jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Janne-Camilla Lyster

Janne-Camilla Lyster (født 25. august 1981) er en norsk danser, koreograf, forfatter og lyriker. Hun er oppvokst i Mjøndalen, senere bosatt i Oslo.
Lyster har utdannelse fra Balletthøgskolen ved Kunsthøgskolen i Oslo.


== Bibliografi ==
Øyeblikksarkiv, lyrikk, Tiden (2005)
Oker, lyrikk, Tiden (2007)
Jegeren, lyrikk, Tiden (2012)
Vi forlot den stille skogen, lyrikk, Tiden (2013)
Melk kåpe sand måpe, lyrikk, Tiden (2015)
Herostratos. Eit scenepartitur, Tiden (2017)


== Kilder ==
Presentasjon av Janne-Camilla Lyster i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
Presentasjon av Janne-Camilla på Tidens nettsider


== Eksterne lenker ==
Omtale på praxisoslo.no Arkivert 13. juni 2018 hos Wayback Machine.
Omtale på det norske teatrets nettsider
Strømsundholmen biotopvernområde

Strømsundholmen biotopvernområde ble opprettet i 2009, og er en brattlendt holme på nordsiden av Svenner. Holmen er en viktig hekkeplass for måker. Strømsundholmen er karakteristisk utskjærgård, med knauser og svaberg. Høyeste punkt er 19 meter over havet. Sjøfuglene er et viktig innslag i skjærgårdsnaturen, og opprettelse av verneområder for sjøfugl er et tiltak for å bevare fuglelivet i skjærgården.Verneformål: Beskytte sjøfugl i hekketiden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Strømsundholmen biotopvernområde Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boka Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase
Trapezites

Trapezites er en slekt av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore, kraftige, brune smygere med gule flekker på vingene.


== Levevis ==
Larvene lever på planter i slekten Lomandra (aspargesfamilien).


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i det sørlige Australia inkludert Tasmania.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Trapezitinae Waterhouse & Lyell, 1914- Australia
Slekten Trapezites Hübner, 1819 – 15 arter, Sør-Australia og Tasmania
Trapezites argenteoornatus Hewitson, 1868
Trapezites atkinsi Williams, Williams & Hay, 1998
Trapezites eliena Hewitson, 1868
Trapezites genevieveae Atkins, 1997
Trapezites heteromacula Meyrick & Lower, 1902
Trapezites iacchus Fabricius, 1775
Trapezites iacchoides Waterhouse, 1903
Trapezites lutea Tepper, 1882
Trapezites macqueeni Kerr & Sands, 1970
Trapezites maheta Hewitson, 1877
Trapezites petalia Hewitson, 1868
Trapezites phigalia Hewitson, 1868
Trapezites phigalioides Waterhouse, 1903
Trapezites praxedes Plötz, 1884
Trapezites sciron Waterhouse & Lyell, 1914
Trapezites symmomus Hübner, 1823
Trapezites taori Atkins, 1997
Trapezites waterhousei Mayo & Atkins, 1992


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Trapezitinae på Tree of life [1]
Oversikt over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Trapezites i Encyclopedia of Life 
(en) Trapezites i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Trapezites hos NCBI 
(en) Kategori:Trapezites – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Trapezites – detaljert informasjon på Wikispecies
Hesperilla

Hesperilla er en slekt av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore, kraftige, brune smygere med gule flekker på vingene.


== Levevis ==
Larvene lever på planter i halvgrasfamilien, særlig slekten Gahnia men også på starr (Carex) og slekten Cyperus.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Australia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Trapezitinae Waterhouse & Lyell, 1914- Australia
Slekten Hesperilla Hewitson, 1868
Hesperilla ornata Leach, 1814
Hesperilla picta Leach, 1814
Hesperilla crypsargyra Meyrick, 1888
Hesperilla chrysotricha Meyrick & Lower, 1902
Hesperilla sexguttata Herrich-Schäffer, 1869
Hesperilla furva Sands & Kerr, 1973
Hesperilla crypsigramma Meyrick & Lower, 1902
Hesperilla sarnia Atkins, 1978
Hesperilla malindeva Lower, 1911
Hesperilla mastersi Waterhouse, 1900
Hesperilla idothea Miskin, 1889
Hesperilla flavescens Waterhouse, 1927
Hesperilla donnysa Hewitson, 1868


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Trapezitinae på Tree of life [1]
Oversikt over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Hesperilla i Encyclopedia of Life 
(en) Hesperilla i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Hesperilla hos NCBI 
(en) Kategori:Hesperilla – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Hesperilla – detaljert informasjon på Wikispecies
Toxidia

Toxidia er en slekt av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore, kraftige, brune smygere, gjerne med små, hvite eller gule flekker på forvingene.


