Kvinnesaksnytt

Kvinnesaksnytt var et tidsskrift om norsk, nordisk og internasjonal kvinnesak som ble utgitt av Norsk Kvinnesaksforening (NKF) fra 1950 til 2016. Tidsskriftet var en etterfølger etter foreningens tidligere tidsskriftet Nylænde (utgitt 1887–1927), og var gjennom 66 år den borgerlige kvinnesaksbevegelsens sentrale tidsskrift i Norge.


== Historie ==

Tidsskriftet ble etablert etter initiativ fra NKF-leder Dakky Kiær i 1950 som en etterfølger av foreningens tidligere tidsskrift Nylænde, som ble utgitt 1887–1927 med Gina Krog og Fredrikke Mørck som redaktører. Det utkom som et trykt tidsskrift, med unntak av den siste utgaven som bare kom elektronisk.
Tidsskriftet inneholdt nyheter og kommentarer om norsk, nordisk og internasjonal kvinnesak sett fra ståstedet til den borgerlige/liberale kvinnesaksbevegelsen, gjerne med et juridisk perspektiv, og var gjennom 66 år NKFs viktigste organ og den norske kvinnesaksbevegelsens sentrale tidsskrift.

Blant sakene tidsskriftet tok opp var samskatten og ekteskapslovgivningen, likelønn, kontroll av lærebøker med hensyn til kjønnsroller, forskrifter om likestilling som mål for skolen, oppretting av Likestillingsrådet og Likestillingsombudet, forbud mot kjønnsdiskriminerende reklame, FNs kvinnekonvensjon og kvinnerettet utviklingspolitikk/bistand. Tidsskriftet var også foreningens tidende som «brakte den fulle teksten på alle foreningens uttalelser» og gav informasjon fra landsmøte, landsstyre og arbeidsutvalg. I tillegg til å dokumentere NKFs virksomhet bragte det nyheter fra International Alliance of Women (IAW) og NKFs søsterorganisasjoner innen IAW internasjonalt, og fra arbeidet for kvinners rettigheter innen FN-systemet. Tidsskriftets internasjonale søsterpublikasjon var International Women's News, utgitt av IAW siden 1906.
Kvinnesaksnytt har også utgitt flere særtrykk om ulike temaer, f.eks. bibliografien «Kvinnesak og kjønnsroller» av Kari Skjønsberg, senere utgitt i utvidet form.Blant tidsskriftets ansvarlige redaktører var Ingerid Gjøstein Resi, Marit Aarum, Gunvor Øwre Havrevold, Eva Kolstad, Kari Skjønsberg, Karin M. Bruzelius, Torild Skard og Margunn Bjørnholt. Mange av redaktørene, men ikke alle, var også ledere i NKF. Tidsskriftet hadde ellers en redaksjon av varierende omfang utnevnt av ansvarlig redaktør.


== Politisk plattform ==
Tidsskriftet stod i likhet med NKF for en borgerlig/liberal kvinnesakstradisjon forankret i det liberale demokratiet og menneskerettighetene, dvs. individets rettigheter, med et likestilt samfunn som mål. Eva Kolstad skrev i Kvinnesaksnytt i 1959 at

Det vi vil fram til er et samfunn hvor individuelle anlegg skal bestemme den enkeltes vei, ikke sosiale normer og overlevde tradisjoner [...] Kvinnesak er derfor nå like lite som før kamp mot menn. Det er en kamp for større menneskelige utfoldelsesmuligheter, for videre åndelig frigjøring. Problemet gjelder alle menn og alle kvinner, det gjelder familien – og samfunnet

Kvinnesaksbevegelsens individualistiske utgangspunkt kom også til uttrykk i en uttalelse fra redaksjonen i tidsskriftet i 1957, der det het at «vi vil gjerne slå fast at der ikke eksisterer noe kollektivsyn for kvinnene; kvinnene er enkeltmennesker med individuelle synsmåter, ikke gruppetyper [...] vi vil ikke tillegges et gruppesyn».


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted