jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Grégoire de Saint-Vincent

Grégoire de Saint-Vincent (latin: Gregorius a Sancto Vincentio, nederlandsk: Gregorius van St-Vincent, født den 8. september 1584 i Brugge, død den 27. januar 1667 i Gent) var en flamlendsk matematiker og jesuitt. Han er kjent for å ha oppdaget desimallogaritmen. Delvis tilskrives den oppdagensen imidlertid Alphonse Antonio de Sarasa, en annen jesuitt.


== Bakgrunn ==


=== Studier ===
I 1600 studerte Grégoire de Saint-Vincent ved universitetet i Douai. Han ble i 1605 novise hos jesuittene i Roma. På denne tid var Grégoire de Saint-Vincent matematikeren pater  Christophorus Clavius' favoritt og en entusiastisk beundrer av Galileo Galilei. Han forlot Roma etter Clavius' død i 1612. 


=== Prest ===
Grégoire de Saint-Vincent returnerte da til Leuven i Flandern i 1612, og ble presteviet 23. mars 1613. grunnla skolen for matematikk i Antwerpen, ble professor i Antwerpen (1617–1620) og i Leuven (1621–1625). I denne periode skrev han sitt magnum opus, det i ti bøker oppdelte Opus geometricum quadraturae circuli et sectionum coni, publisert i 1647. I Antwerpen var han læremester til jesuitten Jean-Charles della Faille.
Grégoire de Saint-Vincent gav «den klareste tidlige redegjøring for summeringen av geometriske rekker.» Han løste også Zenons paradokser ved å vise at tidsintervallene involvert utgjorde en geometrisk tallfølge og følgelig hadde en finitt sum.I 1625 ble han intenst opptatt av sirkelens kvadratur og søkte jesuittenes generalsuperion Mutio Vitelleschi om tillatelse til å publisere sin metode. Men Vitelleschi henviste til jesuittastronomen Christoph Grienberger, matematiker i Roma. Den 9. september 1625 la Gregoire på vei til Roma for å drøfte dette med Grienberger, men uten fremgang. Han vendte tilbake til Nederlandene i 1627.
Året etter ble han sendt til Praha for å arbeide hos keiser Ferdinand II. Etter et apopletisk anfall ble han assistert der av jesuitten Theodorus Moretus. Da svenskene angrep og herjet Praha i 1631, dro Gregoire, og noen av hans manuskripter gikk tapt i kaoset. Andre ble ettersendt til ham i 1641 med pater Rodericus de Arriaga.
Fra 1632 residerte Gregoire i jesuittenes hus i Gent; der underviste han i matematikk.


== Bibliografi ==

Cometis (1616)
Theoremata mathematice scientiae staticae (1624)
Opus geometricum quadraturae circuli et sectionum coni decem libris comprehensum (1647)
Opus geometricum ad mesolabum per rationum proportionalitatumque novas proprietates (1668)


== Litteratur ==
Margaret E. Baron: (1969) The Origins of the Infinitesimal Calculus, Pergamon Press, republished 2014
Moritz Cantor: Gregorius a Sancto Vincentio. I: Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Band 9, Duncker & Humblot, Leipzig 1879, S. 631–633.
Christiaan Huygens: (1651) Examen de la Cyclométrie du três savant Grégoire de Saint-Vincent, Oeuvres Complètes, Tome XI, link from Internet Archive.
David Eugene Smith: (1923) History of Mathematics, Ginn & Co., v.1, p. 425.
Hans Wussing: (2008) 6000 Jahre Mathematik: eine kulturgeschichtliche Zeitreise, S. 433, Springer, ISBN 9783540771920 .


== Referanser ==
Politikkåret 1007

Politikkåret 1007 er en oversikt over hendelser, valg, fødte og avdøde personer med tilknytning til politikk i 1007.


== Hendelser ==


== Fødsler ==
1007–09 – Anund Jakob, konge over sveaerne fra 1022 til 1050 (død ca. 1050)


== Dødsfall ==


== Referanser ==
Politikkåret 1009

Politikkåret 1009 er en oversikt over hendelser, valg, fødte og avdøde personer med tilknytning til politikk i 1009.


== Hendelser ==


== Fødsler ==
1007–1009: Anund Jakob, konge over sveaerne fra 1022 til 1050 (død ca. 1050)


== Dødsfall ==


== Referanser ==
John Hungerford Pollen

John Hungerford Pollen (født 22. august 1858 i London, død 28. april 1925) var en engelsk kirkehistoriker. Han var sønn av kunsthistorikeren John Hungerford Pollen. 
Pollen ble i 1877 medlem i jesuittordenen, ble katolsk prest i 1891 og utgav et stort antall skrifter og aktpublikasjoner vedrørende katolisismens historie i Storbritannia.


== Verker ==
Acts of the English Martyrs (1891)
Life of Father John Morris (1886)
Papal Negotiations with Mary, Queen of Scots (1901)
Unpublished Documents Relating to the English Martyrs (1908)
The Bedingfield Papers (1909)
A Jesuit Challenge: Edmund Campion's Debates at the Tower of London in 1581 (1914; edited with Joseph Rickaby)
The English Catholics in the Reign of Queen Elizabeth (1920)


== Kilder ==
Pollen, John Hungerford i Nordisk familjebok (2. utgaves supplement, 1925)


== Referanser ==
Charles Porée

Charles Porée (født 4. september 1675 i Vendes i Frankrike, død 11. januar 1741 i Paris) var en fransk prest  tilhørende jesuittordenen; han var pedagog, taler, poet og litterat. Charles Porée var sønn av Thomas Porée og Madeleine Richer, fra la Ferté-Macé. Hans bror Charles-Gabriel var likeledes skribent.


== Bibliografi (i utvalg) ==
De Libris qui vulgo dicuntur romanenses, Discours prononcé le 25 février 1736 au collège Louis-le-Grand, Paris : Bordelet, 1736.
La Mandarinade, ou, Histoire comique du mandarinat de M. l’abbé de Saint-Martin, marquis de Miskou, À Siam [d.ä. Caen] ; & se trouve à Caen, Chez Manoury fils, l’aîné, 1769 ;
Caecus Amor ou L’Amour aveugle ;
Agapitus martyr ;
Mauritius imperator ;
Regulus ;
Brutus primus Romanorum consul ;
Discours sur la satire ;
De theatro, Discours sur les spectacles, 1733 ;
De criticis oratio ;
L’Homme instruit par le spectacle, ou le Théâtre changé en école de vertu.


=== Moderne utgaver ===
Théâtre jésuite néo-latin et antiquité : sur le Brutus de Charles Porée (1708), Éd. Édith Flamarion, Rome, École française de Rome, 2002
Discours sur la satire, Éd. Luís dos Santos, Paris, Champion, 2005
Discours sur les spectacles, Éd. Édith Flamarion, Pierre Brumoy, Toulouse, Société de Littératures Classiques, 2000


== Referanser ==


== Litteratur ==
Joseph de La Servière, Un professeur d'Ancien Régime : Le père Charles Porée, S. J., 1676-1741, Oudin, 1899
Georges Mancel, « Notice sur Charles Porée », Poètes normands, Éd. Louis-Henri Baratte, Paris, Amédée Bedelet, Martinon, Dutertre et Pilout, 1846
M.Alleaume, Notice biographique & littéraire sur les deux Porée, page 87, in  Académie nationale des sciences, arts et belles-lettres de Caen, 1852
Burevestnikmissilet

9M730 Burevestnik er oppkalt etter stormfuglene petreller, og har fått kodenavnet «SSC-X-9 Skyfall». Det er et militært program i Russland som utvikler et atomdrevet kryssermissil. Eksistensen av dette våpenet ble kjent da den russiske presidenten, Vladimir Putin holdt sin årlige tale til nasjonen den 1. mars 2018. Et søsterprosjekt, Posejdon, kan også være utstyrt med lignende fremdrift.I 2017 falt et av disse missilene ned i Barentshavet og leiting etter missilet er startet fra russisk side, og trolig også fra USA.  Norske fiskere var meget urolige over rapporter om at en russisk atomdrevet missil har forsvunnet i Barentshavet. Barentshavet er regnet som selve bærebjelken for norsk fiskerinæring.

I januar 2019 ble en vellykket test av missilet gjennomført fra en utskytingsrampe nær Pankovo, nord på Novaja Zemlja i Russland.Den 8. august 2019 fant en eksplosjon sted på eller i nærheten av Njonoksa, og drepte fem og skadet seks (eller tre) personer. Eksplosjonen ble fulgt av en kort økning i strålingsnivået. I henhold til Rosatom skjedde eksplosjonen  på en sjøplattform da en «flytende drivstoffmotor» ble testet. Folk som ble drept jobbet på en «isotopstrømkilde» for et fremdriftssystem. Russiske myndigheter hadde ikke opplyst hvilken type rakett som ble testet, men russiske media så vel som President Trump har knyttet hendelsen til utvikling av 9M730 Burevestnik, også kjent som den russiske Skyfall. Alle i landsbyen ble beordret til å forlate territoriet før 14. august.


== Se også ==
Project Pluto


== Referanser ==
Project Pluto

Project Pluto eller Pluto-prosjektet var et militært program i USA som skulle utvikle et atomdrevet kryssermissil på 1960-tallet. To eksperimentelle ramjet-motorer ble testet av Energidepartementet i USA på Nevada Test Site i 1961 og 1964.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Air and Space magazine article
Directory of U.S. Military Rockets and Missiles
Vought SLAM pages
Missile from Hell article Arkivert 15. juli 2010 hos Wayback Machine.
BS-136 «Orenburg»

BS-136 «Orenburg» (russisk БС-136  "Оренбург") er en russisk undervannsbåt. Fartøyet oppsto som del av ubåtklassen Delta. Det er senere blitt modifisert, og enkelte ganger er det kategorisert som en del av Delta III Stretch. Fartøyet er underlagt 29. spesialubåtbrigade i Nordflåten.
«Orenburg» har operert som moderskip for miniubåten i Paltus-klassen, som er brukt til havforsking, bergingsoppdrag og etterretningsinnsamling på dypt hav.Lengden på fartøyet er 166 m.K-129 var identiteten til fartøyet da det gikk i tjeneste i 1981.


== Referanser ==
Politikkåret 1050

Politikkåret 1050 er en oversikt over hendelser, valg, fødte og avdøde personer med tilknytning til politikk i 1050.


== Hendelser ==

Emund den gamle overtar etter Anund Jakob som konge av Sverige.
Oslo grunnlegges


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Keiserinne Zoe av Bysants (Østromerriket) (født 978)
Einar Tambarskjelve, trøndersk bondehøvding, drept av kong Harald Hardråde
Eindride Einarsson, sønn av Einar Tambarskjelve, drept samtidig med sin far av kong Harald Hardråde
ca. 1050 – Anund Jakob, konge over sveaerne fra 1022 til 1050 (født 1007–1009)


== Referanser ==
Molly of Denali

Molly of Denali er en amerikansk-kanadisk animert tv-serie produsert av Atomic Cartoons og WGBH Kids for PBS Kids og CBC Television. Serien hadde premiere den 15. juli 2019.


== Handling ==
Serien følger den 10 år gamle Molly Mabray, en indianer fra den fiktive landsbyen Qyah i Alaska. Man får også møte familien hennes, bestevennene Tooey Ookami og Trini Mumford. Hun har en alaskan malamute ved navn Suki, og en rekke andre innbyggere. Familien hennes driver Denali Trading Post i landsbyen deres.


== Skuespillere ==
Sovereign Bill som Molly Mabray
Sequoia Janvier (Sesong 1) og Zane Jasper (Sesong 2) som Tooey Ookami, Mollys bestevenn
Vienna Leacock som Trini Mumford
Jules Arita Koostachin som Layla Mabray, moren til Molly
Ronnie Dean Harris som Walter Mabray, faren til Molly
Lorne Cardinal som bestefar Nat
Adeline Potts som tante Midge
Ellen Kennedy som Singing Moose / Connie
Luc Roderique som Daniel
Michelle Thrush som Shyahtsoo / tante Merna / Grace
Shawn Youngchief som Mr. Patak / Maurice / Finnegan King
Katrina Salisbury som Nina
Rhonda Rees som Barb
Pamela Jones som Sadie Albert
Nyla Carpentier som Atsaq, moren til Tooey
Taran Kootenhayoo som Randall
Pawaken Koostachin-Chakasim som Oscar
Cynthia De Pando som Lucia
Damon Sky Taylor som Ben
Hyuma Frankowski som Kenji
Tai Grauman som Mrs. Marsh, en lærer
Anna Dickey som Vera
Brendan Sunderland som Jake
Clay St. Thomas som Travis
Rebecca Shoichet som Dr. Antigone
Rukiya Bernard som Violetta Lawrence
Barbara Patrick som Tatiana
Macie Juiles som Nadia
Maxine Miller som Betsy Higginbottom
Veena Sood som Dr. Amara Batra
Bethany Brown som Joy Mumford


== Kringkasting ==
PBS Kids
CBC Kids
NRK Super


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Molly of Denali på Internet Movie Database
Tanbergmoveien

Tanbergmoveien (1–35, 2-52) er ei gate i Hønefoss. 
Veien er en stikkvei fra Arnegårdsveien, rett ovenfor Ringerike sykehus. Den går oppover i terrenget, forbi Tanberglia, over Tandbergmoen, og ender opp i Hadelandsveien ovenfor Hønenkrysset. Den ligger cirka 187 meter over havet på det høyeste, på Tandbergmoen.


== Bildegalleri ==

		
		
		
		


== Referanser ==
Inter i 2018–19

Inter kom på 4. plass i Serie A i sesongen 2018–19.


== Serie A ==
Tabellplassering runde for runde

Kamper


== Spillerstatistikk ==


== Referanser ==
Tor Wæhler

Tor Wæhler (født 25. januar 1947) er en norsk tidligere fotballspiller.
Han er far til Thomas Wæhler og Kjetil Wæhler.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tor Wæhler – WorldFootball.net 
(en) Tor Wæhler – EU-Football.info 
(no) Tor Wæhler – Norges Fotballforbund
Midgardsveien (Horten)

Midgardsveien er en del av Riksvei 19 i Horten kommune. Den går fra rundkjøring ved Kirkebakken, via rundkjøring ved Linden og fergekaia til rundkjøring ved Jernbanegata og den tidligere Horten stasjon. Veien har fått sitt navn fra Midgard i norrøn mytologi. Hortenstunnelen er en del av Midgardsveien, som åpnet i 1993. Ingen eiendommer har adresse hit.


== Referanser ==
Politikkåret 1066

Politikkåret 1066 er en oversikt over hendelser, valg, fødte og avdøde personer med tilknytning til politikk i 1066.


== Hendelser ==
6. januar – Harold Godwinson blir kronet til konge av England.
17. desember – Edgar den fredløse frasier seg den engelske tronen, til fordel for Vilhelm Erobreren, som ble kronet en uke seinere.
25. desember – Vilhelm I av England ble kronet.
Magnus II ble kronet til konge av Norge.
Erik Stenkilsson og Erik Hedningen overtar etter Stenkil som konge av Sverige.
I Granadamassakren ble det meste av Granadas jødiske befolkning drept av en muslimsk mobb.


== Fødsler ==
Henrik av Burgund, var greve av Portucale samt stamfar for det eldste portugisiske kongehuset
Ly Nhan Tong, keiser av Vietnam
Eirene Doukaina, bysantinsk keiserinne


== Dødsfall ==
4. eller 5. januar – Edvard Bekjenneren angelsaksisk konge av England siden 1042
25. september –
Harald III (Hardråde), falt i slaget ved Stamford Bridge
Maria Haraldsdatter, datter til Harald Hårdråde (ifølge legenden død denne dagen; "samme dag og stund som hennes far falt").
Toste Godwinson, falt ved Stamford bru
14. oktober –
Harold II av England, falt i slaget ved Hastings
Leofwine Godwinson, falt ved Hastings
Gyrth Godwinson, falt ved Hastings
ca. 1066 – Stenkil, konge av Sverige fra ca. 1060 til ca. 1066 (født ca. 1028-1030)


== Referanser ==
Politikkåret 1067

Politikkåret 1067 er en oversikt over hendelser, valg, fødte og avdøde personer med tilknytning til politikk i 1067.


== Hendelser ==
Halstein (Halstein Stenkilsson) overtar som konge av Sverige etter Erik Stenkilsson og Erik Hedningen.
Den norske kongen Magnus Haraldssons bror Olav blir hans medregent.
Konstantin X Dukas mister makten over Østromerriket.
Familien Trencavel tar over makten i Carcassonne.


== Fødsler ==
ca. 1062 eller 1067 – Adela av Normandie, prinsesse av England (død ca. 1137)


== Dødsfall ==
16. februar Song Yingzong, kinesisk keiser (født 1032)
1. september – Boudewijn V av Flandern, greve av Flandern fra 1035 til 1067 (født 1012)
10. september – Godiva, grevinne av Mercia (født ca. 990)
Erik Hedningen, konge av Sverige fra 1066 til 1067 sammen med Erik Stenkilsson (ukjent fødselsår)
Erik Stenkilsson, konge av Sverige fra 1066 til 1067 sammen med Erik Hedningen (ukjent fødselsår)
ca. 1067 – Ellisiv av Kyiv, dronning av Norge 1047–1066, gift med Harald Hardråde (født 1025)


== Referanser ==
U19-EM i håndball for kvinner 2019

U19-EM i håndball for kvinner 2019 blir arrangert i Győr i Ungarn fra 11. til 21. juli 2019.


== Kvalifisering ==


== Trekning ==
Trekningen ble foretatt 26. februar 2019 i Győr.


== Innledende runde ==


=== Gruppe A ===


=== Gruppe B ===


=== Gruppe C ===


=== Gruppe D ===


== Mellomrunden ==


=== Gruppe III ===


=== Gruppe IV ===


== Hovedrunden ==


=== Gruppe I ===


=== Gruppe II ===


== Sluttspillet ==


=== Plasseringskamper om 13.- til 16.-plass ===


=== Plasseringskamper om 9.- til 12.-plass ===


=== Plasseringskamper om 5.- til 8.-plass ===


=== Semifinaler ===


=== Kamp om 15.-plass ===


=== Kamp om 13.-plass ===


=== Kamp om 11.-plass ===


=== Kamp om 9.-plass ===


=== Kamp om 7.-plass ===


=== Kamp om 5.-plass ===


=== Bronsefinale ===


=== Finale ===


== Se også ==
U17-EM i håndball for kvinner 2019
Håndball-VM 2019 for kvinner
Håndball-VM 2019 for menn
Junior-VM i håndball for menn 2019
Ungdoms-VM i håndball for menn 2019


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
NM i landeveissykling 1998

Norgesmesterskapet i landeveissykling 1998 ble arrangert på Nærbø 5.–12. juni.
Kongepokalene ble vunnet av Rune Høydahl (terrengsykling) og Monica Valen.


== Menn ==


=== Fellesstart ===

Dato: 12. juniLengde: 198 km


=== 50 km tempo ===

Sted: Dato: 7. juni


=== Gateritt ===

Dato: 5. juniLengde: 57 km


=== Lagtempo ===

Dato: 9. juniLengde: 70 km


== Kvinner ==


=== Fellesstart ===

Dato: 12. juniLengde: 80 km


=== 30 km tempo ===

Dato: 7. juni


=== Gateritt ===

Dato: 5. juniLengde: 34 km


=== Lagtempo ===

Dato: 9. juni


== Kilder ==
Tore Johansen (red.) Sportsboken 1998/99, s. 315-16. Schibsted. ISBN 82-516-1710-3.
Bjørn Veseth (red.) Sport 98, s. 240-41. Notabene Forlag. ISBN 82-482-0049-3.
Tom A. Schanke, red. (2012). Norsk Idrettsleksikon – Toppidrett i 150 år (norsk). 3. Norge: Tom A. Schankes Forlag. s. 203. ISBN 978-82-303-2060-0.
Pamfilos av Cæsarea

Pamfilos  (gresk: Πάμφιλος ὁ Καισάρειος, latinisert Pamphilus; født ca 240 i Beirut; død i februar 309 i Caesarea) var presbyter i Caesarea i Palestina. Han døde som martyr.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Alain Le Boulluec: Pamphilos de Césarée. In: Richard Goulet (Hrsg.): Dictionnaire des philosophes antiques. Band 5/1, CNRS Éditions, Paris 2012, ISBN 978-2-271-07335-8, S. 111–115
Eva Hoffmann-Aleith: Pamphilos (Nr. 27), Pauly-Wissowa, 36. Halbband, Zweites Drittel, Palatinus bis Paranatellonta, 1949, Sp. 349/350
Otto Bardenhewer: Geschichte der altkirchlichen Literatur, Freiburg, Band 2, 2. Auflage 1914, S. 242ff
Pamfilos 2. i Nordisk familjebok (2. utgave, 1914)
Drapstrussel

En drapstrussel er en trussel (ofte sendt anonymt) mot en person om at drepe vedkommende. Drapstrusler er oftest beregnet på at skremme mottagere og manipulere hans eller hennes adferd på en bestemt måde.
Drapstrusler forekommer oftest mot personer som er kjente av den almene offentlighet, men det kan også sendes drapstrusler mod andre.
Mottageren av en drapstrussel har rett til å melde personen som har sendt trusselen til politiet.
Vitenskapsåret 1587

Vitenskapsåret 1587 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1587.


== Oppdagelsesreiser ==
19. mai − John Davis' tredje ekspedisjon for å finne Nordvestpassasjen snudde ved Diskoøya 67°12'N.


== Geografi ==
Richard Hakluyt får publisert en redigert utgave av Peter Martyr d'Anghieras verk «De Orbe Novo» (Om den nye verden fra 1530) med et nytt kart over Amerika. Paris.


== Matematikk ==
Francesco Patrizi da Cherso får publisert avhandlingene «Philosophia de rerum natura libri ii. priores. Aliter de spacio physico; aliter de spacio mathematico», «Della nuova geometria» med evklidsk aritmetikk. Ferrara.


== Botanikk ==
Botanisk hage etablert i Breslau.


== Fødsler ==
5. januar – Xu Xiake (død 1641), kinesisk oppdagelsesreisende og geograf.
8. januar – Johannes Fabricius (død 1616), frisisk astronom.
22. oktober – Joachim Jungius (død 1657), tysk matematiker og filosof.
Song Yingxing (død 1666), kinesisk encyklopedist.
Omtrentlig år − Johann Baptist Cysat (død 1657), sveitsisk matematiker og astronom.


== Dødsfall ==
28. januar – Francisco Hernández de Toledo (født 1514), spansk lege, botaniker og oppdagelsesreisende.


== Referanser ==
Faktoide

En faktoide (av faktum og -oide, «noe som ligner») er en forestilling som holdes for å være sann, men som i virkeligheten er feilaktig. En mykere variant er om påstanden ikke kan bevises å være feilaktig, men det savnes en tilstrekkelig grunn til at man skal kunne slutte seg til at det er et faktum.


== Historikk ==
Ordet ble benyttet for første gang i 1973 av Norman Mailer i biografien hans om Marilyn Monroe. På svensk ble ordet lansert i 2002 av Martin Kylhammar i tidskriftet Dagens Forskning. Kylhammar har blant annet i «Ett seminarium på nätet» i oppsatsen "Biografiska faktoider – Personhistoriens försanthållna felaktigheter" avferdiget faktoiden at Verner von Heidenstam hadde sympatisert med nazismen.


== Definisjon ==
I motsetning til moderne vandrehistorier, som vanligvis spres fra munn til munn, spres faktoider vel så ofte via massemedia, der de siden lever et eget liv. Visse faktoider har en gang i tiden vært sanne, men er det ikke lengre.
På engelsk finnes ordet factoid, som dels kan ha samme betydning som faktoide på norsk, men ofte heller betyr kuriosa eller såkalt verdiløs kunnskap, altså saker som er sanne, men uten betydning. Det svenske Språkrådet har anbefalt at man på svensk holder seg til den førstnevnte forståelsen, altså om «usanne sannheter» snarere enn småfakta.


