Rusreformen

Rusreformen (eller «Hjelp, ikke straff mot narkotikabruk») er en reform som ble lagt frem av partiene Høyre og Venstre fra Erna Solbergs regjering den 19. februar 2021. Reformforslaget innebar at besittelse av mindre mengder narkotika til eget bruk ikke lenger skulle være straffbart. Salg av narkotika skulle derimot fremdeles være straffbart, altså kun en avkriminalisering av mindre mengder narkotika til eget bruk.Dersom reformen var blitt gjennomført som foreslått ville personer som ble tatt med ulovlige rusmidler til eget bruk få plikt til å møte for en kommunal rådgivende enhet hvor de skulle få informasjon om risiko og helseskader ved bruk av narkotika og tilbud om hjelp. Det ble foreslått å innføre et gebyr på 2 398 norske kroner dersom en ikke møtte opp hos den kommunale enheten.
Politiet skulle fremdeles avdekke narkotikabruk og -besittelse, og ha adgang til visitasjon av personer. Alle ulovlige rusmidler skulle fremdeles bli beslaglagt, uavhengig av mengde. I debatten om rusreformen beskrev politiet sin praksis med ransakinger av person, mobil og bolig der mistanken ikke strekker seg utover bruk eller besittelse av mindre mengder narkotika. Riksadvokaten kom derfor etter påsken 2021 med en avklaring om hvilke maktmidler politiet kan bruke mot personer som er i besittelse av mindre mengder narkotika til eget bruk. Der ble det fastslått at politiets praksis ikke har vært lovlig. Ledende forsvarsadvokater mener at bevis innhentet gjennom ulovlig ransaking bør avvises i retten. I tillegg ønsket de reaksjoner overfor politi som utfører ulovlige ransakinger.Til tross for at Stortinget ikke vedtok en generell avkriminalisering av befatning med mindre mengder narkotika til eget bruk, var det tverrpolitisk enighet om at det er lite hensiktsmessig å straffe tungt rusmiddelavhengige for slike overtredelser. Norges riksadvokat, Jørn Sigurd Maurud, ga i den forbindelse nye retningslinjer om behandling av saker som gjelder rusmiddelavhengige sin befatning med narkotika til eget bruk.Regjeringens rusreform bygget på Rusreformutvalgets forslag. Utvalget ønsket obligatorisk oppfølgningsmøte, men foreslo ingen konsekvenser for dem som bryter møteplikten. Regjeringens forslag til rusreform innførte et gebyr for dem som bryter møteplikten, og hadde i tillegg lavere terskelverdi for ulike rusmidler.


== Stortinget ==


=== 2021: Forslag ===
Et mindretall på Stortinget som besto av Venstre, Høyre, Sosialistisk Venstreparti, Rødt, Miljøpartiet De Grønne og Kristelig Folkeparti (43,8 %) stemte for rusreformen.
Et flertall som besto av Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Fremskrittspartiet (56,2 %) stemte imot, og forslaget gikk dermed ikke gjennom.
Reformen hadde automatisk gått igjennom om FrP ikke hadde gått ut av regjering, som følger av at de var forpliktet til Granavolden-plattformen.
Fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet ble det argumentert mot reformen med at en avkriminalisering av fritidsbruk av narkotika kunne føre til økt bruk. Begge partier var imidlertid positive til at langvarige rusavhengige ikke burde straffes, men heller tilbys behandling. Blant jurister er det uenighet om hvorvidt en slik foreslått differensiering, med avkriminalisering av bruk kun for tunge rusmiddelavhengige, vil være lovlig i henhold til Grunnlovens prinsipp om likhet for loven og gjennomførbart i praksis. Venstre-leder Guri Melby har uttalt at Jonas Gahr Støres regjerings forslag til rusreform i verste fall kan premiere økt rusbruk, da det vil bli en fordel for rusmiddelavhengige å bruke mer narkotika.


=== 2022: Omkamp ===
Venstre-leder Guri Melby tok initiativ til omkamp om rusreformen den 7. desember 2021.Forslaget ble behandlet på Stortinget i april 2022. Et mindretall som besto av Høyre, Venstre, Rødt, Sosialistisk Venstreparti og Miljøpartiet De Grønne (40,2 %) stemte for rusreformen.Et flertall som besto av Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Pasientfokus (59,8 %) stemte imot, og forslaget gikk dermed ikke gjennom.
Stemmefordeling     Kun avkriminalisering for tungt rusmiddelavhengige


== Rusreformdagen ==
«Rusreformdagen» ble først markert 2. juni 2021, ettersom det da ble tydelig at avkriminalisering kom til å bli nedstemt på Stortinget dagen etter, altså den 3. juni 2021. Dagen ble også markert i 2022, og omtales som rusreformdagen.Dagen arrangeres av Preventio, Foreningen Tryggere Ruspolitikk, Tryggere Ungdom, RIO, Chemfriendly, PION, Psynapse, Normal Norge, RUSken Interesseorganisasjon, Marborg, Stiftelsen Rettferd, Law Enforcement Action Partnership (LEAP) Scandinavia, Spero, Akt kompetanse, Pascan, SON-Straffedes organisasjon i Norge, HivNorge.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Rusreformdagen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons