Hywind Tampen

Hywind Tampen er et flytende vindkraftverk under oppføring, med vindkraftturbiner av typen Hywind. Det har samlet 88 MW effekt. Den anslåtte årsproduksjonen på 384 GWh utgjør ca. 10 % av Norges vindkraftproduksjon i 2018. Equinor står bak planene, som omfatter 11 flytende havvindturbiner. De skal ankres opp i Tampenområdet, og knyttes til Snorre- og Gullfaksfeltet.I august 2019 kunngjorde Enova at det støtter prosjektet med 2,3 mrd. NOK. Utbyggingen kommer inn under skatteregimet offshore, som innebærer at 78 % av utgiftene dekkes av staten.
I oktober 2019 kunngjorde Equinor at de hadde tatt den endelige investeringsbeslutningen. 20. april 2020 godkjente Olje- og energidepartementet utbyggingen.
Produksjonen startet 13. November 2022. Syv turbiner er forventet å komme i drift i løpet av 2022, de fire siste vil bli satt idrift våren 2023.


== Energiproduksjon ==
Den energien en kan ta opp kan forenklet uttrykkes med formelen:
P = 0,5 * (egenvekten på luft) * (en formfaktor avhengig av vindhastigheten og formen på rotorbladet) * (Vindhastigheten)3 * (diameteren på rotorbladet)2Formelen sier blant annet at dersom en kan øke middelvindhastigheten med 10 % vil en øke den energien en kan få ut med over 30 %. Dette er et viktig element i vurderingene for å flytte vindmøllene ut fra land. Videre sier formelen at dersom en øker diameter på rotorbladet med 10 % vil energien en kan ta ut øke med 20 %. Det vil derfor over tid være et press for å bygge stadig større møller med stadig større rotorblader.
En kan teoretisk bare ta opp 60 % av energien i en strømning. Det viser seg da at en god måte å komme seg i nærheten av denne teoretiske grensen på ved er å bruke tre rotorblader. Derfor har Hywind tre blader.
Vindparken vil dekke omtrent 35 % av det totale kraftbehovet til Snorre og Gullfaks-plattformene. Resten av energien henter de ved hjelp av gassturbiner. Tiltaket vil redusere CO2-utslippene med 200 000 tonn per år.
Hywind Tampen vil også være den første flytende havparken som leverer strøm til olje- og gassplattformer direkte.Med en C02-avgift på om lag en krone per kubikkmeter og når en kubikkmeter veier om lag 2 kg., så betyr utbyggingen en redusert CO2-avgift til staten på om lag  100 millioner kroner i året.


== Prosjektering, bygging og installering ==
Aker Solutions Stord fikk oppdraget med å designe og produsere elleve flytende betongskrog for turbinene.
Den innledende fasen med konstruksjon av betongskrogene startet i tørrdokken på Akers Solutions verft på Stord. Bunnseksjonene ble deretter fraktet til Dommersnes i Vindafjord kommune hvor de ferdigstilles. Helt til slutt vil vindturbinene bli installert på toppen av betongskrogene ved Wergeland base i Gulen, hvor de skal sammenstilles.Aker Solutions kontrakten omfatter også marine operasjoner. Dette inkluderer prosjektledelse, prosjektering, gjennomføring av sammenstillingsaktivitetene, uttauing og installasjon av ferdigstilte vindturbiner.
Fabrikasjon av vindturbinene er tildelt Siemens Gamesa, og vil foregå ved flere lokasjoner i Europa før de transporteres  til Gulen.
JDR Cable System Ltd skal levere de elektriske kablene som vil fabrikkeres i Storbritannia. Subsea 7 skal stå for installasjon av de elektriske kablene samt oppkobling til Snorre- og Gullfaks-plattformene.


== Sikkerhet ==
Hywind dimensjoneres i fire grensetilstander: 

For bruksgrensetilstander må en sikre at når vindmølla er bemannet, må den ha bevegelser som er akseptable for personell om bord. En må videre dimensjonere utstyr om bord som tåler de bevegelsene som er om bord, klimatiske forhold de opererer i som luftfuktighet, saltråk med mer. En må sikre at en har tilstrekkelig sikkerhet mot nedbrytning som slitasje, utmatting og korrosjon. En må videre ha belegg, anoder eller påført strøm som sikrer at en ikke får korrosjon av betydning i det marine miljøet.
Hywind er dimensjonert mot utmatting. I tillegg til lastene fra bølger, strøm og vind vil en også få vibrasjoner forårsaket av rotoren. Det blir små slagvirkninger hver gang rotoren kommer nær søylen. En må også unngå å ha resonansperioder på konstruksjoner som samsvarer med rotasjonsperioden på rotoren, samt to og tre ganger rotasjonsperioden. I motsatt fall risikerer en å få hurtig utvikling av utmattingssprekker.
Hywind dimensjoneres i bruddgrensetilstanden i 50-års værtilstand. I denne tilstanden må en være sikre på at en ikke får sammenbrudd av deler eller hele vindmølla. Feilmoder som må forebygges er svikt i ankeret, brudd i forankringen, skader i bærekonstruksjonen eller rotoren. Erfaringer med møller på land viser at svikt i rotoren har en høy feilsannsynlighet. I denne tilstanden vil en også måtte sikre seg at rotorbladene ikke vil slå inn i bølgene, i så fall vil de fort kunne bli ødelagt. På Hywind er det en avstand fra havflaten til laveste nivå på rotorbladene på 24 m.  Dette er en del høyere enn bølgene vil nå opp til på det åpne havet, men når en plasserer en konstruksjon i havet har bølgende en tendens til å klatre opp langs veggene slik at det må være en ekstra margin.
Turbinen må også være sikker i forhold til en del ulykkeshendelser som brann eller eksplosjoner i det elektriske anlegget, båtstøt eller kollisjoner med fiskeredskaper som trål. Siden vindmøllene forventes å være uten personell i orkan er det ikke krav til kontroll av bølger større enn hundreårsværet.


=== Sikkerhetssoner ===
Arealkonfliktene og konfliktene med naboer er en viktig begrunnelsen til å flytte ut i havet. I Frankrike og i enkelt kommuner i Danmark er det for vindmøller på land foreslått en sikkerhetssone på 400 m. Behovet for sikkerhetssoner også når en går ut fra land er under utredning. Erfaringer viser at når møllene eller turbiner bryter sammen blir vrakrester spredd over et stor område. Uhellene skjer ofte ved sterk vind, og de skadde delene blir noen ganger funnet igjen 100–200 m. fra vindmølla, andre ganger opp til 300–400 m. fra mølla. Med tendensen til å bygge stadig større møller vil skadeområdet trolig øke. Hywind bygges derfor i et område uten annen infrastruktur på havbunnen.


=== Erstatningsforhold ===
Det er under utredning hvilke regler som skal gjelde for erstatningsforhold. Det gjelder i hvilken grad  fiskeriinteresser skal få betalt for tap av fiskefelt. Vindparkens totalareal vil bli om lag 11 km2 på havoverflaten og om lag 22,5 km2 på havbunnen. Andre problemstillinger er hvem som blir ansvarlig når fiskeredskaper eller anker river av eller ødelegger kabler eller ankerliner.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Equinor om Hywind Tampen
Equinor: Hywind Tampen produserer