jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Louis-Antoine de Noailles

Louis-Antoine de Noailles (født 27. mai 1651 i  Château de Teyssiére i Cros-de-Montvert I Auvergne, død 4. mai 1729 i Paris) var en fransk kardinal. 


== Liv og virke ==
Han var sønn av Anne de Noailles, hertug av Noailles og bror til Anne Jules de Noailles, hertug av Noailles.
Noailles ble i 1679 biskop av Cahors, i 1680 biskop av Châlons-sur-Marne og i 1695 erkebiskop av Paris og i 1700 ble han utnevnt til kardinal, med Santa Maria sopra Minerva som tittelkirke. I striden mellomn Jacques-Bénigne Bossuet og François Fénelon vedrørende kvietismen og likeså hva gjaldt jansenismen og dens forkjemper Quesnel inntok Noailles, som på kirkelige møter i 1680-årene hadde vært en av gallikanismens forkjempere, til å begynne med en for hoffet og jesuittene forargelsevekkende holdning, men endret standpunkt og sluttet med å i 1728 anerkjenne den i 1713 mot Quesnel utferdede bullen Unigenitus.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Guillaume d'Estouteville (1403-1483)
Pave Sixtus IV (1414-1484) * bispeviet 1471
Pave Julius II (1443-1513) *1481
Kardinal Raffaele Sansoni Riario (1461-1521) *1504
Pave Leo X ( 1475-1521) *1513
Pave Paul III (1468-1549) *1519
Kardinal Francesco Pisani (1494-1570) *1527
Kardinal Alfonso Gesualdo di Conza (Gonza) (1540-1603) *1564
Pave Klemens VIII (1536-1605) *1592
Kardinal Pietro Aldobrandini (1571-1621 *1604
Biskop Laudivio Zacchia (1565-1637) *1605
Kardinal Antonio (Marcello) Barberini den eldre, O.F.M. Cap. (1569-1646) *1625
Erkebiskop Nicolò Guidi di Bagno (1583-1663) *1644
Erkebiskop François de Harlay de Champvallon (1625-1695) *1651
Erkebiskop Louis-Antoine de Noailles (1651-1729) *1679


== Referanser ==


== Litteratur ==
(de) Josef Johannes Schmid: «Noailles, Louis Antoine De» i Biographisch-Bibliographisches Kirchenlexikon (BBKL). Bind 6, Herzberg 1993, ISBN 3-88309-044-1, sp. 960–963.
Édouard de Barthélemy:Le cardinal de Noailles, évêque de Châlons, archevêque de Paris : d'après sa correspondance inédite, 1651-1728, Paris : L. Techener, 1886 Digitalisat
Noailles, 5. Louis Antoine de i Nordisk familjebok (2. utgave, 1913)
EM i vannpolo for kvinner 1985

EM i vannpolo for kvinner 1985 (europamesterskapet i vannpolo) ble arrangert i Oslo i Norge i 1985.


== Sluttstilling ==


== Referanser ==
Medieproduksjon

Medieproduksjon (MP) er et begrep som omhandler innholdsproduksjon og distribusjon gjennom tekst, lyd og bilde, eller ulike kombinasjoner av dette. Begrepet kan også beskrives som historiefortelling gjennom tekst, foto, lyd eller film.
Medieproduksjon er også navnet på del av utdanningsprogrammet informasjonsteknologi og medieproduksjon, og et programområde på Vg2 innenfor det samme utdanningsprogrammet. Fagfeltet er også en kreativ retning innen høyere utdanning. 


== Yrker ==
En utdanning innen medieproduksjon kan kvalifisere for yrker som mediedesigner, innholdsprodusent, medietekniker, mediegrafiker eller fotograf.


== Eksterne lenker ==
vilbli.no: Informasjonsteknologi og medieproduksjon
Arnt Johnsen Einum

Arnt Johnsen Einum (født 17. juli 1842 i Horg i Sør-Trøndelag, død 25. mai 1915 samme sted) var en norsk gårdbruker, lensmann og politiker (V). Han var stortingsmann for Søndre Trondhjems amt (Sør-Trøndelag) 1892–1897.
Han ble født på slektsgården Einan i Horg som sønn av gårdbruker John Olsen Einum (Rambraut) og hustru Kari Arntsdatter Einum. Han hadde tre yngre søstre som vokste opp. Han overtok gården etter sin far i 1876. Han giftet seg i 1867 med Kari Ingebrigtsdatter Kjelstad. De fikk sønnen John, som senere overtok gården.Einum ble ansatt som kommunekasserer i 1869, det året han ble 27 år gammel, og valgt til formann i fattigstyret i 1878 og til medlem av herredsstyret i 1880. Der satt han sammenhengende i 26 år. Han var ordfører i Horg herred 1882–1895 og 1898–1901, medlem av amtsutvalget og amtsskolestyret, og påtok seg ellers en rekke kommunale verv. Han var også blant pådriverne for etableringen av Horg sparebank, hvor han ble formann i direksjonen (styret).Han var stortingsmann for Søndre Trondhjems amt (Sør-Trøndelag) 1892–1897, deretter 2. varamann 1898–1900. Hele tiden på Stortinget satt han i Stortingets gasje- og pensjonskomité, og fra 1895 i Lagtinget. I en nekrolog het det om Einum:

«Utrustet med sjeldne evner og en overlegen, enestående hukommelse, som ble så anerkjent at han i tingkretser av kolleger gikk under navnet ‘Stortingets leksikon’, kunne Einum med letthet og behendighet sette seg inn i alt nytt. Han behøvde ikke å lese en ting mer enn én gang. Taler var han ikke, utenom når det virkelig knep. Men han var en respektert komitémann, og førte en god penn.»
Etter at han ble enkemann i 1900, giftet han seg på nytt med Gunhild Stav, datter av avdøde stortingsmann og lensmann på Leinstrand Ole Evensen Stav.I 1900 ble han ansatt som lensmann i Horg.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Arnt Johnsen Einum hos Norsk senter for forskningsdata
Baby (What You Want Me To Do)

«Baby (What You Want Me To Do)» er en sang skrevet av Aillene Bullock som ble gitt ut på albumet 'Nuff Said med Ike & Tina Turner i 1971. Sangen ble gitt ut på singel senere samme år.


== Referanser ==
Air Leap

Air Leap er et flyselskap som tilbyr flygninger i Norge og Sverige. Flyselskapet består av både det norske virtuelle flyselskapet Air Leap AS og svenske Air Leap Aviation AB.
Air Leap ble etablert av de samme eierne som av flyselskapet FlyViking. Etter at FlyViking avviklet driften januar 2018 ble det virtuelle flyselskapet Next Move etablert i Mars for å fortsette driften av Ørland - Gardemoen ruten. Next Move endret navn til Air Leap etter selskapet kjøpte deler av konkursboet til det svenske flyselskapet Nextjet. Det er disse restene av Nextjet som utgjør den svenske delen av Air Leap, men de manglet driftstillatelse (AOC) til å drifte de svenske rutene. Det er derfor de i begynnelsen ble driftet av danske Danish Air Transport (DAT), estiske NyxAir og nederlandske AIS Airlines i tillegg til andre. 11. juni 2018 fortsatte Air Leap flyvninger i Sverige. 19. oktober 2018 mottok Air Leap driftstillatelse (AOC) fra svenske luftfartsmyndigheter, og registrerte selskapet som operatør av deres fire Saab 340B maskiner. Første flyvning med den nye driftstillatelsen tok sted 21. oktober 2018 fra Stockholm-Arlanda til Mariehamn.


== Flåte ==
Per mars 2021 ser flåten deres slik ut:


== Destinasjoner ==


== Referanser ==
Trine Dietrichs

Anne Cathrine «Trine» Dietrichs (født 3. mars 1853 på Tingvoll i Møre og Romsdal, død 7. november 1932 i Drammen) var en norsk politiker og kvinnesaksaktivist. Hun var en av de første kvinnelige bystyrerepresentantene i Drammen, og et fremtredende medlem i Drammens kvinnesaksforening.


== Familie ==
Trine Dietrichs var datter av politimester og senere sorenskriver Christian Ferdinand Fredrik Dietrichs (1811-1861) og Johanne Erikka Søgaard Broch (1823-1904) av slekten Broch. Hun forble ugift hele livet.


== Liv og virke ==
Trine Dietrichs ble i 1875 ansatt som lærer ved Bragernæs Offentlige Almueskole i Drammen, og fra 1892 var hun tilsynslærerinne ved folkeskolen på Bragernes.
Ved kommunestyrevalget i 1901 ble hun sammen med Ottilie Bie valgt inn i kommunestyret i Drammen. De var de første kvinnene til å bli innvalgt som representanter der. Senere satt hun også i kommunens formannskap.
Dietrichs var aktiv i Drammens kvinnesaksforening, og utarbeidet i 1921 boken Beretning om Drammens kvinnesaksforening 25-årige virksomhet 19. mai 1896 – 19. mai 1921.


== Bibliografi ==
1921: Beretning om Drammens kvinnesaksforening 25-årige virksomhet 19. mai 1896 – 19. mai 1921 utarbeidet av Thrine Dietrichs


== Referanser ==


== Kilder ==
Dette skrev kvinner. Oslo: Skolen. 1984. s. 59. ISBN 8257900109. 


== Eksterne lenker ==
Lokalhistoriewiki: Thrine Dietrichs, besøkt 4/2 2020.
Adelorhagus

Adelorhagus er en slekt av biller som ligner smellere (Elateridae).


== Utseende ==
Små (ca. 6 millimeter), avlange, matte råtevedbiller, enten ensfarget rødgule eller mørke med rødgult pronotum. Hodet er forholdsvis lite og lett nedoverbøyd. Antennene er 11-leddete, sagtakkede, lange og nokså kraftige. Lengden varierer fra omtrent to tredjedeler av kroppslengden til nesten så lange som kroppen. Brystskjoldet (pronotum) er rundet, bredere enn langt, noe hvelvet, med uttrukne bakhjørner. En tapp på forbrystet griper inn i en grop på mellombrystet og billene kan "smelle" med å brekke denne tappen ut av gropen, i likhet med smellerne. Dekkvingene er avlange, parallellsidige, så brede som eller litt smalere enn brystskjoldet. De har tydelige lengdestriper. Beina er temmelig korte og spinkle.


== Utbredelse ==
Artene er utbredt i Mellom-Amerika (Honduras, Panama).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien råtevedbiller (Eucnemidae) Eschscholtz, 1829
Underfamilien Melasinae Fleming, 1821
Stammen Dirhagini Reitter, 1911
Slekten Adelorhagus Horn, 1890
Adelorhagus bicoloratus Otto, 2013 
Adelorhagus lateralis Horn, 1890


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Adelorhagus i Global Biodiversity Information Facility
Sesongåpningen i langrenn i Finland 2019

Sesongåpningen i langrenn i Finland 2019, for sesongen 2019/20, ble arrangert i Muonio fra 15. til 17. november 2019.
Det ble gått sprint fredag, klassisk lørdag og fri teknikk søndag. 


== Resultater menn ==


=== Sprint klassisk ===

Noen norske plasseringer: Torgeir Sulen Hovland (7), Aslak Ole Rognerud Eira (12) og Eirik Mikkelsen (15). Alexander Bolsjunov vant også prologen, to sekunder foran Andrej Sobakrev. 


=== 10 km klassisk ===


=== 15 km fri teknikk ===

Noen andre norske plasseringer: Aslak Ole Rognerud Eira (13), Arnt Gunnar Winther (14) og Edvin Frost (29).