== Levevis ==
Larvene lever på planter i grasfamilien, men vertsarten er ukjent for de fleste av artene.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Australia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Trapezitinae Waterhouse & Lyell, 1914- Australia
Slekten Toxidia Mabille, 1891
Toxidia andersoni Kirby, 1893
Toxidia arfakensis Joicey & Talbot, 1917
Toxidia doubledayi Felder, 1862
Toxidia inornatus Butler, 1883
Toxidia melania Waterhouse, 1903
Toxidia parvulus Plötz, 1884
Toxidia peron Latreille, 1824
Toxidia rietmanni Semper, 1879
Toxidia thyrrhus Mabille, 1891


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Trapezitinae på Tree of life [1]
Oversikt over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Toxidia i Encyclopedia of Life 
(en) Toxidia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Toxidia hos NCBI 
(en) Kategori:Toxidia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Toxidia – detaljert informasjon på Wikispecies
Sundskjæra biotopvernområde

Sundskjæra biotopvernområde ble opprettet i 2009. Sundskjæra er to skjær ytterst i Viksfjord, nordvest for Malmøya. Sundskjæra var en viktig hekkeplass for fiskemåker og makrellterner. De senere årene har hekkebestanden på de to holmene vært liten. De siste årene har svartbak, sildemåke og fiskemåke hekket her, men i beskjedent antall. Selv om hekkebestandene de senere årene har vært fåtallige, har skjærene kvaliteter som fremtidig hekkeplass.Verneformål: beskytte sjøfugl i hekketiden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Sundskjæra biotopvernområde Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boka Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase
Bergmund Waal Skaslien

Bergmund Waal Skaslien (født 1971) er en norsk bratsjist og komponist.
Han begynte å spille fiolin på musikkskole i Trondheim. Interessen for musikk ble vekket da han som trettenåring lyttet til den amerikanske trompetisten Miles Davis. Etter en tid byttet han til bratsj.
Skaslien studerte improvisasjon og komposisjon 1991–96 ved Musikkonservatoriet i Trondheim og  i Bergen på Griegakademiet 1994–98. Han skrev sitt første verk i 1994, og flyttet til Bergen i 1995.I 1998 utkom debutplata Atmosfear med Jens Fossum og Thomas Strønen på TurnLeft, samtidig med teaterstykket «Maskuline Mysterier» med Jo Strømgren som er en norsk koreograf, der Erlend Loe og Anja Garbarek hadde skrevet noen av tekstene. Den brakte ham pris for beste forestilling under Fajr teaterfestival i Iran.Librettoen «Storegut» fra 2000 var basert på Aasmund Olavsson Vinje sin Storegut (diktsamling) fra 1866, og utkom samtidig med hans plate Sound Off på Euridice.Etter å ha blitt frastjålet bratsjen den 17. desember 2004, laget han forestillingen «Sol Etude» året etter der han er alene.Han var i 2011 med i ensemblet til Ola Kvernbergs turne med «Liarbird».Han er også kjent for sin improvisasjon i grenselandet mellom jazz, klassisk musikk, samtidsmusikk og etnisk musikk, ofte i samarbeid med TrondheimSolistene og i regi av Rikskonsertene.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bergmund Waal Skaslien på rockipedia.no, oversikt over utgivelser med ham
Askilsåsen naturreservat

Askilsåsen naturreservat i Holmestrand kommune ble opprettet i 2015. Det er funn av mange sjeldne og trua arter i området, hvorav de fleste er knyttet til liggende død ved. Det er en målsetting å beholde verneverdiene i best mulig tilstand, og eventuelt videreutvikle disse.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Faktaark Naturbase
Anisynta

Anisynta er en slekt av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 30 millimeter), kraftige, brune smygere, gjerne med små, hvite eller gule flekker på forvingene.


== Levevis ==
Larvene lever på planter i grasfamilien (slektene Poa og Brachypodium).


