jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Maurice Barrier

Maurice Barrier (født 8. juni 1932 i Malicorne-sur-Sarthe i departementet Sarthe i Frankrike, død 12. april 2020 i Montbard) var en fransk skuespiller og sanger.


== Biografi ==
Maurice Barrier var sønn av en møbelsnekker, og hadde sin første jobb i farens verksted. Mens han var i Rennes som 28-åring møtte han flere av skuespillerne ved Théâtre National de Bretagne og debuterte selv i stykket Caligula, skrevet av Albert Camus.
Hans første større fjernsynsrolle var i filmen La prise de pouvoir par Louis XIV. Blant hans andre større filmer var Skygg den høye lyse med den sorte sko, Løslatt på prøve, Svart og hvitt i farger, Seier'n er vår og Det var en gang en purk. Han spilte med mange kjente skuespillere, blant andre Jean-Paul Belmondo, Jean Gabin, Alain Delon, Pierre Richard, Gérard Depardieu og Gérard Jugnot.
Barrier var gift med skuespilleren Hélène Manesse. Paret bodde i Montréal i departementet Yonne i Frankrike fra 1962 til Barrier døde av covid-19 12. april 2020 i Montbard da han var 87 år gammel .


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Maurice Barrier på Internet Movie Database 
(sv) Maurice Barrier i Svensk Filmdatabas 
(da) Maurice Barrier på Filmdatabasen 
(fr) Maurice Barrier på Allociné 
(en) Maurice Barrier på AllMovie 
(en) Maurice Barrier hos Rotten Tomatoes 
(en) Maurice Barrier hos The Movie Database
Politikkåret 1756

Politikkåret 1756 er en oversikt over hendelser, valg, fødte og avdøde personer med tilknytning til politikk i 1756.


== Hendelser ==
12. april – Opptakten til Sjuårskrigen da Frankrike invaderte den britisk-styrte Menorca.
15. mai – Sjuårskrigen bryter formelt ut i Europa da Storbritannia erklærer krig mot Frankrike
29. august – Sjuårskrigen: Fredrik II av Preussen invaderer Sachsen
14. oktober – Danmark-Norge og Det osmanske riket skrev under på en vennskaps- og handelsavtale.


== Fødsler ==
2. mars – Vincent-Marie Viénot de Vaublanc, fransk politiker (død 1845)
3. mars – William Godwin, britisk filosof, samfunnskritiker og forfatter (død 1836)
27. mai – Maximilian I av Bayern, konge av Bayern (død 1825)
21. august – Michael Gottlieb Birckner, dansk prest, forfatter og trykkefrihetsforkjemper (død 1798)
27. august – Thorkild Aschehoug, norsk prest og stortingsmann (død 1838)
4. september – Christen Henriksen Pram, norsk/dansk dikter, embedsmann og tidsskriftsredaktør (død 1821)


== Dødsfall ==
Ove Sørensen Schjelderup, norsk embedsmann (født 1674)


== Referanser ==
Borghild Jørgensen

Borghild Maria Jørgensen (født Iversen 10. februar 1883 i Trondheim, død 29. april 1947 i Trondheim) var en norsk forfatter som skrev ungpikebøker i mellomkrigstiden.


== Liv og virke ==
Borghild Jørgensen bokdebuterte i 1929 med Smil bare smil – en bok om unge piker, som ble utgitt på Aschehoug forlag. I årene som fulgte skrev hun en rekke bøker rettet mot et ungpikepublikum. Fortellingen Voksne døtre (1935) var samtidsaktuell i sin behandling av foreldres forhold til unge moderne døtre.I dagspressen skrev hun bidrag signert Mank. Hun skrev også flere sangtekster. I 1913 utga hun sammen med komponisten Hedvig Wexels Korsbrekke en samling barnesanger under tittelen Mors viser'.
Jørgensen var formann i foreningen Sildraapen, en kontrollstasjon for spedbarn, opprettet i 1912.


== Familie ==
Borghild Jørgensen var datter av forretningsmann og stortingsmann Baard Iversen (1836-1920) og Anna Johanne Georgine Junge (1842–1933). Hun ble 8. februar 1906 gift i Vår Frue kirke i sin fødeby Trondheim med Trygve Marstrand Jørgensen, som senere tok over driften av selskapet B. Iversen & Co.


