Hermann Joseph Sträter

Hermann Joseph Sträter (født 3. juni 1866 i Forst ved Aachen i Rheinprovinz i kongeriket Preussen; død 16. mars 1943 i Aachen i Tyskland) var Aachens stiftsprost og hjelpebiskop i Köln og Aachen. Årene 1938–1943 var han apostolisk administrator av bispedømmet Aachen.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Hermann Joseph Sträter var sønn av dukfabrikanten Hermann Eduard Sträter (1835–1884) og Johann Elisabeth Franziska Scheibler (1842–1914), datter av den monschauske dukfabrikanten Hermann Scheibler. Til det familiære miljø hørte også hans to fettere Hermann Sträter og Eduard Sträter og hans storonkel August Sträter.
Etter Abitur ved Kaiser-Karls-Gymnasium i Aachen studerte Hermann Joseph Sträter teologi ved universitetene i Bonn, Würzburg og Freiburg im Breisgau. Fra sistnevnte sted fikk 1889 Sträter den teologiske doktorgrad med en dissertasjon om Die Erlöserlehre des heiligen Athanasius.


=== Prest ===
Den 14. mars 1891 ble Sträter presteviet. Senere ble han inspektør ved Rheinisches Ritterakademie i Bedburg, kapellan i Köln-Kalk og ved St. Mauritius i Köln, repetent ved teologkonviktet Albertinum i Bonn og den 1. mai 1905 sogneprest ved St. Joseph i Krefeld, der han også ble dekan. Den 8. juli 1922 ble han kalt til Stiftspropst i Aachen.


=== Biskop ===
Den 19. juni 1922 utnevnte pave Pius XI ham til titulærbiskop av Caesaropolis og til hjelpebiskop i Köln. Han ble bispeviet av erkebiskop Karl Joseph Schulte den 9. juli 1922 i Aachens domkirke. Medkonsekrerende var Peter Joseph Lausberg og Johannes Scheifes, begge hjelpebiskoper i henholdsvis Köln og i Münster.
Han fikk tilsynsansvaret for Aachen-delen av erkebispedømet Köln, og ble etter opprettelsen av bispedømmet Aachen gjort til hjelpebiskop og generalvikar der. 

Det ble egentlig antatt at Sträter selv ville blitt utnevnt til den første bispedømmebiskopen i Aachen. Men det ble  Joseph Heinrich Peter Vogt; han  var som erfaren administrativ spesialist blitt foretrukket fremfor Sträter, som fremstod mer som en sjelesørger.
Sträter var kjent for sin harde avvisning av nasjonalsosialismen som da var en voksenede politisk aktør i Weimarrepublikkens tid.I 1937 fant Aachens helligdomsvalfart sted. Den var i stor grad organisert av hjelpebiskop Sträter. I kirkeavisens artikler og rundskrivelser kunne man mellom linjene forstå at den var ment som en katolsk demonstrasjon mot naziregimet. Utenlandske kirkelrike representanter og tallrike grupper fra Belgia og Nederland ble inviterte. Til tross for hindringer fra politiet og Reichsbahn, deltok mer enn 800.000 mennesker i pilegrimsreisen, noe jesuittpater Friedrich Muckermann tolket som «en stum protest» mot naziregimet.I mai 1938, etter den første Aachen-biskop Joseph Vogts død, ble Sträter først kapitularvikar, deretter apostolisk administrator for bispedømmet.
Biskop Sträter betraktet krigsutbruddet i 1939 som en «hjemsøkelse» og unngikk å tale om seier eller til og med å be for det, slik Aachener Kirchenzeitung gjorde. Han tok bevisst heller aldri hendelser i krigens gang. En konsekvens av krigen for ham var at han etter annekteringen av de tysktalende belgiske områdene, som tidligere hadde tilhørt bispedømmet Liège, også ble utnevnt til apostolisk administrator for Eupen-Malmedy av Roma den 25. juni 1940. Sträter protesterte uten hell skriftlig mot den såkalte Klostersturm i 1941, da åtte klostre i Aachen, blant dem fransiskanerklosteret, ble stengt og medlemmene av ordenene forvist. Han så i tiltakene «ikke bare en alvorlig urettferdighet, men også en fare for staten» som krenket «rettferdigheten». Han må ha visst at nazistaten alltid hadde vært en urettferdig stat. Han holdt sin siste preken i Aachen domkirke nyttårsaften 1942. I den ba han folket i bispedømmet om å være «modige og fulle av tillit til Gud gjennom alle tidens farer» og forbli «tro mot kirken».


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
Kardinal Giovanni Carlo Boschi (1715-1788) *1760
Kardinal Bartolomeo Pacca (1756-1844) *1786
Kardinal Francesco Serra Cassano (1783-1850) *1817
Erkebiskop Joseph Maria Johann Nepomuk von Fraunberg (1768-1842) *1819
Kardinal Johannes von Geissel (1796-1864) *1837
Biskop Eduard Jakob Wedekin (1796-1870) *1849
Kardinal Paul Ludolf Melchers (1813-1895) *1858
Kardinal Philipp Krementz (1819-1899) *1868
Kardinal Anton Hubert Fischer (1840-1912) *1889
Kardinal Karl Joseph Schulte (1871-1941) *1910
Biskop Hermann Joseph Sträter (1866-1943) *1922


== Litteratur ==
Bruno Selung (utg.): «Unser Oberhirte Apostolischer Administrator Dr. Hermann Josef Sträter feiert am 14. März sein goldenes Priesterjubiläum 1891–1941». I: Katholische Kirchenzeitung für das Bistum Aachen, Aachen 1941
Dieter Wynands: Kleine Geschichte des Bistums Aachen. Bischöfe, Weihbischöfe, Generalvikare. Einhard, Aachen 2012, ISBN 978-3-936342-96-3


== Referanser ==