== Resultater kvinner ==


=== Sprint klassisk ===

Noen andre norske plasseringer: Amanda Darell (21), Ida Storjord Tovås (23) og Ingrid Mathisen (24). Natalja Neprjajeva vant også prologen, knappe sekundet foran Anne Kyllönen.


=== 5 km klassisk ===

Noen norske plasseringer: Silje Theodorsen (9), Synne Arnesen (14) og Ingrid Mathisen (23).


=== 10 km fri teknikk ===

Noen norske plasseringer: Ingrid Mathisen (14), Synne Arnesen (21) og Julie Waltenberg (23).


== Kilder ==
Resultater mennSprint - 10 km klassisk - 15 km friResultater kvinnerSprint - 5 km klassisk - 10 km fri
640 f.Kr.


== Fødsler ==
Alyattes II, konge av Lydia som regjerte 619–560 f.Kr (død 560 f.Kr.)
Adelothyreus

Adelothyreus er en slekt av biller som ligner smellere (Elateridae).


== Utseende ==
Små (3-5 millimeter), avlange, mørke råtevedbiller, kan ha svak, metallisk glans. Hodet er forholdsvis lite og lett nedoverbøyd. Antennene er 11-leddete, kamformede. Oversiden er krfatig punktert. Brystskjoldet (pronotum) er firkantet, omtrent så bredt som langt, noe hvelvet, med litt uttrukne bakhjørner. En tapp på forbrystet griper inn i en grop på mellombrystet og billene kan "smelle" med å brekke denne tappen ut av gropen, i likhet med smellerne. Dekkvingene er avlange, parallellsidige, så brede som eller litt smalere enn brystskjoldet. De har mer eller mindre tydelige lengdestriper. Beina er temmelig korte og spinkle.


== Utbredelse ==
Slekten har sin hovedutbredelse i den neotropiske økosonen, tre arter går nord til Nord-Amerika. Forekommer også i India.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien råtevedbiller (Eucnemidae) Eschscholtz, 1829
Underfamilien Melasinae Fleming, 1821
Stammen Dirhagini Reitter, 1911
Slekten Adelothyreus Horn, 1890
Adelothyreus africanus Fleutiaux, 1929
Adelothyreus barrae Muona, 2000
Adelothyreus bengalensis Fleutiaux, 1934
Adelothyreus comes Horn, 1890
Adelothyreus curtus Fleutiaux, 1911
Adelothyreus dejeani (Bonvouloir)
Adelothyreus downiei Muona, 2000
Adelothyreus dufaui Fleutiaux, 1907
Adelothyreus flavosignatus (Bonvouloir, 1875)
Adelothyreus insularis Fisher, 1935
Adelothyreus mouffleti (Bonvouloir, 1875)
Adelothyreus obscuripes (Bonvouloir, 1875)
Adelothyreus quadrimaculatus (Chevrolat, 1867)
Adelothyreus subacuta (Guérin-Méneville, 1843)
Adelothyreus vicinus Fleutiaux, 1895


== Eksterne lenker ==
bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter
Artikkelen har ingen egenskaper for arter i Wikidata
Vassilios Skouris

Vassilios Skouris (født 27. januar 1947 i Pierus i Hellas). Han har hatt en rekke internasjonale verv i blant annet EU, FN og ICT-domstolen. Fra 2003 har han også vært president i EU-domstolen. Skouris er gift, og har 6 barn.


== Referanser ==
Suomen cup i langrenn 2018/19

Suomen cup i langrenn 2018/19, som er Finlands langrennscup i langrenn, gikk over ni renn, fra 27. oktober 2018 i Vuokatti til 7. april 2019 i Övertorneå. Finsk mesterskap i langrenn 2019 inngikk også i langrennscupen. 


== Sluttstilling kvinner ==

Krista Pärmäkoski vant fem av rennene, Katri Lylynperä vant to renn, og Johanna Matintalo og Eveliina Piippo vant ett hver. 


== Sluttstilling menn ==

Ristomatti Hakola og Iivo Niskanen vant tre renn hver, og Perttu Hyvärinen, Lauri Vuorinen og Martti Jylhä (18.-plass sammenlagt) vant ett renn hver.  


== Kilder ==
Resultater
Kvinner Arkivert 4. februar 2020 hos Wayback Machine. - menn Arkivert 4. februar 2020 hos Wayback Machine.
Palaeoxenus

Palaeoxenus  er en slekt av biller som ligner smellere (Elateridae). Man kjenner én nålevende, forholdsvis stor og fargerik art fra California, men det er også kjent en ca. 125 millioner år gammel, fossil larve som ser nesten identisk ut som denne artens larve.


== Utseende ==
Den nordamerikanske arten er en middelsstor (13-19 millimeter), avlang, blodrød og svart råtevedbille, som lett kjennes på fargen. Hode, pronotum, dekkvingenes "skuldre" og spiss og beina er røde, resten av dekkvingene og antennene svarte. Larven er ganske stor (opptil 35 millimeter), hodet er mye smalere enn kroppen, noe flatt, med tannet forkant.


== Levevis ==
De fleste artene av råtevedbiller (Eucnemidae) har larver som lever i død ved. Larver i denne slekten kan finnes under barken av døde stammer av bartrær. Artene lever i høyereliggende områder.


== En gammel gruppe ==
Den nålevende arten fra California har larver som er nesten identiske med en ca. 125 millioner år gammel, fossil larve fra Kina. Den kan dermed regnes som et levende fossil, et eksempel på en art som har forandret seg svært lite over langt tid 


== Utbredelse ==
Det forekommer én art i Nord-Amerika (sørlige California).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien råtevedbiller (Eucnemidae) Eschscholtz, 1829
Underfamilien Palaeoxeninae Muona, 1993
Slekten Palaeoxenus Horn, 1891
Palaeoxenus dohrnii (Horn, 1878)
Palaeoxenus sinensis Chang, Muona & Teräväinen, 2015- fossil art fra nedre kritt, Kina


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter
(en) Palaeoxenus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Palaeoxenus hos Fossilworks 
(en) Palaeoxenus hos NCBI
Frimann (militær)

Frimann (frikar) var en vervet soldat som var midlertidig permittert. Denne ordningen, frimannsordningen, var en del av et utbredt mobiliseringssystem i Europa rundt år 1700. Systemet ble brukt hovedsakelig for å spare statskassen. En frikar fikk en liten del av lønnen utbetalt, og måtte tjene til livets opphold ved å ta lønnet arbeid. Hvor lenge en soldat kunne være frikar varierte, men han måtte møte til tjeneste noen ganger i året. I den siste halvdelen av 1700-tallet var bortimot halvparten av de vervede soldatene frikar.


== Referanser ==
Frimann (føydal)

Frimann (Eng: freeman, tysk: freiherr) er en mann som ikke var bundet av føydalsystemet, og derved fri for forpliktelser til en herre. Det motsatte var typisk en husmann som bodde på en husmannsplass, og var forpliktet til å jobbe for storbonden. I forskjellig europeiske land var en husmann mer eller mindre bundet til godset. Bonden hadde kontroll over husmannen både legalt, sosialt og økonomisk. En frikar hadde ingen slike forpliktelser, og kunne både reise og ta seg arbeid som passet. Bruken har variert mye fra tid til tid og fra føydalsamfunn til føydalsamfunn.
Tilsvarende i England, freeman, og i Tyskland, freiherr, var til tider en adelig tittel.
Agalba

Agalba er en slekt av biller som ligner smellere (Elateridae). 


== Utbredelse ==
Slekten forekommer i det østlige Australia og på New Zealand.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien smellere, Elateroidea
Familien råtevedbiller (Eucnemidae) Eschscholtz, 1829
Underfamilien kamråtevedbiller (Melasinae) Fleming, 1821
Stammen Xylobiini Reitter, 1911
Slekten Agalba Broun, 1893
Agalba basalis (Lea, 1919)
Agalba cylindrata (Broun, 1883)
Agalba flavipes (Lea, 1919)
Agalba lawrencei Muona
Agalba nigrescens Broun, 1893
Agalba ruficornis Broun, 1893
Agalba rufipennis (Lea, 1919)
Agalba storeyi Muona


== Litteratur ==


== Eksterne lenker ==
Atlas of Living Australia - Agalba
(en) Agalba i Encyclopedia of Life 
(en) Agalba i Global Biodiversity Information Facility 
Agalba – detaljert informasjon på Wikispecies
Slemmå kraftverk

Slemmå kraftverk er et vannkraftverk ved Langfjorden i Rauma kommune i Møre og Romsdal.
Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 312 meter i Slemmeelva.
Installert effekt er 1,8 MW fra en BNTurbin peltonturbin. Årsproduksjon er 6 GWh.
Kraftverket eies av lokale grunneiere.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Frikar

Frikar (dans) – en som danser alene
Frikar (føydal) – en mann som ikke var bundet av føydalsystemet
Frikar (militær) – en vervet soldat som er permittert
Frikar Dance Company – en norsk dansegruppe fra Norge
Joachim Ernst av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Pløn-Rethwisch

Joachim Ernst II (født 5. oktober 1637, død 4. juli 1700) var sønderjysk hertug av Pløn-Rethwisch. 
Han ble født i Pløn som sønn nummer tre av hertug Joachim Ernst og Dorothea Augusta av Slesvig-Holsten-Gottorp, barnebarn av kong Frederik II av Danmark og Norge. Som flere i sin familie gikk han i krigstjeneste først hos keiseren senere hos den spanske konge i Nederlandene. Her ble han forfremmet til general og admiral, senere opphøyet til og medlem av den spanske høyadel hvoretter han mottok Orden vom Goldenen Vlies.En av forutsetningene for karrieren, var hans overgang til katolisismen. I 1677 hadde han giftet seg med den katolske Isabella van Merode-Westerloo (d. 1701), hvilket hadde vært en torn i øyet for den danske kongen. Da faren døde i 1671 utskiltes godset Rethwisch i Storman som egen linje under Joachim Ernst. 
På Rethwisch hadde hans ugifte tante Eleonora av Slesvig-Holsten-Sønderborg bodd frem til sin død i 1699. Her lot Joachim Ernst samme år oppføre et nytt residensslott.Hertugen døde i Madrid 4. juli 1700. Hans eneste overlevende sønn med Merode-Westerloo Johan Adolf overtok hertugtitlen. 


== Referanser ==
Ottilie Bie

Ottilie Margrethe Bie (født Reinhardt 19. november 1864 i Kristiansand, død 2. april 1927 i Drammen) var en norsk politiker og kvinnesaksaktivist. Hun var en av de første kvinnelige bystyrerepresentantene i Drammen.


== Familie ==
Ottilie Bie var datter av handelsmann og konsul Ferdinand Reinhardt (1836-1908) og Andrea Henriette Marie Bessesen (1839-1901), en datter av presten Bernt Tobias Bessesen.
Hun ble 24. mai 1887 gift i fødebyen Kristiansand med stadsfysikus Christen Helmer Bie (1859-1943) og flyttet samme år til Drammen. De var foreldre til friidrettsutøveren Ferdinand Reinhardt Bie (1888-1961).


== Liv og virke ==
Ved kommunestyrevalget i 1901 ble hun sammen med Trine Dietrichs valgt inn i kommunestyret i Drammen. De var de første kvinnene til å bli innvalgt som representanter der. Hun representerte partiet Høyre, og møtte i bystyret i tre perioder fra 1902 til 1910. Den siste perioden satt hun også i kommunens formannskap.
Ottilie Bies vei i Drammen er oppkalt etter henne.


== Referanser ==


== Kilder ==
Borgen, Per Otto (1995). Drammen byleksikon. P.O. Borgen. s. 22. ISBN 8291649006. 


== Eksterne lenker ==
Lokalhistoriewiki: Othilie Bie, besøkt 4/2 2020.
Anton Hoëm

Anton Hoëm, (født 13. juni 1931 i Karlebotn i Nesseby kommune i Finnmark, død 27. februar 2014 i Vestre Aker i Oslo), var en norsk forsker i sosiologi og undervisningshistorie.
Anton Hoëm vokste opp i en lærerfamilie i et samisk miljø. Han utdannet seg til lærer med eksamen i 1958 og videre i pedagogikk, med magistereksamen i 1966. Han disputerte i 1972 på en avhandling om samisk skole. Deretter var han forsker på Institutt for samfunnsforskning og fra 1973 førsteamanuensis i pedagogisk sosiologi på Universitetet i Oslo.
Han ble professor i Oslo i 1985 og har også tjenestegjort som professor og forskningsveileder ved Samisk høgskole i Kautokeino.
Han har gjort en stor innsats for å introdusere samisk kultur- og utdannelseshistorie i pedagogikken, og han la dermed grunnlaget for flerkulturell pedagogikk.


== Bibliografi (utvalg) ==
Anton Hoëm: Makt og kunnskap, Samiske samlinger: 11, Scandinavian university books, Oslo 1976, ISBN 8200061604
Anton Hoëm (redaktør): Samfunnsrettet pedagogikk, 1979
Anton Hoëm: Fra noaidiens verden til forskerens – misjon, kunnskap og modernisering i sameland 1715-2007, Institutt for sammenliknende kulturforskning, Novus forlag
Anton Hoëm: Sosialisering - kunnskap - identitet, Oplandske bokforlag
Frank Darnell og Anton Hoëm: Taken to extremes: Education in the far north, Scandinavian University Press, Oslo 1996
Christian W. Beck og Anton Hoëm (redaktører): Samfunnsrettet pedagogikk - nå, Oplandske bokforlag 2002, ISBN 9788275180924
Anton Hoëm: Sosialisering - kunnskap - identitet, Oplandske bokforlag 2010, ISBN 9788275181846
Christian W. Beck og Anton Hoëm: Kunnskap og virkelighet, Didakta 2013, ISBN 9788270560714


== Kilder ==
Anton Hoëm til minne på Universitetets i Tromsøs nettsider, 13. mars 2014
Minneord på Samisk høgskoles nettsider, 5. april 2014


== Eksterne lenker ==
Bilder av Anton Hoëm
Martin Nicolai Brodtkorb

Martin Nicolai Brodtkorb (født 29. februar 1828 i Trondhjem, død 4. september 1898 på Hitra) var en norsk proprietær, lensmann og politiker. Han var ordfører i Hitra herred (Hitra og Frøya) 1862–1869 og stortingsmann for Søndre Trondhjems amt (Sør-Trøndelag) 1865–1867. Han satt i Stortingets tollkomité.Han var sønn av kjøpmann Tobias Sophus Brodtkorb og hustru Benedicte Margrethe Schmidt. Han hadde en eldre bror, Carl Adolph Brodtkorb, som ble proprietær på Stokkan, sparebankkasserer og ordfører i Strinda. Faren drev handel på Bakklandet, men druknet utenfor Dolmøya under et besøk hos sin fetter, sogneprest Christian Johannes Brodtkorb, i 1844.Martin Nicolai Brodtkorb gikk Trondhjems borgerlige realskole og Søndre Trondhjems amts landbruksskole på Munkvoll. Deretter var han huslærer og senere bruksforvalter i Stadsbygd og Åfjord. I 1856/1857 kjøpte han gården Kaldklov (Kalkløv) i Fillan på Hitra.I 1874 ble han ansatt som lensmann på Hitra og Frøya. Han tok bolig på lensmannsgården Kvernhusvika. I 1885 ble lensmannsdistriktet delt, men Brodtkorb fortsatte som lensmann på Hitra.Han giftet seg i 1854 med Marie Louise Selmer Østbye. De fikk to sønner.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Martin Nicolai Brodtkorb hos Norsk senter for forskningsdata