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i det sørlige Australia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Trapezitinae Waterhouse & Lyell, 1914- Australia
Slekten Anisynta Lower, 1911
Anisynta cynone (Hewitson, 1874)
Anisynta dominula (Plötz, 1884)
Anisynta monticolae (Olliff, 1890)
Anisynta sphenosema (Meyrick & Lower, 1902)
Anisynta tillyardi Waterhouse & Lyell, 1912


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Trapezitinae på Tree of life [1]
Oversikt over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Anisynta i Encyclopedia of Life 
(en) Anisynta i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Anisynta hos NCBI 
(en) Kategori:Anisynta – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Anisynta – detaljert informasjon på Wikispecies
Bekkeskjæret biotopvernområde

Bekkeskjæret biotopvernområde i Holmestrand kommune ble opprettet i 2009. Fra veien mellom Sande og Svelvik og fra friområdet på Bekkestranda er det utsikt til Bekkeskjæret. I 1974 ble det registrert omkring 500 hettemåker i kolonien. I 1991 talte ornitologene over 300 hettemåker og rundt 10 makrellterner. I 2012 hekket bare i overkant av 50 hekkemåker i verneområdet, foruten en liten koloni av makrellterner.Verneformål: Beskytte sjøfugl i hekketiden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bekkeskjæret biotopvernområde Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boka Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase
Granslia naturreservat

Granslia naturreservat ble opprettet i 2015. Formålet med naturreservatet er å bevare et område med gammelskog, dominert av rik edelløvskog og rik blandingsskog i lavlandet med tilhørende biologisk mangfold i form av naturtyper, økosystemer og arter, samt områdets naturlige økologiske prosesser.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Faktaark Naturbase
VM i fotball 2026

VM i fotball 2026 er det 23. verdensmesterskapet i fotball for menn og skal avholdes i USA, Canada og Mexico.Dette blir første gang et verdensmesterskap blir arrangert av mer enn to land, og den andre gangen av mer enn ett land. Forrige gang var verdensmesterskapet i 2002 som ble arrangert av Sør-Korea og Japan. Mexico blir det første landet til å arrangere tre verdensmesterskap, da det også arrangerte VM i 1970 og 1986.
Mesterskapet blir det første til å inneholde 48 landslag, etter at FIFA godkjente utvidelsen fra 32 landslag, med 16 grupper bestående av tre landslag hver. Totalt 80 kamper vil bli spilt: 60 i USA, inkludert alle de åtte kampene fra og med kvartfinalene, mens Canada og Mexico får ti kamper hver.


== Søknadsprosess ==
På samme måte som i tildelingen til VM 2018 og VM 2022 var reglene at land fra kontinenter som hadde avholdt de to siste VM ikke kunne søke. Dermed var land fra Europa (som hadde VM i 2018) og Asia (som avholder VM i 2022) ekskludert fra å være vertsland, mens land fra Sør-Amerika (sist VM avholdt i 2014), Afrika (sist VM avholdt i 2010), Nord-Amerika (sist VM avholdt i 1994) og Oseania (aldri avholdt VM) stod fritt til å søke. De som valgte å søke var Marokko og en fellessøknad fra Canada/USA/Mexico, hvorpå sistnevnte vant avstemningen i juni 2018.


== Kvalifisering ==
30. mars 2017 behandlet FIFA et forslag til fordeling av antall sluttspillplasser for hvert kontinent. Forslaget ble vedtatt av FIFA 9. mai 2017, to dager før den 67. FIFA-kongressen. Det ble også bestemt at det skulle arrangeres et internasjonalt play-off, der seks nasjoner skal spille om de to siste plassene i sluttspillet.
FIFA har ikke tatt stilling til om samtlige tre vertsnasjoner skal få automatisk  plass i sluttspillet eller ikke. I søknaden ble det presisert at det ville være en forutsetning at alle de tre vertsnasjonene ville få hver sin sluttspill-plass.Dette vil være første gang Oceania er garantert en plass i sluttspillet, og også første gang alle de seks kontinentene er garantert minst én sluttspillplass. 


==== Play-off ====
Det skal spilles play-off der seks nasjoner skal spille om to sluttspillplasser. Deltakerne skal bestå av en nasjon fra hvert kontintent (unntatt UEFA) samt en ekstra nasjon fra et av kontinentene (for eksempel to fra CONCACAF).


== Referanser ==
When Spirits Are Calling My Name

«When Spirits Are Calling My Name», svensk tittel: «När vindarna viskar mitt namn», er en svensk popslager fra 2000, komponert av Thomas Holmstrand, Linda Jansson og Peter Dahl. Sangen ble fremført av Roger Pontare og den svenskspråklige versjonen vant svenske Melodifestivalen i 2000. Gjennom seieren i Melodifestivalen ble sangen Sveriges bidag i Eurovision Song Contest 2000 i Stockholm. Der ble den engelske versjonen fremført, og sangen endte som nummer 7 av 24 deltakere.


== Bakgrunn ==
Låten er komponert av låtskrivertrioen Thomas Holmstrand, Linda Jansson (i dag Dahl) og Peter Dahl. Den var et av ti bidrag til den svenske finalen av Melodifestivalen i Göteborg fredag 10. mars. I den svenske finalen hadde sangen svensk tekst og tittelen «När vindarna viskar mitt namn». Sangen var favoritt hos både juryene og seerne og vant dermed konkurransen og ble Sveriges bidrag til den internasjonale finalen på hjemmebane i Sverige 13. mai samme år. Dette var Roger Pontares andre Melodifestivalen-seier, etter å ha vunnet konkurransen i 1994 sammen med Marie Bergman og «Stjärnorna»
I den internasjonale finalen var Sverige det 18. landet ut på scenen av 24 deltakere. Pontare fremførte her den engelske versjonen av sangen og var kledd i en drakt som var inspirert av tradisjonelle drakter fra ulike urfolk. Med på scenen hadde Pontare med den norsk-samiske joikeren Johan Sara Jr., inuittkvinnen Kasaluk og den nordamerikanske indianeren Ken Roulette. Sammen med pyroteknikk og røykmaskiner, ble den svenske fremførelsen et minneverdig nummer i konkurransen. Sangen fikk til sammen 88 poeng i avstemningen, inkludert en tolver fra Tyrkia, og endte på syvendeplass av 24 deltakere.


== Om sangen ==
Sangteksten er en hyllest til urfolk og deres rettigheter. Men etter den svenske finalen, ble teksten møtt med skepsis og påstander om nasjonalisme. Blant annet trykket det innvandringskritiske politiske partiet Sverigedemokraterna sangen til sitt bryst, noe som opprørte Roger Pontare.De tre komponistene fortalte at de hentet inspirasjonen til teksten etter å ha sett en film om indianerhøvdingen Geronimo. På scenen hadde også Pontare med en indianer og benektet at sangen og teksten på noen som helst måte kunne knyttes til svensk nasjonalisme.


== Utgivelse ==
Sangen ble utgitt på to singler, en svenskspråklig versjon og en engelskspråklig versjon.


=== Sporliste ===
Svensk versjon, utgitt på Four Leaf Records (FLCSCD 1050):
Engelsk versjon, utgitt på Four Leaf Records (FLCSCD 1051):


== Listeplasseringer ==
Den svenske versjonen solgte til svensk platina og nådde en andreplass på den svenske singellisten. 22. april 2000 gikk også «När vindarna viskar mitt namn» til topps på Svensktoppen. Sangen lå 16 uker på Svensktoppen.


== Referanser ==
Ryggsåsen naturreservat

Ryggsåsen naturreservat ble opprettet i 2015, og utgjør et av de større områdene med rikere bøkeskog i Vestfold med sine 1422 dekar. Store deler er dominert av bøkeskog, mens andre partier har en mer blandet edelløvskog med mye bøk. Området dekker mange av de edelløvskogstypene som finnes i Vestfold. Ryggsåsen har middels rik berggrunn og ganske forvitret rombeporfyr-bergarter. I steinete lisider, langs knauser og under bergvegger er det rik edelløvskog med ask, spisslønn, alm og lind. Innimellom på fuktigere områder finner man svartorsumskog.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Faktaark Naturbase
Mesodina

Mesodina er en slekt av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 30 millimeter), kraftige, brune smygere, gjerne med små, hvite eller gule flekker på forvingene.


== Levevis ==
Larvene lever på planter i sverdliljefamilien (slekten Patersonia).


