jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Vitenskapsåret 1609

Vitenskapsåret 1609 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1609.


== Oppdagelsesreiser ==
4. april – Henry Hudson reiser fra Amsterdam for å finne en direkterute til Kina vestover.
28. august – Hudson oppdager Delawarebukten.
11. september – Hudson starter turen oppover Hudsonelva.


== Astronomi ==
Mai − Galileo Galilei erfarer oppfinnelsen av en refraktor i Nederland. Han perfeksjonerer designet og benytter den til å observerer himmellegemer fra august av.
26. juli – Thomas Harriot tegner det første kartet over Månens overflate etter å ha studert den i et teleskop.
21. august − Galilei viser fram sin andre kikkert, forstørret åtte eller ni ganger for senatet i Venezia.
Johannes Kepler får publisert «Astronomia nova», med de første to lovene om planetbevegelser. Praha.


== Geologi ==
Anselmus Boëtius de Boodt får publisert verket «Gemmarum et lapidum historia» (Historien om edelsteiner og steiner). Verket er det første forsøket på å systematisere mineraler. 600 mineralsalter blir inndelt etter størrelse, sjeldenhet, hardhet, brennbarhet, gjennomsiktighet. Han bruker en hardhetsskala og diskuterer mineralenes krystallinske former, salgsverdi, imitasjoner og anvendt legemiddelbruk. Hanau.


== Matematikk ==
Adrien Romain får publisert avhandlingen «Canon triangolorum sphericum» (Boken om sfæriske triangler). Köln.


== Teknologi ==
Cornelius Drebbel finner opp termostaten.


== Medisin ==
Oswald Crollius får publisert læreverket «Basilica chymica», med en vidererutvikling av Paracelsus' læresetninger.


== Botanikk ==
«Botanischer Garten der Justus-Liebig-Universität Gießen» åpner.


== Publikasjoner ==
Hugo Grotius får publisert avhandlingen «Mare liberum», der han formulerer det nye prinsippet at havet er internasjonalt territorium, og at alle nasjoner er frie til å bruke det for handelsvirksomhet.


== Institusjoner ==
Det offentlige biblioteket Biblioteca Ambrosiana ble innviet. Milano.


== Fødsler ==
29. juni – Pierre Paul Riquet (død 1680), fransk ingeniør.


== Dødsfall ==
21. januar − Joseph Scaliger (født 1540), fransk filolog.
26. mars – John Dee (født 1527), engelsk alkymist, astrolog og matematiker.
4. april – Carolus Clusius (født 1525), flamsk botaniker.


== Referanser ==
Kinesiske au pairer i USA

Kinesiske au pairer i USA har det vært siden 2007. I 2002 ble de første kinesiske au pair-applikanter sendt til Europa. I 2006 ble det iverksatt planer om å sende au pairer fra Folkerepublikken Kina til USA, og i mars 2007 ankom Hongbin Yu fra Harbin som første kinesiske au pair til USA.


== Historikk ==
Au pair-konseptet ble introdusert i Kina i 2001 av HHS Center (Kinas første au pair-formidling), og transkribert Hu Hui Sheng på pinyin. I 2007 ble det forhandlinger mellom Kina og USA, og American Cultural Exchange (Go Au Pair) ble den første organisasjon som mottok en kinesisk au pair i USA.Kinesiske au pairer beskrives som ettertraktede i mange amerikanske familier. The New York Times og Spiegel Online International forklarer denne trend med det økende antall adopsjoner av kinesiske barn, samt et ønske om å lære barna mandarin.


== Referanser ==
Au Pair in America

Au Pair in America er en amerikansk organisasjon som ble etablert i 1986 som første organisasjon som ble anerkjent av den amerikanske stat som tilbyder av et legitimt au pair-program. 2009 hadde Au Pair in America plassert over 80 000 au pairer frs 60 land i amerikanske vertsfamilier i 40 av USAs delstater. Hovedkontoret finnes i Stamford i Connecticut i USA.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted
Fylkesvei 530

Fylkesvei 530 går mellom Ormenkrysset og Aukra fergekai på Gossa i Aukra.
Strekningen ble fastlagt 2019, og består av deler av de tidligere veiene fylkesvei 216 og fylkesvei 220.


== Kommuner og knutepunkter ==

 AukraNyhamnvegen 

Nerbøvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv530
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Mirjam Tuominen

Mirjam Irene Tuominen (født 19. april 1913 i Kajana, død 31. juli 1967 i Helsingfors) var en finsk svenskspråklig forfatterinne.
Hennes arkiv er hos Svenska litteratursällskapet i Finland.


