Johs. Kalvemo

Johannes Edvard «Johs.» Kalvemo (født 25. mars 1949 i Båteng i Tana) er en samisk-norsk journalist. Han har arbeidet for NRK siden 1975, spesielt for NRK Sápmi. 
Kalvemo vokste opp i Valjok ved Tanaelva Finnmark, på grensa mot Finland. Morsmålet var nordsamisk, men samisk var fraværende på skolen i Karasjok. Kalvemo utdannet han seg som sosionom med praksisperiode i Sør-Norge. Tilbake i Finnmark ble han sosialsjef i Kautokeino og har arbeidet som journalist siden 1972.


== Journalist og dokumentarist ==
I 1975 fikk han en stipendiat-stilling ved NRK i Oslo og ble ansatt ved Sameradioen i Karasjok året etter. I 1983 ble han den første faste TV-medarbeideren ved NRK Sámi Radio.
Blant temaene som Kalvemo har laget stoff om, er den samiske historien, samisk kultur - som joik, populærmusikk, teater . Et annet tema er kontakten mellom urfolk på tvers av grenser. og samisk kultur på tvers av Nordkalotten, inklusive samisk kultur på sovjetisk/russisk side . Det ser ut til at reiser til Sovjet og kart som viser et samisk område på tvers av grensene på Norkalotten, var årsaken til at overvåkingspolitiet fulgte med Kalvemo og andre aktive samer i en årrekke. Da Kalvemo mottok Kongens fortjenstmedalje følte han det som en slags oppreisning fra det offisielle Norge.Kalvemo har befattet seg med historiene rundt og følgene av Kautokeinoopprøret både før og etter spillefilmen ble laget. Han har intervjuet etterlevende og andre informanter og han har drevet gravejournalistikk fra flere vinkler. Et sentralt tema har vært hva de eldste fra området kan fortelle. Et annet tema var hva som skjedde med levningene av de henrettede, og muligheten for å få hodeskaller som hadde blitt oppbevart i Oslo og i København tilbake til Finnmark.Ved sin 70-års dag ble Kalvemo omtalt som inspirator, god kollega og en bauta i NRK Sápmi. Tidligere, da «Sameradioens mor» Kathrine Johnsen døde i 2002, var det naturlig at Kalvemo skrev en nekrolog om henne, som ble publisert i en rekke aviser.
I 2016 mottok han Kongens fortjenstmedalje. I begrunnelsen het det blant annet: «Johannes Edvard Kalvemo er den journalisten som over lengst tid og med størst utholdenhet har formidlet samisk kultur og samiske verdier, og talt urfolkets sak til et samisk og norsk publikum.


== Verv og organisasjoner ==
Kalvemo var landsstyremedlem i Norsk journalistlag 1993-2003 og på 1990-tallet medlem av Kontrollkommisjonen for Vest- og Midt-Finnmark.   Kalvemo tok initiativ til journalistnettverket Barents Press International som han etablerte med kolleger etter den kalde krigen.


== Familie ==
Johs Kalvemo er gift med sosialantropolog Astrid Larsson Kalvemo.


== Dokumentarer ==
Johs. Kalvemo har laget mer enn 30 dokumentarfilmer i perioden 1986-2003.Han har blant annet laget eller vært sentral bidragsyter til følgende dokumentarfilmene

Fra Finnmark til Alaska  Sendt på NRK 26.12.1993 · 45 min
Fra lavvo til disco  Sendt på NRK 08.04.1985 · 44 min
Brennpunkt: Barndommen bak murer. Sendt på NRK 18.10.2005 Om barn i fengsel i Murmansk og Norges unnlatenhet.
Jaskes dáistaleapmi / Den stille kampen - Norsk dokumentarserie om samenes situasjon på Nordkalotten. NRK 2013     ( https://www.imdb.com/name/nm10466978/?ref_=fn_al_nm3 )
Veier til vår tid, sendt på NRK 1991. Om nyere norsk historie.


== Utmerkelser ==
Kongens fortjenstmedalje (2016)
Pris tildelt for sameportretter på Urfolkenes filmfestival Skábmagovat - Bilder i mørketida, 2003 
Mastergradsoppgave av Anne Kirste Aikios: En moderne medieforteller.


== Referanser ==


== Kilder ==
https://www.nrk.no/sapmi/samefolkets-_dreng_-johs.-kalvemo-mottar-kongelig-heder-1.12743638
https://www.sagat.no/johs-kalvemo-fyller-70-ar/19.16322
https://www.medier24.no/artikler/johs-kalvemo-i-nrk-sapmi-fyller-70-du-viste-veien-inn-i-noe-som-bade-ble-et-yrke-og-en-livsstil/461276 (Publisert 25. mars 2019)
https://www.nrk.no/sapmi/_-en-viktig-historieforteller-1.7476190
https://www.nrk.no/sapmi/johs.-kalvemo_-_-dal-de-lea-mu-namma-almmola__at-buhtistuvvon-1.12751643 Omtale på nordsamisk. Inneholder klipp fra Kalvemos virke i NRK i en video nederst i artikkelen.