jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Vachinius

Vachinius er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) Licininae i familiegruppen løpebiller. 


== Utseende ==
Middelsstore til ganske store (ca. 20 millimeter), avlange, svarte løpebiller. Hodet er bredt rundet med nokså små fasettøyne. Antennene er rundt halve kroppslengden, den ytre delen gjerne lysbrun. Pronotum er avrundet trapesformet. Dekkvingene er litt pæreformede (bredest langt bak midten) med fine punktstriper. Beina er gjerne rødlige.


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia, fra India i vest til Sulawesi i øst.


== Systematisk inndeling ==
Slekten blir noen ganger plassert som en underslekt av Chlaenius.

ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea Latreille, 1802
familien   løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
underfamilie Licininae Bonelli, 1810
stammen Chlaeniini
slekten Vachinius Casale, 1984
underslekten Sphodromimus Casale, 1984 
Vachinius baehri Kirschenhofer, 1998
Vachinius burmanensis Lassalle, 2001 
Vachinius deuvei Morvan, 1997 
Vachinius flavofemoratus (Laporte de Castelnau, 1834)
Vachinius hajeki Kirschenhofer, 2012
Vachinius holzschuhi Casale, 1984 
Vachinius hunanus Morvan, 1997
Vachinius klapperichi (Jedlicka, 1956)
Vachinius laosensis Kirschenhofer, 2012
Vachinius luzoensis Brunk, 2015
Vachinius peterseni (Louwerens, 1967)
Vachinius pilosus Casale, 1984 
Vachinius tamdaoensis Kirschenhofer, 2003
Vachinius thailandensis Morvan, 1992 
Vachinius wrasei Kirschenhofer, 2003 
underslekten Vachinius (i snever forstand)
Vachinius arakanensis Brunk & Kirschenhofer, 2016
Vachinius pseudoglaber Casale, 1984 
Vachinius subglaber Andrewes, 1937


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Vachinius i Global Biodiversity Information Facility 
Vachinius – detaljert informasjon på Wikispecies
Onotokiba

Onotokiba er en slekt av løpebiller i delgruppen (underfamilien) Platyninae.


== Utseende ==


== Levevis ==
Disse artene lever på bakken på fuktige steder.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Afrika.


== Systematisk inndeling ==

ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea Latreille, 1802
familien   løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
underfamilie Platyninae Bonelli, 1810
slekten Onotokiba  Alluaud, 1927
Onotokiba guineensis Basilewsky, 1951
Onotokiba katangana Basilewsky, 1953
Onotokiba lomaensis Lecordier, 1966
Onotokiba orbithorax Alluaud, 1927
Onotokiba ruandana Basilewsky, 1956
Onotokiba uluguruana Basilewsky, 1962


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Onotokiba i Encyclopedia of Life 
(en) Onotokiba i Global Biodiversity Information Facility 
Onotokiba – detaljert informasjon på Wikispecies
Canadas kvinnelandslag i håndball

Canadas kvinnelandslag i håndball er det kvinnelige landslaget i håndball for Canada. Det representerer landet i internasjonale håndballturneringer, og reguleres av Canadian Team Handball Federation. Landslaget har deltatt i internasjonale turneringer siden 1976.


== Resultater i internasjonale turneringer ==
Resultatene som er vist under er kun konkurranser der Canada har deltatt. Turneringer de ikke har tatt del i er ikke ført opp.


=== Olympiske leker ===
 1976: 6.-plass


=== Verdensmesterskap ===
 1978: 11.-plass
 1990: 15.-plass
 /  1995: 20.-plass
 1997: 20.-plass


=== Panamerikanske leker ===

 1987: .-plass
 1995: .-plass
 1999: .-plass
 2007: 6.-plass
 2011: 5.-plass
 2015: 7.-plass
 2019: 7.-plass


=== Panamerikanske mesterskap ===

 1986: .-plass
 1989: .-plass
 1991: .-plass
 1997: .-plass
 2003: 5.-plass
 2005: 4.-plass
 2007: 6.-plass
 2013: 9.-plass


=== Nor.Ca.-mesterskapet ===
 2019: 7.-plass


== Se også ==
Canadas herrelandslag i håndball


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisiell nettside
Profil på IHFs nettside
Kunståret 1987

Kunståret 1987 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1987.


== Hendelser ==


== Dødsfall ==

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1987 in art – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Anna Steineger

Anna Steineger (født Norman 28. november 1852 i Bergen, død 24. mai 1914 i Bergen) var en norsk skribent, lærer, politiker for Venstre, kvinnesaksforkjemper og foreningskvinne. 


== Liv og virke ==
I 1884 ble Anna Steineger ansatt ved Ulrike Pihls pikeskole i Bergen, som lærer i geografi og naturfag. Hun studerte i 1894 med offentlig stipend naturfagundervisning i Berlin og Paris, og regnes som en av pionerene for moderne undervisning i naturfag i Bergen. Hun engasjerte seg også for matservering til trengende skolebarn.Hun var medstifter av Bergen Kvinnesaksforening i 1885 og var medlem av det første styret. Senere ble hun styremedlem i Høiere skolers landslærerindeforening. I 1892 ble hun innvalgt i styret i det nyopprettede Bergen Ligbrændingsselskab, og i 1905 ble hun innvalgt i Bergens fattigstyre.Hun var representant i kommunestyret og suppleant i formannskapet i Bergen for Venstre i perioden 1902–1904, og suppleant i kommunestyret fra 1904. 
Hun var blant bidragsyterne i kvinnesakstidsskriftet Nylænde.


== Familie ==
Anna Steineger var datter av oberstløytnant Rudolph Grip Norman og Charlotte Folkedal.
Hun ble 30. oktober 1876 gift med vitenskapsmannen Leonhard Hess Steineger, en bror av kunstneren Agnes Steineger. Ekteskapet ble oppløst.


== Referanser ==
Dawn Wells

Dawn Elberta Wells (født 18. oktober 1938 i Reno i Nevada i USA, død 30. desember 2020 i Los Angeles) var en amerikansk skuespillerinne. Hun er blant annet kjent for sin rolle som Mary Ann Summers i TV-serien Gilligan's Island, en serie som ble svært populær i 1960-årene.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Dawn Wells var datter av  Evelyn (Steinbrenner) og Joe Wesley Wells, og vokste opp i Reno i Nevada og hun studerte vrd Reno High School. Etter high school studerte hun ved Stephens College i Columbia i Missouri, der hennes hovedemne var kjemi. Wells studerte også ved University of Washington i Seattle, der hun tok sin slutteksamen; en grad i teaterkunst og -design. 
I 1959 ble hun kåret til Miss Nevada og hun representerte delstaten i skjønnhetstevlingen Miss America i Atlantic City i New Jersey i 1960.


=== Karriere ===
Wells flyttet til Hollywood og innledet sin karriere som skuespillerinne i TV-serier. For eksempel hadde hun en gjesterolle i TV-serien Bonanza. I 1964 fikk hun sin mest kjente rolle som Mary Ann Summers i TV-serien Gilligan's Island, en rolle hun også spilte i filmen Rescue from Gilligan's Island og i de tegnede spin off-seriene The New Adventures of Gilligan og Gilligan's Planet. I Gilligan's Planet spiller hun en dobbeltrolle.
Etter Rescue from Gilligan's Island forsvant hun fra filmlerretet i lange perioder for å medvirke i diverse teaterstykker. 
I 1993 utgav hun en kokebok med tittelen Mary Ann's Gilligan's Island Cookbook som hun skrev sammen Ken Beck og Jim Clark. Boken har forord av skuespilleren Bob Denver, som også medvirket i Gilligan's Island.
I 2008 fikk hun en egen stjerne på Hollywood Walk of Fame.


=== Privatliv ===
Dawn Wells var gift med Larry Rosen årene 1962–1967. Hun flyttet tll Teton Valley i Idaho i 1990-årene, og der startet hun sitt eget selskap - Wishing Wells Collections, som lager klær til personer med bevegelseshemmelser. Den 18. oktober 2007 kjørte Wells hjem etter å ha feiret sin fødselsdag. Hun vinglet med bilen, og dette førte til at hun ble arrestert av politiet i Idaho. Hun ble gitt en betinget dom for uaktsom kjøring i trafikken.