== Bibliografi ==


=== Egne verker ===
Tidig tvekan, 1938
Murar, 1939
Visshet, 1942
Mörka gudar; Besk brygd, 1944
Kris, 1946
Tvekan: noveller i urval, 1947
Bliva ingen: prosa, 1949
Stadier: essäer och översikter, 1949
Tema med variationer, 1952
Monokord, 1954
Under jorden sjönk, 1954
Dikter III, 1956
Vid gaitans, 1957
I tunga hängen mognar bären, 1959
Hölderlin, 1960
Gud är närvarande, 1961


=== Posthume verker ===
Mirjam Tuominen i urval 1: Ny gryning, 1989
Mirjam Tuominen i urval 2: Det outgrundliga leendet, 1990
Mirjam Tuominen: Icke-bilder, 1955-60, ei-kuvia. Utställning. Amos Andersons konstmuseum, 24.8.–7.10.1990. (Parallelltext på finska och svenska.)
Mirjam Tuominen i urval 3: Förstumning och inristning, 1992
Flickan som blev en växt: Prosa 1938–1949 av Mirjam Tuominen. Urval av Tuva Korsström, 2000
Samlade noveller 1, 2018
Samlade noveller 2, 2018
Bliva ingen, 2018


=== Oversettelser ===
Orfeus-sonetterna: Skrivna som en gravvård för Wera Ouckama Knoop av Rainer Maria Rilke, 1957
Brev Rainer Maria Rilke. Oversettelse og utvalg, 1957


== Referanser ==


== Litteratur ==
Barck, Ghita (1983). Boken om Mirjam: Mirjam Irene Tuominen i liv och dikt. Helsingfors: Söderström. ISBN 951-52-0897-1. 
Korsström, Tuva (2018). Älvan och jordanden: En biografi om Mirjam Tuominen och Torsten Korsström. Helsingfors: Schildts & Söderströms. ISBN 978-951-52-4636-3. 
Litteraturhandboken När Var Hur, 1971.


== Eksterne lenker ==
«Mirjam Tuominen». Biografiskt lexikon för Finland (svensk). Helsingfors: Svenska litteratursällskapet i Finland. 2008–2011. URN:NBN:fi:sls-5165-1416928957771. 
Mirjam Tuominen på Svenska Yle Arkivet.
Mirjam Tuominen.
Författarporträtt om Mirjam Tuominen hos Svenska litteratursällskapet i Finland.
Nordisk kvinnolitteraturhistoria.
Mirjam Tuominens arkiv.
Anten

Anten er en innsjø nordvest for Alingsås i Västra Götaland i Sverige.Sjøen ligger i Göta älvs nedbørsområde. Den er middels dyp, med det største dypet utenfor Dirhuvden i den sørlige delen, og det er relativt få øyer. I den nordøstre delen ligger øya Loholmen, med ruinene av Lo slott fra middelalderen. Øya er vernet som naturreservat av hensyn til fuglelivet; det er derfor landgangsforbud i tiden 1. mars til 20. juni.Anten har utløp i sørenden til Åsjøen og videre til Mjörn.
Langs sjøens vestside, går det museumsjernbane fra Anten stasjon i Ålanda i sør til Gräfsnäs ved sjøens nordende.Av fiskearter finnes abbor, brasme, gjedde, gjørs, hork, krøkle, lagesild, lake, mort, nipigget stingsild, steinsmett, suter, ørekyt, ørret,  og ål, samt noe regnbueørret rømt fra oppdrett.


== Referanser ==
Fylkesvei 531

Fylkesvei 531 går mellom Småge ferjekai og Falkhytta på Gossa i Aukra.
Strekningen ble fastlagt 2019, og består av deler av den tidligere fylkesvei 216.


== Kommuner og knutepunkter ==

 AukraStongnesvegen 

Smågevegen 

Horremsvegen 

Nyjordvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv531
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Tromsø Sjakklubb

Tromsø Sjakklubb, stiftet 12. januar 1918 er en sjakklubb i Tromsø. Klubben er den eldste sjakklubben i kontinuerlig drift i Nord-Norge. I perioden 1924 til 1945 inkluderte virksomheten til klubben også bridge, og klubben bar da navnet "Tromsø Schak- og Bridgeklub".
Hoveddrivkraften bak klubben de første årene var Sverre Melvær, som i 1964 mottok Norges Sjakkforbunds hederstegn i gull for sin innsats for sjakken i Tromsø og Nord-Norge. Senere har også Jan Sigmund Berglund (2005) og Sven Wisløff Nilssen (2017) mottatt NSFs hederstegn i gull.
I årene 2006 til 2010 arrangerte klubben den internasjonale turneringen Arctic Chess Challenge (det første året under navnet Midnight Sun Chess Challenge) som et ledd i Norges Sjakkforbunds satsing for å få Sjakkolympiaden til Tromsø i 2014. I 2016 sto klubben som arrangør for Landsturneringen i sjakk.
Tromsø Sjakklubb har hatt sterke spillere som Sverre Heim og stormestrene Maxim Turov og Benjamin Arvola Notkevich som medlemmer. I 2022 ble klubbens medlem Anniken Vestby president i Norges Sjakkforbund. Året før ble Vestby president i Nordisk Sjakkforbund. Blant medlemmene som har gjort seg bemerket for andre aktiviteter enn sjakk finner vi blant andre Johannes Gerckens Bassøe, Fredrik Vogt, Peter Wessel Zapffe, Knut Bøckman, Torbjørn Brundtland og Sigurd Rushfeldt.


== Milepæler ==
1926: Klubben vant det første arrangerte nordnorske mesterskap i Svolvær.
1938: Leif Jonsson ble Tromsøs første individuelle nordnorske mester i sjakk.
1968: Klubben arrangerte sin første internasjonale turnering: Nordkalott-turneringa. Turneringa hadde sterk deltagelse fra Norge, Sverige, Finland og Russland og ble vunnet av Göran Boström fra Sverige.
1979: Tromsø arrangerte Åpent Tromsmesterskap, en turnering som siden med få unntak har blitt arrangert årlig under navnet Tromsøsjakken.
1989: Pål Nikolai Røyset ble Tromsøs første norgesmester, da han vant kadettklassen under landsturneringa i Randabarg.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Torkel Bjørnskau

Torkel Bjørnskau (født 1958) er forskningsleder ved Transportøkonomisk institutt. Han har mange publikasjoner på en rekke ulike temaer knyttet til transport, men flest om trafikksikkerhet. Bjørnskau har en doktorgrad i statsvitenskap med tittelen Spillteori, trafikk og ulykker: En teori om interaksjon i trafikken.


== Referanser ==
Norgesmesterskapet i bueskyting 2007

Norgesmesterskapet i bueskyting 2007 bestod av flere arrangementer som i 2007 kåret norgesmestere i bueskyting.
NM innendørs ble arrangert i Skedsmohallen ved Lillestrøm 24.–25. mars.
NM i skiveskyting ble arrangert i Fredrikstad 10.–12. august.
NM i jakt- og feltskyting ble arrangert i Harstad og Skånland 18.–19. august.
Kongepokalene ble vunnet av June Svensen og Morten Bøe.


== Medaljevinnere, kvinner ==


== Medaljevinnere, menn ==


== Kilder ==
Tore Johansen, Egil Svendsby (red.) Sportsboken 2007, s. 244. Schibsted. ISBN 978-82-516-2384-1.
Tom A. Schanke, red. (2012). Norsk Idrettsleksikon – Toppidrett i 150 år (norsk). 4. Norge: Tom A. Schankes Forlag. s. 63. ISBN 978-82-303-2060-0.
Innenriksstyrkene i Russland

Innenriksstyrkene i Russland (russisk:Внутренние войска МВД России) var Det russiske innenriksdepartementets egne styrker fra 1991 til 2016 da de ble overført til Nasjonalgarden i Russland. Her fikk styrkene betegnelsen "Den russiske Nasjonalgardens væpnede styrker (russisk:Войска национальной гвардии Российской Федерации), og mye av symbolene og organisasjonsstrukturen fra MVD ble overført.


== Referanser ==
Liste over presidentene for Navarras parlament

Presidenten for Navarras parlament er leder for den folkevalgte forsamlingen i den autonome spanske regionen Navarra. 


== Referanser ==
Norgesmesterskapet i bueskyting 2008

Norgesmesterskapet i bueskyting 2008 bestod av flere arrangementer som i 2008 kåret norgesmestere i bueskyting.
NM innendørs ble arrangert i Haukelandshallen i Bergen 29.–30. mars. 
NM i skiveskyting ble arrangert i Sandefjord 2.–3. august. 
NM i jakt- og feltskyting ble arrangert i Ullensaker 13.–14. september. 
Kongepokalene ble vunnet av Wenche Solbakken og Bård Nesteng.


== Medaljevinnere, kvinner ==


== Medaljevinnere, menn ==


== Kilder ==
Tore Johansen, Egil Svendsby (red.) Sportsboken 2008, s. 239-40. Schibsted. ISBN 978-82-516-2531-9.
Norges Bueskytterforbund: Buestikka nr 3 2008, s. 16. Arkivert 8. juli 2016 hos Wayback Machine.
Tom A. Schanke, red. (2012). Norsk Idrettsleksikon – Toppidrett i 150 år (norsk). 4. Norge: Tom A. Schankes Forlag. s. 63. ISBN 978-82-303-2060-0.
Fylkesvei 6042

Fylkesveg 6042 går mellom Rindarøya og Smågeleiren på Gossa i Aukra.
Strekningen ble fastlagt 2019, og tilsvarer en delstrekning av den tidligere fylkesvei 216.


== Kommuner og knutepunkter ==

 AukraRindarøyvegen 

Endepunkt RindarøyaRødavegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6042
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 6048

Fylkesveg 6048 går mellom Sætervik og Riksfjord på Gossa i Aukra.
Strekningen ble fastlagt 2019, og tilsvarer en delstrekning av den tidligere fylkesvei 220.


== Kommuner og knutepunkter ==

 AukraSetervegen 

Endepunkt SætervikSporsemvegen 
Riksfjordvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6048
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Center for Cybersikkerhed

Center for Cybersikkerhed (CFCS) er et dansk statlig senter som ivaretar nasjonale oppgaver som IT-sikkerhetsmyndighet og som nettsikkerhetstjeneste.
Loven om Center for Cybersikkerhed regulerer senteret. Loven trådte i kraft den 1. juli 2014. 
CFCS er en del av Forsvarets Efterretningstjeneste som hører under Forsvarsministeriet og senteret består av tre avdelinger og syv seksjoner. De tre avdelingene er «Rådgivning & Tele», «Nettsikkerhet» og «Juridisk & Policy». Under Nettsikkerhet hører blant annet seksjonene MILCERT og GovCERT.
Sjef er Thomas Lund-Sørensen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Fylkesvei 6056

Fylkesveg 6056 går mellom Hamnneset og Tornes i Hustadvika.
Strekningen ble fastlagt 2019, og tilsvarer en delstrekning av den tidligere fylkesvei 231.


== Kommuner og knutepunkter ==

 HustadvikaHamnnesvegen 

Endepunkt Hamnneset


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6056
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 6057

Fylkesveg 6057 går mellom Tornes og Eidem i Hustadvika.
Strekningen ble fastlagt 2019, og tilsvarer en delstrekning av den tidligere fylkesvei 231.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Hustadvika


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6057
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 6154

Fylkesveg 6154 går mellom Torvikneset og Ørabrua i Surnadal.
Strekningen ble fastlagt 2019, og tilsvarer en delstrekning av den tidligere fylkesvei 326.


== Kommuner og knutepunkter ==

 SurnadalTorvikvegen 

Endepunkt Torvika
Surna kaiSurnadalsøra 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6154
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Den russiske Nasjonalgardens væpnede styrker

Den russiske nasjonalgardens væpnede styrker (russisk:Войска национальной гвардии Российской Федерации) overtok MVDs styrker den 5. april 2016, og med det mye av symbolikken og organisasjonen fra denne. Totalt utgjør styrken over 300.000 soldater og har en militær organisasjonsform med en divisjon, 11 brigader og 19 spesialenheter på bataljons størrelse. Styrkene omfatter også marinestyrker.


== Organisasjon ==
Ledelse
Sjef
Hovedstab
7 regioner4 militærhøyskoler
Flyvende avdelinger med omkring 100 fly og helikoptre
Marineavdelinger med omkring 200 patruljebåter samt mindre båterNordvestre regionale kommando i St. Petersburg har eksempelvis slik sammensetning:

33. OBRON i (Leningrads oblast)
110. avdelte selvstendige motorisere brigade (OSMBR) forlagt til (St. Petersburg, Petrozavodsk, Tsjerepovets, Pskov, Novgorod, Korjazjma)  
63. avdelte objekssikringsbrigade (OBR) (St. Petersburg, Murmansk, Poljarnye Zori, Sosnovyj Bor, Gatsjina)
Fem regement, hvorasv ett er generelt undervisningsregiment og ett er ingeniørutdannelsesregiment
Fem OMSB
7. flydivisionDistriktskommandoer finnes i følgende byer:

Moskva
St. Petersburg
Nizjnij Novgorod
Rostov-na-Donu
Pjatigorsk
Jekaterinburg
Novosibirsk
Khabarovsk


== Referanser ==
Fylkesvei 6152

Fylkesveg 6152 går mellom Sylte og Skei i Surnadal.
Strekningen ble fastlagt 2019, og tilsvarer den tidligere fylkesvei 327, samt en delstrekning av den tidligere fylkesvei 326.


== Kommuner og knutepunkter ==

 SurnadalSyltørvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6152
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
9N314-M

9N314-M er et stridshode i missil av typen 9M38 og 9M38M1 brukt i luftvernsystemet SA-11 Gadfly


== Referanser ==


== Kilder ==
https://www.rt.com/news/318592-report-buk-missile-crash/
http://www.telegraph.co.uk/news/worldnews/europe/ukraine/11928778/MH17-hit-by-Buk-missile-Ukraine-plane-crash-Russia-l* Arkivert 15. oktober 2015 hos Wayback Machine. ive.html
http://www.whathappenedtoflightmh17.com/a-detailed-description-of-the-buk-sa-11-which-could-have-shot-down-mh17/ Arkivert 19. juni 2019 hos Wayback Machine.
http://www.whathappenedtoflightmh17.com/secret-buk-missile-tests-in-finland/ Arkivert 19. juni 2019 hos Wayback Machine.
http://www.whathappenedtoflightmh17.com/dsb-final-report-doubts-does-a-9n314m-warhead-fit-on-9m38-missile/ Arkivert 19. juni 2019 hos Wayback Machine.
Machomena

Machomena er en slekt med biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).


== Utseende ==
En middelsstor, avlangt-oval, blankt gul bladbille. Hunnen har svarte lengdestriper på dekkvingene og er noe større og bredere enn hannen. På pronotum er det fire mer eller mindre tydelige, svarte flekker som danner en tverr-rad.


== Levevis ==
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten, som er blad på trær og busker.


== Utbredelse ==
Den europeiske arten er bare kjent fra Korsika og Sardinia.


== Systematisk inndeling ==
Machomena blir nå gjerne plassert som en underslekt av Gonioctena.

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien bladbiller Chrysomelinae Latreille, 1802
slekten Machomena Dubois, 1887
Machomena lineata (Gene, 1839) - Korsika og Sardinia


== Referanser ==


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
Fauna Europaea Web Service - Gonioctena (Machomena) lineata [1] Besøkt 19.6. 2019.
Bilder av Machomena lineata
Nettside om arten, besøkt 19.6. 2019
Gonioctena (Machomena) – detaljert informasjon på Wikispecies (en) Gonioctena – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Johannica

Johannica er en slekt av biller i delgruppen (underfamilien) Chrysomelinae.


== Utseende ==
Små, avlange, blanke, mørke bladbiller. Antenenne er tydelig utvidet mot spissen, de fire ytterste leddene danner en løs klubbe. Pronotum er rektangulært, en del smalere enn dekkvingene, som er jevnbrede, svært blanke med spredte, grove groper. Beina er gjerne røde.


== Levevis ==
I alle fall en av artene lever på slyngplanten Pandorea pandorana (familien Bignoniaceae).


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i det østlige Australia (New South Wales, Queensland).


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien bladbiller, Chrysomelinae Latreille, 1802
stammen Phyllocharitini
slekten Johannica Blackburn, 1888
Johannica gemellata (Westwood, 1849)
Johannica metallica Lea, 1916
Johannica striata (Waterhouse, 1875)


== Eksterne lenker ==
Atlas of Living Australia - Johannica Besøkt 19.6. 2019
Brisbane Insects - Johannica. Besøkt 19.6. 2019
(en) Johannica i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Johannica hos NCBI 
Johannica – detaljert informasjon på Wikispecies
Phola

Phola er en slekt av biller i delgruppen (underfamilien) Chrysomelinae.


== Utseende ==
Middelsstore, avlangt ovale, blanke, mørkt rødlige bladbiller, dekkvingene svarte med gule flekker. Antennene er tynne, knapt halvparten så lange som kroppen. Pronotum er avrundet firkantet, en del smalere enn dekkvingene.


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia (i alle fall Thailand) og Australia.


