikk og basert seg på et konsept der tv-teamet reiste fra sted til sted i Norge. Musikalsk dreide det seg hovedsakelig om folkemusikk og visesang. Opplegg og programledelse var ved Børt-Erik Thoresen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Vi stopper på NRK TV
Ferdinand Leeke

Ferdinand Leeke (7. april 1859 – 16. november 1937) var en tysk maler og illustratør, kjent for sine skildringer av scener fra Wagners operaer. 


== Biografi ==
Leeke var opprinnelig fra Burg bei Magdeburg i Tyskland og studerte fra 1881 ved München-akademiet under Ludwig von Herterich (1843–1905) og Sándor Liezen-Mayer, en sjanger- og historiemaler, og med Alexander von Wagner (1838–1919), en ungarsk sjanger- og landskapsmaler.Rundt 1889 ga Siegfried Wagner, sønn av komponisten Richard Wagner, Leeke i oppdrag å male en serie malerier som viser scener fra ti operaer av Wagner.
Leeke illustrerte også diverse tidsskrifter som f.eks. Die Gartenlaube.


== Wagner-bilder ==
Rienzi: Akt IV, Scene II
Der fliegende Holländer: Akt III, Finale
Tannhäuser: Akt III, Scene I
Lohengrin: Akt III, Finale
Das Rheingold: Scene II
Die Walküre: Akt I
Siegfried: Akt II
Götterdämmerung: Akt III
Tristan und Isolde: Akt II
Die Meistersinger von Nürnberg: Akt III


== Galleri ==

		
		
		
		


== Litteratur ==
Leeke, Ferdinand. i: Hans Vollmer (Hrsg.):  Begründet von Ulrich Thieme und Felix Becker. Band 22: Krügner–Leitch. E. A. Seemann, Leipzig 1928, S. 543.
Leeke, Ferdinand. i: Horst Ludwig, Sonja Baranow, Rainer Beck: Bruckmanns Lexikon der Münchner Kunst. Münchner Maler im 19./20. Jahrhundert. Band 3 Lacher-Ruprecht. Bruckmann Verlag, München 1982. ISBN 3-83070-113-6, S. 31.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ferdinand Leeke – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Scener fra Wagners operaer