=== Død ===
Wells døde 30. desember 2020 i en alder av 82 år i Los Angeles, av grunner relatert til COVID-19.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dawn Wells – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Dawn Wells på Internet Movie Database 
(sv) Dawn Wells i Svensk Filmdatabas 
(fr) Dawn Wells på Allociné 
(en) Dawn Wells på AllMovie 
(en) Dawn Wells hos Rotten Tomatoes 
(en) Dawn Wells hos The Movie Database 
(en) Dawn Wells hos Internet Broadway Database 
(en) Dawn Wells hos Behind The Voice Actors
Lurdalen

Lurdalen er en parallelldal/sidedal til Numedal, som ligger i kommunene Øvre Eiker og Flesberg på østsiden av hoveddalføret. Dalføret går fra Kjennerudvannet i sør, på grensen mellom Øvre Eiker og Kongsberg, omtrent rett nordover i 7 kilometer før det krysser kommunegrensen til Flesberg ved gården Ulland. Deretter bøyer dalen av mot nordvest og faller forholdsvis bratt ned i Svene i Numedal. Lurdalen består for en stor del av skog, med spredt bebyggelse, vesentlig i form av småbruk. Fylkesvei 96 går gjennom dalføret.


== Navnet ==
Ifølge Oluf Rygh kommer navnet av det gammelnorske «Lúðr» (m.), som betyr «stokk», særlig «udhulet Stok». Han mener at dette kan være bakgrunnen for et elvenavnet «Lura», som da kan ha vært et eldre navn på den øvre delen av Fiskumelva. Lurdalen er også navn på to boplasser, men det er uklart om navnet opprinnelig er brukt bare om denne lokaliteten eller på hele dalføret.


== Geografi ==
For å komme fra Lurdalen til kommunesentret i Øvre Eiker, Hokksund, må man kjøre innom Kongsberg kommune.
Vest for Lurdalen stiger terrenget bratt opp mot Sulusåsen og Beveråsen, som skiller dalføret fra Kongsberg by og Bevergrenda. I øst stiger terrenget slakere og glir over i skogsområdene på Fiskum.
Fiskumelva har sin opprinnelse i flere små vann på grensen mellom Eiker og Flesberg, og den får seinere tilsig fra blant annet Nordre- og Søndre Svarttjenn, før den renner ut i Kongsvannene, som også får tilsig fra Grønntjenn. Nedenfor Kongsvannene får vassdraget tilsig fra Igletjenn, Lauvlitjenn, Langevann, Kniptjenn, Tiggerudtjenn og Brudevolltjenn via Muggerudtjenn. Nederst i Lurdalen får Fiskumelva også tilsig fra det større Kjennerudvannet gjennom Kjennerudvannsbekken. Fra Aslaksrudtjenn og Bråtatjenn i Flesberg renner Kvernbekken østover og ut i Langvasselva, som munner ut i Dørsjø.


== Historie og bosetning ==
Ulland i Flesberg er den eneste større gården i Lurdalen. For øvrig er det ryddet en rekke mindre bruk og boplasser, både i Flesberg og Øvre Eiker. Antagelig har en del av disse opprinnelig vært setre under gårder på Fiskum. På 1700-tallet var mange av dem bebodd av bergmenn, som arbeidet ved Sølvverkets gruver i Svene og Øvre Eiker, blant annet Kjennerudvannsgruvene og Skarragruvene. Flere av disse plassbrukerne ble selveiere tidlig på 1800-tallet.
Fra 1883 til 1960 var Lurdalen skole fastskole for den delen av Lurdalen som tilhørte Eiker, mens det var egen skole i Ullandgrenda. Av foreningsliv kan nevnes idrettslagen «Luringen», samt Lurdalen lokallag av Øvre Eiker Arbeiderparti. På 1970-tallet proklamerte lokalpatrioter «Fristaten Lurdalen».
Nærheten til Kongsberg kombinerte med gode kommunikasjonsforhold (Lurdalsveien ble asfaltert på 1970-tallet) har bidratt til at bosetning har blitt opprettholdt, og de seinere årene har det blitt satt opp en del nye bolighus i Lurdalen.


== Referanser ==
SD Compostela

SD Compostela er et spansk fotballag fra Santiago de Compostela i Galicia grunnlagt 26. juni 1962. Compostela spiller i Segunda División B. Klubbens spiller sine hjemmekamper på San Lázaro.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) SD Compostela – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Tistilbekken

Tistilbekken også Fjelstadbekken er ei mindre elv i Ask i Gjerdrum på Romerike i Viken fylke. Elva samler vann fra tilsig og renner delvis åpent og delvis i rør. Elva har to områder som hovedkilder. Fra området ved Ask, som renner gjennom boligområdet Nystulia og fra Brådalsfjellet.