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Bladbiller, Chrysomelinae Latreille, 1802
stammen Phyllocharitini
slekten Phola Weise, 1890
Phola decemmaculata (Lea, 1903)
Phola delicatula (Lea, 1916)
Phola octodecimguttata (Fabricius, 1775)
Phola quadrifasciata (Lea, 1916)
Phola sedecimpustulata (Stål, 1857)
Phola tenuis (Lea, 1916)
Phola vitticollis (Lea, 1915)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Atlas of Living Australia - Phola Besøkt 19.6. 2019
Bilder av Phola octodecimguttata
(en) Phola i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Phola hos NCBI 
Phola – detaljert informasjon på Wikispecies
Ateratocerus

Ateratocerus er en slekt av biller i delgruppen (underfamilien) Chrysomelinae.


== Utseende ==


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i det østlige Australia (New South Wales).


== Systematisk inndeling ==

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Bladbiller, Chrysomelinae Latreille, 1802
stammen Phyllocharitini
slekten Ateratocerus Blackburn, 1890
Ateratocerus intricatus Blackburn, 1890


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
Atlas of Living Australia - Ateratocerus Besøkt 19.6. 2019
(en) Ateratocerus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Ateratocerus hos NCBI 
Ateratocerus – detaljert informasjon på Wikispecies
François Xavier Joseph Danneskiold-Løvendal

François Xavier Joseph Danneskiold-Løvendal (fransk: Lowendal, født 28. desember 1742, død 20. september 1808) var en dansk-fransk offiser og diplomat. 


== Biografi ==
Han var sønn av Ulrik Frederik Woldemar riksgreve Løvendal og Barbe Madeleine riksgrevinne Szembek (d. 1762). Knapp to år gammel kom han til Frankrike, og i 1747 ble han utvnevnt til kaptein og kompanisjef i farens regiment, som han overtok etter farens død i 1755. 
Fra 1759–63 deltok han i Syvårskrigen som adjutant hos søsteren Elisabeths ektemann, den senere generalløytnant grev Lancelot Turpin de Crissé (1716–1793). Hans eget regiment ble oppløst i 1760. 
I 1770 ble han brigader, og i denne egenskap deltok han i den amerikanske uavhengighetskrigen. Han ble heretter kommandant på Guadeloupe og ble 1770 utnevnt til maréchal de camp.3. februar 1772 giftet han seg med Charlotte Marguerite Elisabeth de Bourbon (1754–1838), en legitimeret datter av Charles de Bourbon-Condé (1700-1760).Løvendal, som ved sin fødsel var dansk friherre og tysk riksgreve, ble 4. august 1786 greve av Danneskjold-Løvendal. I januar 1798 ble han dansk generalmajor og kort etter sjef for Marinekorpset, som han beholdt i fem år. I 1801 ble han utnevnt til hvit ridder. 
Fra 1801–3 var han ekstraordinær gesandt i Sankt Petersburg, hvoretter han ble flyttet til Haag i samme funksjon.  Her døde han 20. september 1808.


== Referanser ==
Tildeling

En tildeling er innenfor programmering noe som setter og/eller nullstiller verdier som lagres i minnelokasjoner som benevnes av en variabels navn; med andre ord, kopierer det en verdi inn i en variabel. I de fleste imperative programmeringsspråk er tildelingen en grunnleggende konstruksjon.
Parameter (informatikk)

En parameter, eller et formelt argument, er innen programmering en spesiell form for variabel, som brukes i en subrutine for å referere til en av datamengdene som blir gitt som innmating til subrutinen. Disse datamengdene er verdier til argumentene (også kalt aktuelle argumenter eller aktuelle parameterere) hvorigjennom subrutiner blir kalt. En ordnet liste av parametere er vanligvis inkludert i definisjonen av en subrutine, slik at hver gang subrutinen blir kalt, blir argumentene til kallet evaluert, og returverdien kan bli tildelt de korresponderende parametere.


== Referanser ==
Operativ gruppe med russiske styrker i Transnistria

Operativ gruppe med russiske styrker i Transnistria ble opprettet i 1995 til erstatning for 14. kombinerte armé, som da ble oppløst. Gruppen er underlagt Vestre militærdistrikt i Russland.
Gruppen har hovedkvarter i Tiraspol i Transnistria, en de facto utbryterstat fra Moldova. I tillegg har gruppen et par infanteribataljoner (motoriserte infanteribataljoner) og nødvendige element for ledelse, støtte og forsyning.


== Referanser ==