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Australia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Trapezitinae Waterhouse & Lyell, 1914- Australia
Slekten Mesodina Meyrick, 1901
Mesodina aeluropis Meyrick, 1901
Mesodina cyanophracta Lower, 1911
Mesodina gracillima E.D. Edwards, 1987
Mesodina hayi E.D. Edwards & Graham, 1995
Mesodina halyzia Hewitson, 1868


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Trapezitinae på Tree of life [1]
Oversikt over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Mesodina i Encyclopedia of Life 
(en) Mesodina i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Mesodina hos NCBI 
(en) Kategori:Mesodina – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Mesodina – detaljert informasjon på Wikispecies
Neohesperilla

Neohesperilla er en slekt av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 30 millimeter), kraftige, brune smygere, gjerne med små, hvite eller gule flekker på forvingene.


== Levevis ==
Larvene lever på planter i grasfamilien.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Queensland og på Ny-Guinea.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Trapezitinae Waterhouse & Lyell, 1914- Australia
Slekten Neohesperilla Waterhouse & Lyell, 1914
Neohesperilla croceus (Miskin, 1889)
Neohesperilla senta (Miskin, 1891)
Neohesperilla xanthomera (Meyrick & Lower, 1902)
Neohesperilla xiphiphora (Lower, 1911)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Trapezitinae på Tree of life [1]
Oversikt over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Neohesperilla i Encyclopedia of Life 
(en) Neohesperilla i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Neohesperilla hos NCBI 
(en) Kategori:Neohesperilla – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Neohesperilla – detaljert informasjon på Wikispecies
Croitana

Croitana er en slekt av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 20-25 millimeter), kraftige, brune smygere, med gule flekker på vingene.


== Levevis ==
Larvene lever på planter i grasfamilien.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Australia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Trapezitinae Waterhouse & Lyell, 1914- Australia
Slekten Croitana Waterhouse, 1932
Croitana aestiva E.D. Edwards, 1979
Croitana arenaria E.D. Edwards, 1979
Croitana croites (Hewitson, 1874)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Trapezitinae på Tree of life [1]
Oversikt over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Croitana i Encyclopedia of Life 
(en) Croitana i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Croitana hos NCBI 
(en) Kategori:Croitana – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Croitana – detaljert informasjon på Wikispecies
Kvitskjærene naturreservat

Kvitskjærene naturreservat er et naturreservat i Færder kommune, Vestfold. Det ble opprettet i 1978. Oslo kommune eier Kvitskjærene, som en del av eiendommen Hudø. På Hudø driver Oslo kommune feriekoloni. I 1969 hadde rundt 250 fiskemåker tilhold på skjærene. I 1983 hadde antallet steget til nærmere 700. I løpet av de neste fire årene sank antall fiskemåker til 200, og bestandsnedgangen sluttet ikke der. I 1992 var det bare rundt 80 fiskemåker i reservatet, og etter år 2000 har arten vært nærmest fraværende på Kvitskjærene. Svartbak, tjeld, grågås, ærfugl og makrellterner hekker i varierende antall i reservatet.Formålet med fredningen er å bevare livsmiljøet for plante- og dyrelivet i området, særlig ut fra hensynet til sjøfuglene og deres hekkeplasser.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kvitskjærene naturreservat Arkivert 10. januar 2019 hos Wayback Machine. Boka Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase
Motasingha

Motasingha er en slekt av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 35-40 millimeter), kraftige, brune smygere, med gule flekker på vingene.


== Levevis ==
Larvene lever på planter i halvgrasfamilien.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Australia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Trapezitinae Waterhouse & Lyell, 1914- Australia
Slekten Motasingha Watson, 1893
Motasingha dirphia (Hewitson, 1868)
Motasingha trimaculata (Tepper, 1882)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Trapezitinae på Tree of life [1]
Oversikt over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Motasingha i Encyclopedia of Life 
(en) Motasingha i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Motasingha hos NCBI 
(en) Kategori:Motasingha – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Motasingha – detaljert informasjon på Wikispecies
Tectyl

Tectyl er en serie med rusthindrene produkter produsert av Valvoline Oil. Tectyl er verdens eldste merkevare for rustbeskyttelse og ble etablert på 1930-tallet. I Europa produseres produktene i Nederland. Det finnes over 150 ulike produkter for det Europeiske markedet. I Norge kjenner vi i første rekke produkter for å hindre korrosjon på biler. Tectyl produserer også en rekke produkter for industri, fly, skipsfart og våpen.


== Eksterne lenker ==
http://www.tectyl.no