== Eksempler på faktoider ==
I 1960- og 1970-årene fantes det feminister som brente sine behåer i protest
Socialstyrelsen i Sverige anbefalte folk å spise seks til åtte skiver brød om dagen
Den danske kong Christian II ble kalt Christian den gode av danskene  (spredt i Sverige, der samme konge kalles Kristian tyrann).
I middelalderen trodde alle at jorden var flat.
Det finnes en industri for snuff-filmer, det vil si filmer av ekte mord som utføres i underholdningsøyemed.
Badekarsvirvelens retning avhenger av på hvilken halvklode man står.
Ættestup er et bratt stup der oldinger i den nordiske oldtid kastet seg fra, eller ble kastet, til sin død.
Bermudatriangelet er særdeles ulykkesutsatt.
Humler kan i henhold til fysikkens lover ikke fly.
Jernbanenes normalsporvidde 1435 mm stammer fra de romerske veiene som hadde spor i veibanen med dette mål.
Snus inneholder glassplinter som skal lage små hull i huden for å fremme opptaket av nikotin.
Eskimoer har mange flere ord for snø enn andre språk.
Vi benytter bare ti prosent av vår hjerne.
«Alt som kan oppfinnes er nå oppfunnet og derfor er det like greit å legge ned patentvesenet» skal ha blitt sagt av Charles H. Duell, sjef for det amerikanske patentvesenet, i 1899.
Kangaroo (Kenguru) svaret James Cook fikk da han spurte noen aboriginer hva de australske dyrene ble kalt, betyr «jeg forstår deg ikke».
Da Marie-Antoinette fikk høre at bøndene sultet sa hun «La dem spise kake».


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Faktoider
Snopes, engelskspråklig nettsted
"Detta har kanske nästan hänt"
NM i landeveissykling 1999

Norgesmesterskapet i landeveissykling 1999 ble arrangert i Tønsberg 27. juni–4. juli.
Kongepokalene ble vunnet av Steffen Kjærgaard og Solrun Flatås.


== Menn ==


=== Fellesstart ===

Dato: 4. juliLengde: 202 km


=== 50 km tempo ===

Dato: 29. juni


=== Gateritt ===

Dato: 27. juni


=== Lagtempo ===

Dato: 1. juliLengde: 70 km


== Kvinner ==


=== Fellesstart ===

Dato: 3. juliLengde: 97 km


=== 30 km tempo ===

Dato: 29. juni


=== Gateritt ===

Dato: 27. juni


=== Lagtempo ===

Dato: 1. juli


== Kilder ==
Tore Johansen (red.) Sportsboken 1999, s. 377. Schibsted. ISBN 82-516-1756-1.
Bjørn Veseth (red.) Sport 99, s. 241-42. Notabene Forlag. ISBN 82-482-0159-7.
Tom A. Schanke, red. (2012). Norsk Idrettsleksikon – Toppidrett i 150 år (norsk). 3. Norge: Tom A. Schankes Forlag. s. 203. ISBN 978-82-303-2060-0.
Skála ÍF

Skála Ítróttarfelag, ofte forkortet som Skála ÍF, er en færøysk fotballklubb som holder til på byen Skála. Klubben ble grunnlagt den 15. mai 1965.


== Meritter ==
1. deild (1):
2015
2. deild (3):
1998, 2000, 2010.


== Sesonger ==


== Kjente spillere med en fortid i klubben ==
 Pætur Dam Jacobsen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Klubbens offisielle nettsider
Vitenskapsåret 1306

Vitenskapsåret 1306 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1306.


== Hendelser ==
27. januar − Universitetet i Orléans etablert ved pavelig forordning.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1240

Vitenskapsåret 1240 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1240.


== Hendelser ==
26. desember − Studium Senese etablert ved forordning av Sienas podestà, bekreftet av paven i 1252.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Referanser ==
Rafjordelva

Rafjordelva er ei elv på Nordkinnhalvøya i Gamvik kommune i Finnmark. Den begynner som mange små bekker på østsida av Sandfjellet og renner i sørøstlig retning. I øvre del er landskapet relativt flatt, men på den siste halve kilometeren faller elva i stryk ned til munningen i Rafjordbotn, innerst i Rafjorden. Rafjordelva er 7,7 kilometer lang.


== Referanser ==