Kongens gate 17 (Moss)

Kongens gate 17 er en adresse i Kongens gate i Moss. Kongens gate 17 er en bygning vernet av kulturminneloven, og er i dag en del av Moss sitt kulturminne. Etter bybrannen i 1881 ble bygningen gjenoppbygd og stående i sin helhet. Gjennom tidene har den blitt brukt til bosted og forretning. Kongens gate 17 er mest kjent under navnet Sterudgården. Den store bygningen ved siden av må ikke bli sammenvekslet med Kongens gate 17, ettersom den har skiltet “Sterud” på toppen. 
Bygningen tilhører i dag Arbeiderpartiet, og fungerer som kontor- og forretningsbygg.


=== Bygningen i historisk kontekst ===
Frem til 1881 var Kongens gate 17 bygd av tre. I det moderne industrisamfunnet, var det ikke vanlig for arbeiderklassen å ha nok kapital til å bygge hus i annet enn tre. Etter bybrannen i 1881 ble Kongens gate 17 gjenoppbygd av teglstein, for å unngå eventuelle nye bybranner. Huset består i dag av tre etasjer. I 1900-tallet ble den tredje etasje tilført i bygningen. Bygningene er ikke av betong da dette ikke var foretrukket, siden det fikk oppgang i 1930-50 tallet. Bygningene er av pusset teglstein for bedre utseende. 


== Historie ==
Så tidlig som i 1795 var Kongens gate 115 (dagens Kongens gate 17) i besittelsen til Nils Jonassen. Han eide huset frem til han døde i 1795. Etter Nils Jonassens død, eide enken Anne Torsteinsdatter bygningen, men solgte den videre til smedmester Anders Eriksen i 1807. Året etter at Anders Eriksen kjøpte huset brant det ned i bybrannen i 1808 og han måtte bygge den opp igjen. I 1820 kjøpte Wilhelm Engel Bredahl bygningen. Han var en kobberslager, skipsreder og grosserer, som senere åpnet et brenneri rett over gata. Gården ble dermed kjent som Bredahlgården. Kongens gate 115 (dagens Kongens gate 17) fikk navnet Kongens gate 111 i 1841. 29 år senere hadde bygningen nye eiere: Fæste og Løken. Huset fikk to etasjer hvor første etasje tilhørte glassmester Iversen, og andre etasje tilhørte skredderen Thidemand der han hadde verksted og bolig. «I den lange steinbygningen som hadde inngang gjennom porten var det en større sal som ble benyttet som danseskole. I den øvrige delen av denne bygningen drev Fæste & løken kolonial.». Bygningen brant ned sammen med «øvre/nedre del av Kongens gate» i bybrannen som tok plass 1881. Etter bybrannen ble tomten solgt til en glassmester og stortingsmann med navnet Ole Iversen som bygde opp gården på nytt i 1884, i mur denne gangen. Dette var første gangen bygningen ble bygget i mur og brant dermed ikke ned igjen i en bybrann. Bygningen fikk det endelige navnet Kongens gate 17 i 1884. Ole Iversen solgte gården til kjøpmannen Lars Paulsen Sterud (1870-1933) i slutten av 1890 årene. I 1895 leide L. P. Sterud lokalet og opprettet sin første forretning, en manufakturforretning, før han i 1897 kjøpte hele gården. Året før han kjøpte gården giftet han seg med Laura Riis, datter av Andrea Riis. 1902 ble tredje etasje benyttet som kåpeverksted og i 1916 ble andre etasje benyttet som lager for kåper og herrekonfeksjon. Kjoleverkstedet som både flyttet plass og en periode var lagt ned, endte opp i Kongens gate 17. Her hadde de stort utvalg med kjoler både fra innlandet og utlandet. Det viser seg at han hadde kontakter i utlandet og at hans forretning overtrådte landets grenser. Dette vet man fordi Sterud hadde eksotiske varer ingen andre kunne måle seg med. 
Rolf Sterud grunnlegger Sterud A/S i 1927. I 1933 dør L. P. Sterud og sønnen Rolf tar over bygget og forretningen. Senere kjøper han Kongens gate 17B og Kongens gate 19. 


=== Kongens gate 17 og Sterud-familien ===
Kongens gate 17 ble benyttet som en forretning av familien Sterud fra 1895. Grunnleggeren av bedriften var Lars Paulsen Sterud som ble født 24 august 1870. Sterud leide først bygningen i 1895, og deretter kjøpte opp tomten for å starte sin forretning L. P. Sterud A/S. I 1896 giftet han seg med Laura Riis, datter av Andrea Riis. Paret bosatte seg i andre etasje. Samme år som de giftet seg stiftet Sterud sitt eget skredderverksted, kåpe- og kjoleverksted. Sammen fikk de barna: Paul, Trygve, Lars, Rolf og Ragnhild. Deres tjenestepiker Sofie Blix og Alma Syversen bodde i for-huset sammen med familien.
Butikken til L. P. Sterud var delt i herre- og dameavdeling, tøyer og mer. Familien måtte flytte ut i 1916, på grunn av at bedriften trengte mer plass. I tillegg var Sterud i bystyret, hvor han representerte partiet Venstre. Under første verdenskrig var han i økonomisk krise, noe som gjorde at han bl.a. måtte betale arbeiderne i skjorter. Han måtte også gi sparken til noen arbeidere. I 1933 døde Sterud.
Rolf Sterud ble født i 1902 og fullførte folkeskole og middelskole, like etter tok han eksamen i handelsgymnaset i Sandefjord. Etter dette jobbet han i manufakturforretning i Tyskland, England og Frankrike i rundt to og ett halvt år. Etter tiden hans i utlandet kom han tilbake til Moss for å ta en stilling i selskapet til faren (L.P Sterud AS) i 1920. Etter 13 år i firmaet tok han over rollen som firmaets disponent på grunn av farens død i 1933. Under hans ledelse økte antallet arbeidere fra 60 til 120, han utvidet virksomheten på alle mulige måter, og under 2. verdenskrig senket han prisene og reparerte klesplagg for innbyggerne av Moss så de kunne ha klær å gå i. Han døde 27. April 1954.

 


== Liste over eiere ==
1795- Tidligere eier Nils Jonassen døde.
1807- Enken Anne Torsteinsdatter solgte den til Anders Eriksen.
1808- Huset brenner ned av bybrannen, men blir gjenoppbygd av Anders Eriksen.
1820- Wilhelm Engel Bredahl blir eier av bygningen.
1870- Fæste og Løken tar over bygningen.
1890- Stortingsmann og glassmester Ole Ivertsen kjøpte og bygde opp gården som brant ned i bybrannen 1881, denne gangen i mur.
1895- L. P. Sterud leide lokalet og åpnet sin første manufakturforretning.
1897- Sterud kjøpte opp hele gården.
1933- L.P Sterud dør, og sønnen hans Rolf tar over.
1954- Rolf Sterud dør.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Nyquist, Oluf Peter. (1926). Mossiania i eldre tider. Bjørn Ringstrøms Antikvariat.
Sterud A/S. (Moss bibliotek).
Johan Ringdal, Nils. Moss bys historie.
Moss Håndtverk i Ladested og Kjøpstad.


== Eksterne lenker ==
Digitalt museum
Digitalarkivet
Moss historielag