== Leirskredet i Gjerdrum 2020 ==
Elva renner i et jordområde bestående av mye leire. Natt til 30. desember 2020 ble området rammet av et kvikkleireskred som betegnes som det mest alvorlige i Norge av denne type i nyere tid. Store nedbørsmengder er vurdert å ha hatt en utløsende faktor. Tistilbekkens rolle i stabilitet av leire og kvikkleire i området har vært diskutert gjennom flere år.Et ekspertutvalg la den 29. september 2021 frem en rapport som konkluderte med at en "uvanlig kraftig" erosjon i Tistilbekken var årsaken til skredet. Dette mener utvalget var forsårsaket av menneskelig aktivitet, men de tok ikke stilling til hvem som står ansvarlig.Elva og området for tilsig ligger innenfor nedbørsfeltet til Leiravassdraget. Elva munner i grunnen mot Tangeelva.


== Referanser ==
Jin-klassen

Jin-klassen er en klasse ballistiske missilubåter utviklet og produsert av Kina for Folkets frigjøringshærs marine. Ubåtklassen etterfølger Xia-klassen og forut Type 096-klassen.


== Eksterne lenker ==
(en) Type 09IV submarines – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Paleo-eskimoer

Paleo-eskimoene, også kjent som pre-Thule og pre-inuittene, var de folkene som bebodde den  arktiske region fra Tsjukotka i dagens Russland til Nord-Amerika og Grønland før ankomsten til moderne inuitter (eskimoer) og beslektede kulturer. De første kjente paleo-eskimoiske kulturer utviklet seg omkring 2.500 f.Kr., men ble gradvis erstattet i det meste av regionen, og den siste, dorsetkulturen, forsvant omkring 1500 e.Kr.
Paleo-eskimoiske grupper inkluderte pre-Dorset; saqqaqkulturen på Grønland (2.500 – 800 f.Kr.);  Independence I og Independence II kulturen i det nordøstlige Canada og Grønland (c. 2400 – 1800 f.Kr. og 800 – 1 f.Kr.); Groswater fra Labrador og Nunavik, og dorsetkulturen (500 f.Kr. til 1.400 f.Kr.), som spredte seg over det arktiske Nord-Amerika. Dorset var den siste store "paleo-eskimoiske" kulturen i Arktis før migrasjonen fra øst fra Alaska av Thulekulturen, forfedrene til de moderne inuitter inuitter.


== Referanser ==
Trønder-TV

Trønder-TV, etablert i 2013,  er en norsk lokal-TV-kanal. Den er tilgjengelig via strømming og som lineær-TV via Altibox, RiksTV, Telenor kabel og Telia. Trønder-TV er et aksjeselskap med hovedkontor i Levanger.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Pseudoceneus

Pseudoceneus er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) Pterostichinae i familiegruppen løpebiller.  


== Utseende ==
Middelsstore (7-8 millimeter), avlange, blankt svarte løpebiller. Hodet er stort og bredt med forholdsvis små fasettøyne, tinningen er litt utvidet i bakkant av fasettøyet. Pronotum er rundet, dekkvingene litt rundede med kraftige punktstriper.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Oseania (Australia inkludert Tasmania, Ny-Caledonia, Norfolkøya).


== Systematisk inndeling ==

ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea Latreille, 1802
familien   løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
underfamilie Pterostichinae Bonelli, 1810
slekten Pseudoceneus Tschitscherine, 1890
Pseudoceneus beatricis Giachino, 2005
Pseudoceneus iridescens (Laporte de Castelnau, 1867)
Pseudoceneus iridipennis (Laporte de Castelnau, 1867)
Pseudoceneus norfolkensis Moore, 1985
Pseudoceneus numeensis Fauvel, 1903
Pseudoceneus sollicitus (Erichson, 1842)


== Eksterne lenker ==
Atlas of Living Australia - Pseudoceneus [1]
(en) Pseudoceneus i Encyclopedia of Life 
(en) Pseudoceneus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Pseudoceneus hos NCBI 
(en) Kategori:Pseudoceneus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pseudoceneus – detaljert informasjon på Wikispecies
Gnaphon

Gnaphon er en slekt av biller i delgruppen (underfamilien) graveløpere (Scaritinae) i familiegruppen løpebiller. 


== Utseende ==
Middelsstore, slanke, blankt svarte løpebiller.


== Levevis ==
Som andre Scaritinae lever disse billene hovedsakelig underjordisk. De graver godt, og lever som rovdyr.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Asia (India).


== Systematisk inndeling ==

ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea Latreille, 1802
familien   løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
underfamilie graveløpere Scaritinae Bonelli, 1810
stammen Scaritini Bonelli, 1810
slekten Gnaphon Andrewes, 1920
Gnaphon costatus Andrewes, 1929
Gnaphon humeralis (Putzeys in Chaudoir, 1879)
Gnaphon loyolae (Fairmaire, 1883)


== Eksterne lenker ==
(en) Gnaphon i Global Biodiversity Information Facility 
Gnaphon – detaljert informasjon på Wikispecies
Jeannelius

Jeannelius  er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) skyggeløpere (Trechinae) i familiegruppen løpebiller. 


== Utseende ==
Middelsstore, slanke, svært blanke, brunrøde, blinde løpebiller. De mangler fasettøyne. Hodet er rundet, kjevene noe kortere enn resten av hodet. Antennene er lange, rundt to tredjedeler av kroppslengden. Pronotum er traperformet, omtrent så langt som bredt, med en skarp midtfure. Dekkvingene er rundede med tydelige punktrader. Beina er slanke og nokså lange. Ulikt mange andre hulelevende arter har de ikke påfallende lange, utstående børstehår.


== Levevis ==
Artene lever i huler, der de trolig ernærer seg av andre smådyr. Jeannelius birsteini trives ved temperaturer mellom 8 og 15 grader C med relativ fuktighet over 90%, og lever trolig av spretthaler.


== Utbredelse ==
Artene lever i huler i Russland (vestlige Kaukasus).


== Systematisk inndeling ==
Systematikken følger Carabidae of the World. 

ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea Latreille, 1802
familien   løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
underfamilie skyggeløpere Trechinae Bonelli, 1810
stammen Trechini Bonelli, 1810
delgruppe Trechina Bonelli, 1810
Slekten Jeannelius Kurnakov, 1959
Jeannelius birsteini Ljovuschkin, 1963
Jeannelius gloriosus Ljovuschkin, 1965
Jeannelius magnificus Kurnakov, 1959
Jeannelius zhicharevi Lutshnik, 1915


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bilde av Jeannelius birsteini
(en) Jeannelius i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Jeannelius hos NCBI 
Jeannelius – detaljert informasjon på Wikispecies
Meganophthalmus

Meganophthalmus  er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) skyggeløpere (Trechinae) i familiegruppen løpebiller. 


== Utseende ==
Middelsstore (ca. 6 millimeter), slanke, blanke, brunrøde, blinde løpebiller. De mangler fasettøyne. Hodet er rundet, kjevene litt kortere enn resten av hodet. Antennene er lange, nesten så lange som kroppen. Pronotum er hjerteformet, litt lengre enn bredt, med en skarp midtfure. Dekkvingene er ovale med fine punktrader. Beina er slanke og nokså lange. Ulikt mange andre hulelevende arter har de ikke påfallende lange, utstående børstehår.


== Levevis ==
Artene lever i huler, der de trolig ernærer seg av andre smådyr. 


== Utbredelse ==
Artene lever i huler i Kaukasus (Russland, Abkhasia).


== Systematisk inndeling ==
Systematikken følger Carabidae of the World. 

ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea Latreille, 1802
familien   løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
underfamilie skyggeløpere Trechinae Bonelli, 1810
stammen Trechini Bonelli, 1810
delgruppe Trechina Bonelli, 1810
Slekten Meganopthalmus Kurnakov, 1959
Meganophthalmus irinae Belousov & Zamotajlov, 1999
Meganophthalmus kravetzi Komarov, 1993
Meganophthalmus kutaissianus (Zaitzev, 1941)
Meganophthalmus medvedevi Belousov & Koval, 2009
Meganophthalmus mirabilis Kurnakov, 1959


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bilde av Meganophthalmus medvedevi
(en) Meganophthalmus i Encyclopedia of Life 
(en) Meganophthalmus i Global Biodiversity Information Facility 
Meganophthalmus – detaljert informasjon på Wikispecies
Pelocharis

Pelocharis er en slekt av små løpebiller.


== Utseende ==
Bittesmå, blinde løpebiller.


== Levevis ==
Artene har et underjordisk levesett, og kan finnes dypt i løvstrø i bambusskog.


== Utbredelse ==
Arten er kjent fra Sri Lanka.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Adephaga
Overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea
Familien løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
Underfamilien skyggeløpere, Trechinae Bonelli, 1810
Stammen Bembidiini Stephens, 1827  – over 3000 beskrevne arter
Gruppen Anillina Jeannel, 1937
Slekten Pelocharis Jeannel, 1960
Pelocharis remyi Jeannel, 1960


== Eksterne lenker ==
(en) Pelocharis i Encyclopedia of Life 
(en) Pelocharis i Global Biodiversity Information Facility 
Pelocharis – detaljert informasjon på Wikispecies
Microdipnodes

Microdipnodes er en slekt av små løpebiller.


== Utseende ==
En ganske liten (ca. 1,5 millimeter), spinkel, blank, gulbrun løpebille. Den mangler fasettøyne og er blind. Hodet er kort og bredt, rundet, antennene forholdsvis kraftige og noe lengre enn hode + pronotum. Maksillarpalpenes ytre ledd er nålefint. Pronotum er rundet, dekkvingene rundede uten påfallende punktrader, sprikende i spissen. Det er en påfallende "stilk" mellom pronotum og dekkvinger.


== Levevis ==
Artene har et underjordisk levesett, og kan finnes mellom løvstrø.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sentral-Afrika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Adephaga
Overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea
Familien løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
Underfamilien skyggeløpere, Trechinae Bonelli, 1810
Stammen Bembidiini Stephens, 1827  – over 3000 beskrevne arter
Gruppen Anillina Jeannel, 1937
Slekten Microdipnodes Basilewsky, 1960
Microdipnodes tshuapanus Basilewsky, 1960


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
(en) Microdipnodes i Encyclopedia of Life 
(en) Microdipnodes i Global Biodiversity Information Facility 
Microdipnodes – detaljert informasjon på Wikispecies
Trechosiella

Trechosiella er en slekt av små løpebiller.


== Utseende ==
Små (ca. 3 millimeter), avlange, blanke, rødbrunlige løpebiller. Hodet er rundet med små til nokså store fasettøyne, antennene rundt halve kroppslengden. Pronotum er avrundet, noe bredere enn langt. Dekkvingene er noe rundede, sprikende i spissen, med eller uten tydelige punktrader.


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Afrika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Adephaga
Overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea
Familien løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
Underfamilien skyggeløpere, Trechinae Bonelli, 1810
Stammen Trechini Bonelli, 1810
Gruppen Trechodina
Slekten Trechosiella Jeannel, 1960
Trechosiella basilewskyi Jeannel, 1960
Trechosiella endroedyyoungai Geginat, 2013
Trechosiella katicola  Jeannel, 1964
Trechosiella laetula (Péringuey, 1898)
Trechosiella oligophthalma Geginat, 2013
Trechosiella scotti  (Jeannel, 1937)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Trechosiella i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Trechosiella hos NCBI 
Trechosiella – detaljert informasjon på Wikispecies
Pachytrechodes

Pachytrechodes er en slekt av små løpebiller.


== Utseende ==
Ganse små (ca. 2-3 millimeter), brede, blanke, brunlige løpebiller. Hodet er rundet med små fasettøyne og skarpe, buede furer i pannen, antennene rundt halve kroppslengden. Pronotum er avrundet, betydelig bredere enn langt. Dekkvingene er ovale, med utydelige punktrader og noen grove, børstebærende punkter.


== Levevis ==
Arten kan finnes mellom løvstrø på skogbunnen.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Afrika (Tanzania, Uluguru og Udzungwa-fjellene).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Adephaga
Overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea
Familien løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
Underfamilien skyggeløpere, Trechinae Bonelli, 1810
Stammen Trechini Bonelli, 1810
Gruppen Trechodina
Slekten Pachytrechodes Jeannel, 1960
Pachytrechodes basilewskyi Jeannel, 1960
Pachytrechodes brevis Belousov & Nyundo, 2013
Pachytrechodes leleupi Ueno, 1987
Pachytrechodes uncinatus Ueno, 1987


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pachytrechodes i Encyclopedia of Life 
(en) Pachytrechodes i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Pachytrechodes hos NCBI 
Pachytrechodes – detaljert informasjon på Wikispecies