== Bibliografi ==
1913: Mors viser, 10 barnesanger, sammen med Hedvig Wexels Korsbrekke, Norsk Musikforlag
1929: Smil bare smil – en bok om unge piker, Aschehoug, Oslo
1930: «Jeg velger mig april», Aschehoug, Oslo
1931: Lille jomfru Guri, Aschehoug, Oslo
1933: I faresonen, Aschehoug, Oslo
1933: Miss Martens fra Norge, Aschehoug, Oslo
1935: Voksne døtre, Aschehoug, Oslo
1936: Med trollsplint i øiet, Aschehoug, Oslo


== Referanser ==


== Kilder ==
Dette skrev kvinner. Oslo: Skolen. 1984. s. 118-119. ISBN 8257900109.
Lærerinne på vift

Lærerinne på vift er en svensk film fra 1941, i regi av Börje Larsson. Hovedrollene spilles av Karin Ekelund, Allan Bohlin, Georg Rydeberg og Gull Natorp.


== Handling ==
Karin Berggren er en streng lærer ved Sunninge flickpension, en fremtredende internatskole for jenter som holder til ved et ærverdig gammelt slott ved Skåne i Sør-Sverige. Skolen venter på sønnen til grunnleggeren, som skal komme på inspeksjon. Kvelden før den planglte inspeksjonen går Karin og en kollega til en nattklubb i København. Når hun hører en sanger fremføre en sang, ønsker hun å se om hun muligens kan synge bedre? Karin går seg på scenen og begynner å synge. Dette blir møtt av jubel, og stående applaus.
Etterpå får Karin tilbud om oppdrag ved nattklubben, og godtar dette. Hun håper å kunne samle inn nok penger for å dekke underslag av skolens penger utført av en kollega, som nylig har blitt oppdaget. På dagtid er hun fransk-lærer, og om kvelden er hun en forførende nattklubb-sangerinne i København - under kallenavnet Lucy Phillips. Når grunnleggerens sønn Peter besøker skolen dagen etter, forsøker han å få slutt på hennes sang-karriere - overbevist om at dette ikke passer seg for en skole-lærer. Karins nye liv blir snart oppdaget ved skolen, og skandalen er et faktum. Kollegaer samles for å diskutere hennes fremtid der. Men hun har allerede reist til København for å opptre.


== Rolleliste (i utvalg) ==
Karin Ekelund – Karin Bergengren, lærerinne
Allan Bohlin – Peter Kullby
Georg Rydeberg – doktor Bror Viberg, lærer
Gull Natorp – frøken Kristin Bruuhn, rektor for Sunninge flickpension
Eric Gustafson – Jens Worms-Pedersen, direktør for nattklubben Natuglen i Köpenhamn
Hugo Björne – styrelseordfører for flickpensionen, greve
Eric Abrahamsson – Napoleon Bengtsson, vaktmester
Hjördis Petterson – frøken Hedberg, lærerinne
Diana Miller – nattklubbssanger
Liane Linden – Astrid, elev
Karin Nordgren – Gertrud Norell, elev
Ulla Hodell – Marianne, elev
Helga Hallén – dansk journalist
Ragnar Widestedt – dansk journalist
Sigge Fürst – «den store»
Artur Rolén – hans help
Ester Textorius – frøken Boman, lærerinne
Wiktor «Kulörten» Andersson – dansk journalist
Richard Lund – lærer


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lærerinne på vift på Internet Movie Database 
(no) Lærerinne på vift hos Filmfront 
(sv) Lærerinne på vift i Svensk Filmdatabas 
(fr) Lærerinne på vift på Allociné
Börzsöny

Börzsöny er et fjellområde i Ungarn. Det er en del av fjellene Északi-középhegység i De indre Vest-Karpatene. Börzsöny er av vulkansk opprinnelse. De høyeste toppene i Börzsöny ligger på en tidligere kraterkant, inkludert Csóványos, som med 938 moh. utgjør den høyeste toppen i den lave fjellkjeden. Området strekker seg over ca. 400 km² og inkluderer deler av fylkene Pest og Nógrád. Det meste av området, som er kjent for sitt mangfold av 
naturlige kilder, er vernet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Börzsöny – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Skyskraperen

Skyskraperen (originaltittel: Gröna hissen) er en svensk film fra 1944, i regi av Börje Larsson. Hovedrollene spilles av Max Hansen og Sickan Carlsson.


== Handling ==
Ulla er lei av ektemannen Billy, og hun begynner å gå ut med andre menn. Samtidig finner Lillan ut at hennes ektemann har begynt å gå ut med andre kvinner.Lillan og Billy bestemmer seg for å gjøre sine respektive ektefeller sjalu, ved å late som om Lillan og Billy er utro med hverandre. På den måten håper de å få ektefellene sine tilbake.


== Rolleliste (i utvalg) ==
Sickan Carlsson – Lillan
Max Hansen – Billy
Gaby Stenberg – Ulla
Karl-Arne Holmsten – Peter
Håkan Westergren – Filip
Inga-Bodil Vetterlund – Margit
Ernst Eklund – direktør Bang, Billys sjef
Torsten Hillberg – direktør Hammar
John Botvid – portvakt
Julia Cæsar – portvaktens kone
Gustaf Lövås – flyttemann
Ludde Juberg – flyttemann
Börje Mellvig – ansatt på hotell
Magnus Kesster – kelner


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Skyskraperen på Internet Movie Database 
(no) Skyskraperen hos Filmfront 
(sv) Skyskraperen i Svensk Filmdatabas 
(da) Skyskraperen i Danmark Nationale Filminstitut
Shincheonji

Shincheonji  (koreansk: 신천지 - Ny himmel og ny jord) er en eskatologisk bevegelse grunnlagt 14. mars 1984 av den sørkoreanske pastoren Man-Hee Lee. I engelskspråklig sammenheng presenterer den seg som Shincheonji, Church of Jesus, the Temple of the Tabernacle of the Testimony.
Bevegelsen har sitt høykvarter i byen Gwacheon der man hevder at det nye Jerusalem kommer til å bli etablert ved tidens slutt. Selv om den på noen pukter har noen protestantiske trekk, er den først og fremst en bevegelse som skiller seg skarpt fra alminnelig kristendom. Hen er kjent for å være hemmelighetsfull og tekk sammenbundet.Ny himmel og ny jord har 317 320 medlemmer i Sør-Korea. Man ser seg selv som den eneste sanne kirke, og Lee anses å være den person som skal føre Guds menighet i de ytterste tider. Kirken er oppdelt i tolv stammer, som er navngitt etter Israels tolv stammer.
Stifteren Man-Hee Lee mener at han representerer Jesu annet komme. Kirkens medlemmer mener at Bibelen er skrevet i hemmelige mataforer som bare Lee kan fortolke riktig. Før han grunnla sin egen religiøse bevegelse var Lee medlem av en gruppering kalt Oliventreet, som utløste som motreakskon etterkrigstidens Koreas første bevegelse som ville motvirke kultiske bevegelser.Den engelske anglikanske kirke utferdiget i november 2016 advarsler til ca. 500 menigheter for bevegelsen, som man betrakter som en «potensielt farlig sekt».Den katolske bispekonferanse betegner Shincheonji som en «psevdoreligiøs organisasjon» eller en «kult». De katolske biskoper opprettet i 2017 en «koreansk task force for nyoppståtte religioner» med særlig mandat å motvirke den voksende popularitet som blant annet Shincheonji har.Mange av de smittede i den sørkoranske del av koronaviruspandemien i 2020 hadde bånd til bevegelsen. Bakgrunnen var hendelser i den sørlige storbyen Busan; hendelsen gav i tillegg til de direkte negative virkninger i samfunnet også innsikt i hvordan smitteoverførsel av covid-19 finner sted. Om lag halvparten av Sør-Koreas nesten 11.00 bekreftet smittede (april 2020) kan smittespores tilbake til «pasient 31», et medlem som ikke respekterte isolasjonsreglene. Sykdommen spredte seg blant Shincheonjis medelemmer og tusener av andre. Deres lederes og andre av bevegelsens lederes avvisning av at man burde la seg teste, av hensyn til bevegelsens religiøse overbevisning og deres rettigheter, førte til en veldig harme og til at borgermesteren i Seoul, Park Won-soon, gikk til anmeldelse.


== Kilder ==
The Background of Shincheonji CRC


== Referanser ==
Pjersjaja Liha

Pjersjaja Liha (belarusisk: Першая ліга), eller Pjervaja Liga (russisk: Первая лига), direkte oversatt til Første ligaen (1. divisjon), er den nest høyeste divisjonen for fotball i Belarus. Divisjonen ble dannet i 1992, samme år som landet fikk sin uavhengighet fra Sovjetunionen og tre år før dannelsen av Belaruskaja Federazyja Futbola (BFF).
Ligaen består av 14 lag, der to øverste lagene ved sesongslutt rykker direkte opp og nummer tre spiller kvalifisering mot nummer 14 i Vysjejsjaja Liha. De to nederste lagene rykker i utgangspunktet ned, men har sjelden vært realiteten grunnet lagsammenslåinger og lag som har trekt seg.


