jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Theodosia howitti

Theodosia howitti er  en bille som hører til underfamilien gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen Scarabaeoidea.


== Utseende ==
En stor (hannen opptil 50 millimeter), litt avlange, grønt metallisk farget gullbasse. Hannene har lange horn både på hodet og pronotum, disse går mot hverandre slik at de danner en klype. Pronotum er svært blankt, grønnlig metallisk. Dekkvingene er metallisk grønne,men ikke så blanke som pronotum. Beina, særlig hannenes forbein, er lange og slanke.


== Utbredelse ==
Arten lever på Borneo.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
Stammen Phaedimini
Slekten Theodosia Thomson, 1880
Underslekten Theodosia (i snever forstand)
Theodosia howitti (Laporte de Castelnau, 1873)


== Kilder ==
Castelnau, F. (1873) Description d'un nouveau genre de Goliathide Westwoodia. Revue et Magasin de Zoologie (3)1(36): 397-399.


== Eksterne lenker ==
(en) Theodosia howitti i Encyclopedia of Life 
(en) Theodosia howitti i Global Biodiversity Information Facility 
Theodosia howitti – detaljert informasjon på Wikispecies 
Liste over slektene
Theodosia westwoodi

Theodosia westwoodi er  en bille som hører til underfamilien gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen Scarabaeoidea.


== Utseende ==
En stor (hannen opptil 50 millimeter), litt avlang, grønt metallisk farget gullbasse. Hannene har lange horn både på hodet og pronotum, disse går mot hverandre slik at de danner en klype. Pronotum er svært blankt, grønnlig metallisk. Dekkvingene er metallisk grønne, men ikke så blanke som pronotum. Beina, særlig hannenes forbein, er lange og slanke.


== Levevis ==
Arten lever i regnskog.


== Utbredelse ==
Arten lever på Borneo.


== Systematisk inndeling ==
Arten blir noen ganger regnet som synonym med Theodosia viridiaurata.

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
Stammen Phaedimini
Slekten Theodosia Thomson, 1880
Underslekten Theodosia (i snever forstand)
Theodosia westwoodi Thomson, 1880


== Kilder ==
Thomson, J. (1880) Note sur un nouveau genre de Cétonides. Bulletin des Séances de la Societe entomologique de France 16: 138-139.


== Eksterne lenker ==
(en) Theodosia westwoodi i Encyclopedia of Life 
(en) Theodosia westwoodi i Global Biodiversity Information Facility 
Theodosia westwoodi – detaljert informasjon på Wikispecies 
Liste over slektene
Bilde av arten
Theodosia viridiaurata

Theodosia viridiaurata er  en bille som hører til underfamilien gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen Scarabaeoidea.


== Utseende ==
En stor (hannen opptil 52 millimeter), litt avlang, grønt eller kobberaktig metallisk farget gullbasse. Hannene har lange horn både på hodet og pronotum, disse går mot hverandre slik at de danner en klype. Pronotum er svært blankt, grønnlig metallisk. Dekkvingene er metallisk grønne, men ikke så blanke som pronotum. Beina, særlig hannenes forbein, er lange og slanke.


== Levevis ==
Arten lever i regnskog.


== Utbredelse ==
Arten lever på Borneo.


== Systematisk inndeling ==
Arten blir noen ganger regnet som synonym med Theodosia westwoodi.

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
Stammen Phaedimini
Slekten Theodosia Thomson, 1880
Underslekten Theodosia (i snever forstand)
Theodosia viridiaurata (Bates, 1889)


== Kilder ==


== Eksterne lenker ==
(en) Theodosia viridiaurata i Encyclopedia of Life 
(en) Theodosia viridiaurata i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Theodosia viridiaurata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Theodosia viridiaurata – detaljert informasjon på Wikispecies 
Liste over slektene
Bilde av arten
Bilde av arten
Høyviktunnelen

Høyviktunnelen er en 66 meter lang veitunnel på fylkesvei 131 i Kvam kommune i Hordaland. Den ble åpnet i 1960.


== Se også ==
Fyksesund bru


== Kilder ==
Vegvesenets vegkart
Årbogen Idrettspark

Årbogen Idrettspark er en fotballbane i Krokstadelva som blir brukt av IF Birkebeineren. Underlaget på stadion er kunstgress som sist ble lagt i 2008. Utenom kunstgressbanen kan anlegget også vise til to gressbaner, Nedre- og Øvre gress. Banen er utstyrt med varmekabler og kan vise til gummigranulat. I tilknytning til idrettsparken er det også muligheter for skileik på vinteren.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Årbogen Idrettspark - Nordic Stadiums
Theodosia telifer

Theodosia telifer er  en bille som hører til underfamilien gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen Scarabaeoidea.


== Utseende ==
En middelsstor (ca. 25 millimeter), litt avlang, grønt eller kobberaktig metallisk farget gullbasse. Hannene har horn både på hodet og pronotum, disse går mot hverandre slik at de danner en klype. Beina, særlig hannenes forbein, er lange og slanke.


== Levevis ==
Arten lever i regnskog.


== Utbredelse ==
Arten lever på Borneo (Sabah).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
Stammen Phaedimini
Slekten Theodosia Thomson, 1880
Underslekten Theodosia (i snever forstand)
Theodosia telifer (Bates, 1889)


== Kilder ==
Bates H.W. (1889) On new genera and species of Coleopterous Insects from Mount Kinibalu, North Borneo. Proceedings of the Zoological Society of London 1889 : 383-393.
Janson, O.E. (1903) On the genus Theodosia and other Eastern Goliathides, with descriptions of some new species. Transactions of the Entomological Society. London :303-310.


== Eksterne lenker ==
(en) Theodosia telifer i Encyclopedia of Life 
(en) Theodosia telifer i Global Biodiversity Information Facility 
Theodosia telifer – detaljert informasjon på Wikispecies 
Liste over slektene
Bilde av arten
Sandvikbukta plantefredningsområde

Sandvikbukta plantefredningsområde ble opprettet i 2006, og er vernet fordi den sjeldne planten vasskjeks vokser der. I dag er skjermplanten funnet et fåtall steder i Vestfold, Østfold og Vest-Agder.
Planten vokser i Sandvikbukta fordi en botaniker flyttet noen eksemplarer hit fra Ringane naturreservat, noen hundre meter lenger øst. Det vokser også svartortrær i området.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Sandvika plantefredningsområde Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boken Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase
Skudesundskjærene naturminne

Skudesundskjærene naturminne ble opprettet i 1973, og er to små skjær i Mørjefjorden. Naturminnet byr på sjeldne mineraler, og har tydelige spor etter innsamling av mineraler, både etter sprengning og hakking.
Mineralene i naturminnet er knyttet til basalt og pegmatitt. Geologisk museum ved Universitetet i Oslo har anledning til å ta ut mineraler i naturminnet til vitenskapelig bruk. Det er ellers forbudt å fjerne stein fra naturminnet.Formålet med fredningen er å bevare en klassisk mineralforekomst av internasjonal verdi.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Skudesundskjærene naturminne Arkivert 10. januar 2019 hos Wayback Machine. Boken Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase
Stormyr naturreservat

Stormyr naturreservat ble opprettet i 1980. Stormyr er en artsfattig flatmyr. Pollenkorn fra torvlagene nedover i myra kunne gi oss kunnskap om forholdene flere tusen år tilbake i tid. Pollenanalyser vil kunne fortelle når ulike treslag etablerte seg, om oppdyrking og bosetning.
Bruntorvmose og kysttorvmose dominerer bunnsjiktet på Stormyr. Torvmosene har den egenskapen at de kan suge opp og holde på vann.Formålet med fredningen er å bevare et større fattigmyrkompleks med eruptive dypbergarter på vestsiden av Oslofeltet. (Larvikittfeltet)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Stormyr naturreservat Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boken Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase
Styggås naturreservat

Styggås naturreservat ble opprettet i 2006, og består av to lave åsrygger på Brunlaneskysten, midt
mellom Hummerbakkfjorden og Havnebukta ved Nevlunghavn. Størstedelen av reservatet har få eller ingen spor etter menneskers aktivitet.
Den kalkholdige berggrunnen gir gode vekstvilkår. Her er kystnær kalkfuruskog med kalkkrevende arter. En av disse er den sjeldne planten hartmannstarr. Berggrunnen er rundt 500 millioner år gammel, fra den geologiske epoken kalt kambrosilur.Verneformålet er spesielt naturområde med kalkrevende vegetasjon.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Styggås naturreservat Arkivert 10. januar 2019 hos Wayback Machine. Boken Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase
Jacob de Rytter Kielland (1923)

Jacob de Rytter Kielland (født 28. mars 1923 i Bergen, død 28. desember 1995) var en norsk ingeniør. Han er mest kjent for å ha ledet flere store anleggsprosjekter i Norge i etterkrigstiden. 
Kielland var anleggsleder for Tromsøbrua (1960), vannkraftverket Røldal-Suldal (1967), vannkraftverket Vemork (1971), oljeraffineriet på Mongstad (1975) og vannkraftverket Ulla-Førre(1982).


== Referanser ==
Theodosia magnifica

Theodosia magnifica er  en bille som hører til underfamilien gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen Scarabaeoidea.


== Utseende ==
En middelsstor (ca. 26-35 millimeter), litt avlang, grønt eller kobberaktig metallisk farget gullbasse. Hannene har horn både på hodet og pronotum, disse går mot hverandre slik at de danner en klype. Beina, særlig hannenes forbein, er lange og slanke.


== Levevis ==
Arten lever i regnskog.


== Utbredelse ==
Arten lever på Borneo (Sabah og Kalimantan).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
Stammen Phaedimini
Slekten Theodosia Thomson, 1880
Underslekten Theodosia (i snever forstand)
Theodosia magnifica Rothschild & Jordan, 1893
Theodosia magnifica bawangensis Nagai, 1998
Theodosia magnifica magnifica Rothschild & Jordan, 1893


== Kilder ==
Rothschild, L.W. & Jordan, K. (1893) On some new or little-known pecies of Coleoptera from the East. The Annals and Magazine of natural History, including Zoology, Botany and Geology. London (6)12: 452-455.


== Eksterne lenker ==
(en) Theodosia magnifica i Encyclopedia of Life 
(en) Theodosia magnifica i Global Biodiversity Information Facility 
Theodosia magnifica – detaljert informasjon på Wikispecies 
Liste over slektene
Bilde av arten
Bilde av arten
Tolvmannsmyr naturreservat

Tolvmannsmyr naturreservat ble opprettet i 1980, og er en intakt nedbørsmyr. Den får mesteparten av sin næring tilført av regnvannet. Nærmest Tolvmannsmyrtjern er det elementer av flatmyr, mens resten av reservatet har flere hvelvede myrområder. Deler av myra har underjordiske vannløp.
Tønsberg og Omegn Turistforening har sommerløype over myra. Løypa er klopplagt for å avverge slitasje på myras overflate. Om våren er det orrhaneleik på Tolvmannsmyr.Formålet med fredningen er å bevare et større nedbørmyrkompleks der det er utviklet markerte hvelvinger.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Tolvmannsmyr naturreservat Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boken Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase
Theodosia perakensis

Theodosia perakensis er  en bille som hører til underfamilien gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen Scarabaeoidea.


== Utseende ==
En middelsstor (ca. 30 millimeter), litt avlang, grønt eller kobberaktig metallisk farget gullbasse. Dekkvingene har gjerne en gyllen glans. Hannene har horn både på hodet og pronotum, disse går mot hverandre slik at de danner en klype. Beina, særlig hannenes forbein, er lange og slanke.


== Levevis ==
Arten lever i regnskog.


== Utbredelse ==
Arten lever i Vest-Malaysia (Perak).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
Stammen Phaedimini
Slekten Theodosia Thomson, 1880
Underslekten Theodosia (i snever forstand)
Theodosia perakensis Moser, 1901
Theodosia perakensis ayuthia Nagai, 1998
Theodosia perakensis kedahensis Nagai, 1998
Theodosia perakensis perakensis Moser, 1901
Theodosia perakensis tanggilaon Nagai, 1998


== Kilder ==
Moser J. (1901) Einige neue Cetoniden Arten. Berliner Entomologische Zeitschrift 46:379-382.


== Eksterne lenker ==
(en) Theodosia perakensis i Encyclopedia of Life 
(en) Theodosia perakensis i Global Biodiversity Information Facility 
Theodosia perakensis – detaljert informasjon på Wikispecies 
Liste over slektene
Bilde av arten
Theodosia maindroni

Theodosia maindroni er  en bille som hører til underfamilien gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen Scarabaeoidea.


== Utseende ==
En middelsstor (ca. 20-25 millimeter), litt avlang, grønt eller kobberaktig metallisk farget gullbasse. Hannene har horn både på hodet og pronotum, disse går mot hverandre slik at de danner en klype, hos denne arten er hornene forholdsvis korte. Beina, særlig hannenes forbein, er lange og slanke.


== Levevis ==
Arten lever i regnskog.


== Utbredelse ==
Arten lever på Sumatra.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
Stammen Phaedimini
Slekten Theodosia Thomson, 1880
Underslekten Theodosia (i snever forstand)
Theodosia maindroni Bourgoin, 1910


== Kilder ==
Bourgoin, A. (1910) Description d'une espèce nouvelle de Theodosia. Bulletin de la Société entomologique de France :101-102.


== Eksterne lenker ==
(en) Theodosia maindroni i Encyclopedia of Life 
(en) Theodosia maindroni i Global Biodiversity Information Facility 
Theodosia maindroni – detaljert informasjon på Wikispecies 
Liste over slektene
Bilder av arten
Peter Holm (1812–1876)

Peter Holm (født 31. desember 1812 i Moss, død 16. april 1876 i Vinger) var en norsk prost og politiker.
Sønn av kjøpmann Christian Holm og Elisabeth Jacobine Pedersen. Cand. theol. 1836. Lærer ved Risør borgerskole 1840. Kateket samme sted 1843. Valgt som suppleant til Stortinget 1848, og til representant for Østerrisør 1851. Sogneprest i Bodø 1854, prost i Søndre Salten fra 1856, viseformann i Bodø sparebanks første direksjon. Sogneprest til Vinger 1876, prost i Solør og Odalen fra 1868.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Peter Holm hos Norsk senter for forskningsdata
Peter Holm

Peter Holm er navnet til flere personer:

Peter Holm (1733–1817), dansk-norsk amtmann
Peter Holm (1812–1876), norsk prost og politiker
Peter Alberg Holm (1823–1892), dansk prest og forfatter
Peter R. Holm (1931– ), norsk forfatter og oversetter
Helle Dorthea Gjetrang

Helle Dorthea Gjetrang (født 3. januar 1961 i Hammerfest) er en norsk helseleder.
Hun er utdannet anestesisykepleier og har en master i ledelse. Tidligere var hun oversykepleier ved Intensiv, postoperativ- og nevropostoperativ ved Ullevål universitetssykehus, klinikksjef ved Klinikk Rus- og avhengighet, Aker universitetssykehus, utviklingsdirektør og helsefaglig direktør ved Akershus universitetssykehus.Per 2018 er hun direktør ved Diakonhjemmet Omsorg, Det norske Diakonhjem. Gjetrang sitter som styreleder og styremedlem i en rekke organisasjoner.


== Referanser ==
Ula naturminne

Ula naturminne ble opprettet i 1980 og utvidet i 1984. I Ula er det en spesiell mineralforekomst, som kalles «månestein». Navnet fikk den av professor og universitetsrektor W. C. Brøgger (1851-1940) på
grunn av den blåhvite fargen. Månesteinen i Ula heter kryptoperthitt på fagspråket.
I Ula er larvikitt den vanlige bergarten. Larvikitt er en dypbergart sør i Oslofeltet, det geologiske området som strekker seg fra Mjøsa til Langesund. 
Larvikitten ble dannet da magma størknet i dypet, under høy temperatur og stort trykk. 
Avkjølingen skjedde langsomt over lang tid, og krystallene vokste seg store. 
I naturminnet blir larvikitten gjennomskåret av en syenittpegmatittgang med blant annet månestein. Larvikitt er den viktigste natursteinen som utvinnes i stor skala Norge.Formålet med fredningen er å bevare syenitt-pegmatittganger med forekomster av det blåfargede feltspatmineralet kryptopertitt (månestein).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ula naturminne Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boken Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase
Theodosia rodorigezi

Theodosia rodriguezi er  en bille som hører til underfamilien gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen Scarabaeoidea.


== Utseende ==
En middelsstor (ca. 20-25 millimeter), litt avlang, grønt eller kobberaktig metallisk farget gullbasse. Hannene har horn både på hodet og pronotum, disse går mot hverandre slik at de danner en klype. Beina, særlig hannenes forbein, er lange og slanke.


== Levevis ==
Arten lever i regnskog.


== Utbredelse ==
Arten lever på Filippinene (Palawan).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
Stammen Phaedimini
Slekten Theodosia Thomson, 1880
Underslekten Theodosia (i snever forstand)
Theodosia rodriguezi Nagai, 1980


== Kilder ==


== Eksterne lenker ==
(en) Theodosia rodorigezi i Encyclopedia of Life 
(en) Theodosia rodorigezi i Global Biodiversity Information Facility 
Theodosia rodorigezi – detaljert informasjon på Wikispecies 
Liste over slektene
Bilder av arten
Theodosia chewi

Theodosia chewi er  en bille som hører til underfamilien gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen Scarabaeoidea.


== Utseende ==
En middelsstor (ca. 20-25 millimeter), litt avlang, grønt eller kobberaktig metallisk farget gullbasse, dekkvingene gjerne gulbrune. Hannene har horn både på hodet og pronotum, disse går mot hverandre slik at de danner en klype. Beina, særlig hannenes forbein, er lange og slanke.


== Levevis ==
Arten lever i regnskog.


== Utbredelse ==
Arten lever på Borneo (Sabah).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
Stammen Phaedimini
Slekten Theodosia Thomson, 1880
Underslekten Theodosia (i snever forstand)
Theodosia chewi Ochi, 1983


== Kilder ==
Ochi, T. (1993) A new scarabaeid species of the genus Theodosia from Borneo. Akitu (Transactions of the Kyoto Entomological Society) 136:1-4


== Eksterne lenker ==
(en) Theodosia chewi i Encyclopedia of Life 
(en) Theodosia chewi i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Theodosia chewi – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Theodosia chewi – detaljert informasjon på Wikispecies 
Liste over slektene
Bilder av arten
Veldre naturminne

Veldre naturminne ble opprettet i 1977, og består av to adskilte områder, et mindre i nord og et større i sør. Den søndre raryggen er kraftigst og mest markert. En to- eller flerdeling av raet er typisk for midtre og søndre Vestfold.
Da isbreen som dekket Norge gjorde noen forbigående stopp i tilbaketrekningen, la den igjen en rygg av grus og store steinblokker i Veldre. Dette skjedde for 10-11 000 år siden. Veldre naturminne er en del av moreneryggen Vestfoldraet, dannet ved slutten av siste istid. Vestfoldraet går fra Horten i nord til Mølen i sør. Begge områdene i Veldre naturminne har en overflate dominert av til dels svært store steinblokker. Steinblokkene består for det meste av larvikitt.
Bøkeskogen i naturminnet er tett og gir mye skygge. Om våren blomstrer hvitveisen før bøketrærnes løv stenger sollyset ute.
Senere på året kommer skyggetålende arter som tannrot, skogbingel, myske og lundrapp. Deler av naturminnet er rikt på bregner. Bokfink og bøksanger er karakteristiske fuglearter i bøkeskogen.Formålet med fredningen er å bevare et særpreget geologisk og botanisk interessant parti av Vestfoldraet, med tilhørende spesielle plante- og dyreliv.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Veldre naturminne Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boken Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase
Liste over stortingsrepresentanter for Risør

Liste over stortingsrepresentanter for Risør omfatter alle som representerte byen Risør på Stortinget fra det første overordentlige Storting i 1814 til og med 1921. Listen omfatter alle faste representanter og alle som møtte som suppleanter for regjeringsmedlemmer eller andre stortingsrepresentanter.
Fra det første overordentlige Stortinget i 1814 utgjorde kjøpstedene egne bykretser, til forskjell fra landkretsene (fylkene), ved stortingsvalg. Risør hadde hatt kjøpstadsrettigheter siden 1723 og byen hadde én representant til Riksforsamlingen i 1814. Valgkretsens opprinnelige navn var Øster Risøer med varierende skrivemåte Østerrisøer, Øster-Risør, eller Østerrisør, og fra 1910 Risør. Til stortingene 1814-1838 hadde Risør og Kragerø felles utsending, men fra 1839 hadde kjøpstedene hver sin.
Ved stortingsvalget i 1921 ble kretsen slått sammen med Notodden, Skien, Porsgrunn, Brevik, Kragerø, Arendal og Grimstad til en felles krets for kjøpstedene i Telemark og Aust-Agder fylker.Ved stortingsvalget i 1953 ble ordningen med bykretser avskaffet og Risør gikk inn i Aust-Agder fylke.


== Representanter før parlamentarismen (1814–1882) ==


== 1883–1921 ==
Parlamentarismen ble innført i Norge, og representantene fikk partitilhørighet.

Partier      Høyre 
      Venstre


== Valgresultater ==
*Valget ble forkastet av Stortinget. Ved nyvalg 20. februar 1919 ble Vegard (H og FV) valgt med 520 stemmer (45,6%). Hansson (V) fikk 510 stemmer (44,7%). Knutsen (S) fikk 111 stemmer (9,7%).


== Referanser ==


== Litteratur ==
Haffner, Vilhelm (1864-1959) (1949). Stortinget og statsrådet: med tillegg til Tallak Lindstøl: Stortinget og Statsraadet 1814-1914. Oslo: [Aschehoug]. 
Lindstøl, Tallak (1857-1925) (1914). Stortinget og statsraadet: 1814-1914 D. 1 : De enkelte storting og statsraader 1814-1885. Kristiania: Steen'ske bogtrykkeri. 
Lindstøl, Tallak (1857-1925) (1915). Stortinget og statsraadet: 1814-1914 D. 2 : De enkelte storting og statsraader 1886-1914. Kristiania: Steen'ske bogtrykkeri.
Vemannsås naturreservat

Vemannsås naturreservat ble opprettet i 2002, og ligger på østsiden av Farris, sør for Kvelde sentrum. Reservatet er småkupert, og består av to markerte høydedrag med koller, kløfter og skrenter. Helt spesielt for Vemannsås er de gamle og grove eiketrærne, og den jevne tilgangen på død eikeved i alle nedbrytningsstadier. Mange arter av insekter, lav og vedboende sopp er helt avhengige av slike livsbetingelser.
Vemannsås har et mangfold av arter. Flere er funnet bare noen få steder i Norge. En av disse er eikeknivkjuken, en sopp som lever på grove, gamle eiketrær. Eikeknivkjuken er sterkt utrydningstruet i Norge.Variasjonen i vegetasjonstyper er stor, og det er mange gamle, grove og hule eiker, og stedvis kontinuitet i død eik. Dette er elementer som er svært sjeldne i Norge i dag, og Vemannsås - Seterkollen har kanskje den største konsentrasjonen av disse elementene på østlandet. Dette sammen funn av mange interessante arter gjør at området vurderes som nasjonalt verneverdig.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vemannsås naturreservat Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boken Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase
Sátão

Sátão er en kommune i det portugisiske distriktet Viseu.


== Freguesier ==
Kommunen er delt inn i ni freguesier (sogn):
Águas Boas e Forles
Avelal
Ferreira de Aves
Mioma
Rio de Moinhos
Romãs, Decermilo e Vila Longa
São Miguel de Vila Boa
Sátão
Silvã de Cima


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Sátão – kategori av bilder, video eller lyd på Commons