== Lagene (2020) ==


== Historie ==
Lagene i fet skrift rykket opp til Vysjejsjaja Liha.


== Eksterne lenker ==
Politikkåret 1772

Politikkåret 1772 er en oversikt over hendelser, valg, fødte og avdøde personer med tilknytning til politikk i 1772.


== Hendelser ==
17. januar – Den kongelige livlegen Johann Friedrich Struensee blir avsatt ved et kupp og arrestert sammen med dronning Caroline Mathilde
28. april – Den tyske legen Johann Friedrich Struensee ble henrettet ved halshogging i København. (f. 1737)
29. mai – Gustav III av Sverige krones sammen med sin ektefelle Sofia Magdalena av Danmark.
Mai – Den svenske Vasaorden innstiftes.
5. august – Polens første deling, hvor det russiske, det tyske og det østerriksk-ungarske keiserdømme hver tar en bit av Polen.
19. august – Gustav III av Sverige gjorde statskupp.
27. august – Gustav III avskaffet tortur i svenske fengsel


== Fødsler ==
3. januar – Søren Georg Abel, norsk prest og stortingsrepresentant (død 1820)
7. april – Charles Fourier, fransk utopisk sosialist og filosof (død 1837)
19. april – David Ricardo, britisk økonom (død 1823)
25. april – James Burrill, amerikansk federalistisk politiker og jurist, senator 1817–1820 (død 1820)
10- juni – David L. Morril, amerikansk politiker, senator 1817–1823, guvernør i New Hampshire 1824–1827 (død 1849)
25. august – Vilhelm I av Nederland, konge av Nederland (død 1843)
8. november – William Wirt, amerikansk politiker (død 1834)
18. november – Ludvig Ferdinand av Preussen, tysk prins, offiser og komponist (død 1806)
16. desember – William H. Cabell, amerikansk politiker, guvernør i Virginia 1805–1808 (død 1853)


== Dødsfall ==
8. februar – Augusta av Sachsen-Coburg-Gotha, prinsesse av Wales (født 1719)
18. februar – J.H.E. Bernstorff, dansk-norsk statsminister, geheimeråd og greve (født 1712)
28. april – Enevold Brandt, dansk adelsmann (henrettet) (født 1738)


== Referanser ==
Mandalskameratene i 1966

Sesongen 1966 spiller Mandalskameratene i 3. divisjon.


== Tabell ==


== Cupkamper ==
Utdypende artikkel: Norgesmesterskapet 1966


== Se også ==
Mandalskameratene
Jan Sveinung Meyer

Jan Meyer (født 1946) er en norsk skoleleder. Han var sentral i utviklingen av Høgskolen i Harstad, nå Universitetet i Tromsø, campus Harstad. 
Han var høgskolens leder fra 1984 til 1986 og første rektor fra 1990. I 1994 ble han tilsatt som studiesjef og senere 1. lektor. Han var sentral i arbeidet med å få bygd høgskolebygget i Harstad. Meyer utviklet et samarbeid med internasjonale universiteter i Russland og USA. Han var også med på å utvikle det nordiske fagmiljøet i sosialpedagogikk. Jan Meyer satt seks år i departementets faglige råd i utviklingen av de 3-årige helse- og sosialfaglige utdanningene i Norge.
Han deltok i planlegningen av Mikhail Gorbatsjovs besøk i Harstad og globaliseringskonferansen i Lofoten. Meyer har hatt forskeropphold i til sammen 15 måneder ved University of Minnesota og Minot State University i Nord Dakota.
Meyer har forsket innenfor samfunnsfag. Temaer har vært døvblindhet, multifunksjonshemming og utviklingshemming og samfunn. I tillegg har han skrevet artikkel om tidlig kommunikasjon.
Meyer har utarbeidet en rekke fagplaner innenfor ulike grunnutdanninger og en masterutdanning innenfor temaet funksjonshemming og samfunn.


== Bibliografi ==
Meyer, J. (1984). Tidlig kommunikasjon barn - omsorgsperson. Nordisk døvblindesenter. Danmark: Dronninglund.
Meyer, J. (1986). Desentralisert vernepleierutdanning i Nord Norge. Harstad: HIH.
Meyer, J. (1991). Behovet for fagpersonell med doktorgrad ved de nordnorske høgskolene. Rådet for høgre utdanning i Nord-Norge.
Meyer, J. (1998). Utvandring fra Kvæfjord til USA i 1863. Årbok for Kvæfjord.
Meyer, J. (2003a). Barnets utvikling av kommunikasjon og språk. Betydningen av samspillet mellom omsorgsperson og barn. Oslo: Norsk Tidsskrift for Spesialpedagogikk (nr.5).
Meyer, J. (2003b). A non-institutional society for people with developmental disability in Norway. Australia: Journal of Intellectual and Developmental Disabilities (Vol. 28. Nr. 3).
Meyer, J. (2004). Goals, Outcomes and Future Challenges for People with Intellectual Disabilities in a Noninstitutional Society: The Norwegian Experience. New York: Journal of Policy and Practice in Intellectual Disabilities (2).
Meyer, J. (2007). Normalization and Social Role Valorization - Social Network and Social Capital in everyday life of adults with Ihtellectual Disability in Northern Norway. Ottawa: Framlegg på konferanse.
Meyer, J. (2008). Mennesker med utviklingshemming og sosial kapital. I (red) Gunneriussen, Bjørnrå, Sommerbakk. Utviklingshemming, autonomi og avhengighet. Oslo: Universitetsforlaget.
Meyer, J. og Gjærum G.R. (2010)Å intervjue kollektivt: Fokusgruppeintervju og deltakere med utviklingshemming. I (red) R. Gürgens Gjærum. Usedvanlig kvatitativ forskning. Metodologiske utfordringer når informanter har utviklingshemming. Oslo: Universitetsforlaget.
Askvig, B. og Meyer, J. (2012). US - Nordic International Conference on Intellectual Disabilities at Minot State University (200 p. book) NDCPD Minot state University, N. Dakota.


== Referanser ==
Politikkåret 1777

Politikkåret 1777 er en oversikt over hendelser, valg, fødte og avdøde personer med tilknytning til politikk i 1777.


== Hendelser ==
15. januar – Vermont erklærer selvstendighet, under navnet New Connecticut.29. mars – James Cook kom til øya Mangaia, den sørligste av Cookøyene.
31. mars – James Cook kom til Atiu og Takutea, to av de sørlige øyene i øygruppen Cookøyene.
8 juli – New Connecticut bytter navn til Vermont.
Juni – Den kontinentale kongressen tok i bruk det amerikanske flagget «Stars and Stripes».
20. desember – Marokko blir det første landet i verden som formellt anerkjenner USA.
24. desember – James Cook oppdager Kiritimati ("Juleøyen"), som fikk det navnet ettersom den ble oppdaget i juletider.


== Fødsler ==
13. januar: Christian Krohg, norsk embetsmann (død 1828)
7. februar: Severin Løvenskiold, norsk verkseier og embetsmann (død 1856)
18. februar – Andreas Arntzen, norsk jurist, trelasthandler, stortingsrepresentant og statsråd (død 1837)
4. mars – John Mattocks, amerikansk politiker, guvernør for Vermont 1843–1844 (død 1847)
5. mars – Outerbridge Horsey, amerikansk politiker, senator 1810–1821 (død 1842)
17. mars – Roger B. Taney, amerikansk jurist og politiker (død 1864)
12. august – George Wolf, amerikansk politiker, guvernör i Pennsylvania 1829–1835 (død 1840)
11. september – Felix Grundy, amerikansk politiker (død 1840)
27. oktober – Lauritz Nicolai Hvidt, dansk forretningsmann og politiker (død 1856)
5. november – Nathan Sanford, amerikansk politiker (død 1838)
8. november – Desideria av Sverige og Norge, dronning (død 1860)
23. desember – Aleksander I av Russland, tsar (død 1825)


== Dødsfall ==
6. januar – Luigi Maria Torregiani, kardinal i Den katolske kirke (født 1697)
10. november – Cornstalk (Hokoleskwa), shawneehøvding (født i 1720-årene)
30. desember – Hertug Maximilian III Josef av Bayern (født 1727)
Pratap Singh Shah, konge av Nepal (født 1751)


== Referanser ==
Gråvingemåke

Gråvingemåke (Larus glaucescens) er en monotypisk art i slekten Larus, som inngår i delgruppen måker (Larinae) i måkefamilien (Laridae). Arten holder normalt til lengst nord i Stillehavet, i havområdet mellom Alaska og Sibir, der den hekker på den sørlige kyststripen på begge sider.


== Biologi ==
Gråvingemåka blir cirka 58-62 cm lang og veier typisk omkring 890-1 360 g, mens vingespennet gjerne utgjør cirka 132–137 cm.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gråvingemåke – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Gråvingemåke i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Gråvingemåke hos Artsdatabanken 
(en) Gråvingemåke hos Fossilworks 
(en) Gråvingemåke hos ITIS 
(en) Gråvingemåke hos NCBI 
(en) Kategori:Larus glaucescens – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Larus glaucescens – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Larus glaucescens – detaljert informasjon på Wikispecies
FK Bjelsjyna

FK Bjelsjyna (hviterussisk: Футбольны клуб Белшына), eller FK Belsjina (russisk: футбольный клуб Белшина) (stiftet 1976) er en hviterussisk fotballklubb fra byen Bjelsjyna.


== Navn ==
Sjinnik «Шинник» (1976–1996)
Bjelsjyna «Белшына» (1996–)


== Meritter ==
Seriemesterskap i Hviterussland (1): 2001
Cupmesterskap i Hviterussland (3): 1996/19, 1998/99, 2000/01
Supercup i Hviterussland (0):


== Divisjonsutvikling ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(ru) Offisielt nettsted
FK Smaljavitsjy

FK Smaljavitsjy (hviterussisk: Футбольны клуб Смалявічы), eller FK Smoljevitsji (russisk: футбольный клуб Смолевичи) (stiftet 2009) er en hviterussisk fotballklubb fra byen Smaljavitsjy.


== Navn ==
Krysjtal «Крышталь» (1996—1997)
Vihvam «Вігвам» (2009—2011)
Smaljavitsjy «Смалявічы» (2012)
Smaljavitsjy-STI «Смалявічы-СТІ» (2012—2017)
Smaljavitsjy «Смалявічы» (2017—)


== Meritter ==
Seriemesterskap i Hviterussland (0):
Cupmesterskap i Hviterussland (0):
Supercup i Hviterussland (0):


== Divisjonsutvikling ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(ru) Offisielt nettsted
Sió

Sió, eller Sió csatorna (Sió-kanalen), er en kanalisert elv sentralt i Ungarn. Sió er det eneste utløpet til Balatonsjøen, og renner ut fra innsjøen ved byen Siófok. Kanalen møter Donau ved byen Szekszárd.
Med byggingen av jernbanen ble en vannstandskontroll av Balatonsjøen nødvendig. Den tidligere svært varierende vannstanden ville ha satt skinnegangene og dermed togtrafikken i fare. Strømretningen til Sió ble derfor reversert, slik at en drenering av Balatonsjøen til Donau ble mulig. Avløpet fra sjøen kan reguleres med Sió-slusen i Siófok.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sió – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Politikkåret 1778

Politikkåret 1778 er en oversikt over hendelser, valg, fødte og avdøde personer med tilknytning til politikk i 1778.


== Hendelser ==
18. januar – Den britiske sjøfareren James Cook nådde/oppdaget øygruppen Hawaii.
6. februar – Frankrike anerkjenner USA, og undertegner en handels- og forbundstraktat
1. mai – Britene beseirer amerikanerne i slaget ved Crooked Billet i den amerikanske uavhengighetskrigen.
10. juli – Frankrike erklærer krig mot Storbritannia
Frankrike fikk sitt første statskontrollerte bordell.


== Fødsler ==
29. januar – John Williams, amerikansk militær, diplomat og politiker, senator 1815–1823 (død 1837)
30. mai – Richard Skinner, amerikansk jurist och politiker, guvernør i Vermont 1820–1823 (død 1833)
11. august – Lorentz Angell, norsk luthersk prest og stortingsmann (død 1860)
2. september – Louis Bonaparte, konge av Kongeriket Holland 1806-1810, yngre bror av Napoléon Bonaparte (død 1846)
13. oktober – William Marks, amerikansk politiker, senator 1825–1831 (død 1858)
1. november – Gustav IV Adolf av Sverige, konge av Sverige 1792–1809 (myndig 1796) (død 1837)
7. desember – Wilhelm Frimann Koren Christie, norsk jurist og politiker (død 1849)
19. desember – Marie-Thérèse-Charlotte av Frankrike, fransk prinsesse (død 1851)


== Dødsfall ==
11. mai – William Pitt den eldre, britisk statsminister (født 1708)
30. mai – Voltaire, fransk forfatter, dramatiker og samfunnskritiker (født 1694)
2. juli – Jean-Jacques Rousseau, sveitsisk filosof og forfatter innen blant annet politisk filosofi (født 1712)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata