jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Helene von Druskowitz

Helene von Druskowitz (født  Helena Maria Druschkovich 2. mai 1856 i Hietzing, Østerrike, død 31. mai 1918) var en østerriksk filosof, forfatter, litteratur- og musikkritiker. Hun dispurterte i 1878 som en av de første kvinnene i Europa med en avhandling om Don Juan av Lord Byron.


== Verker ==


=== Vitenskapelige publikasjoner ===
Über Lord Byron's Don Juan: eine litterarisch-ästhetische Abhandlung. Diss. Uni Zürich, 1879
Percy Bysshe Shelley. Berlin: Robert Oppenheim, 1884
Drei englische Dichterinnen (Joanna Baillie, Elizabeth Barrett Browning, George Eliot). Berlin: Robert Oppenheim, 1885
Moderne Versuche eines Religionsersatzes: ein philosophischer Essay. Heidelberg: G. Weiß, 1886
Wie ist Verantwortung und Zurechnung ohne Annahme der Willensfreiheit möglich? Eine Untersuchung. Heidelberg: G. Weiß, 1887
Zur neuen Lehre. Betrachtungen. Heidelberg: G. Weiß, 1888
Zur Begründung einer überreligiösen Weltanschauung. Heidelberg: G.Weiß, 1889
Eugen Dühring. Eine Studie zu seiner Würdigung. Heidelberg: G. Weiß, 1889
Der freie Transzendentalismus oder Die Überwelt ohne Gott. 1900
Ethischer Pessismismus. 1903


=== Litterære verk ===
Sultan und Prinz: Trauerspiel in 5 Aufzügen. Wien: Wallishausser, 1881
Der Präsident vom Zither-Club. Original-Posse in 4 Aufzügen. Dresden-Blasewitz:: Alwin Arnold, [ca. 1884]
Aspasia: Lustspiel in 5 Aufz.. Dresden: Petzold , 1889
Die Emancipations-Schwärmerin: Lustspiel in fünf Aufzügen ; (neue Ausgabe von "Aspasia") und dramatische Scherze. Dresden: Petzold, 1890
International: dramatischer Scherz in 3 Akten. Leipzig: Metzger & Wittig, 1890
Die Pädagogin: dramatischer Scherz in drei Akten. Leipzig: Metzger & Wittig, 1890
Das Männerproletariat oder die Fällung des Mannes als Tier und Denker. 1900
Teilung der Städte nach Geschlechtern. 1901
Schein und Sein. Gedichte 1904
Pessimistische Kardinalsätze : ein Vademekum für die freiesten Geister. Wittenberg: Herrosé Ziemsen, o. J. 1905Von Druskowitz publiserte de fleste verkene sine under pseudonym grunnet sexisme i samtiden, skjønt pseudonymene ikke utelukkende var mannsnavn.


== Ettermæle ==
Hennes bok Pessimistische Kardinalsätze (på norsk: "Pessimistiske kardinalsetninger") fra 1905 har blitt omtalt som en tidlig tysk versjon av Valerie Solanas' SCUM Manifesto (1967).


== Referanser ==
Disconaias conchos

Disconaias conchos er en art av dammuslingfamilien innen klassen muslinger som lever i ferskvann.


== Systematisk inndeling ==
Klassifikasjon etter WoRMS.

Rekke: Bløtdyr (Mollusca) - 60 000 arter Cuvier, 1795
KLASSE Muslinger (Bivalvia) - ca. 15 000 arter Linnaeus, 1758
Underklasse Palaeoheterodonta Newell, 1965
Orden Unionida Stoliczka, 1871
Overfamilie Unionoidea Rafinesque, 1820
Familie Dammuslingfamilien (Unionidae)  Fleming, 1828
Underfamilie Ambleminae
Slekt Disconaias Crosse & Fischer, 1894
Disconaias conchos Taylor, 1997
Disconaias fimbriata Frierson, 1907
Disconaias salinasensis Simpson, 1908 = Disconaias fimbriata Frierson, 1907


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Disconaias conchos – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Disconaias conchos i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Disconaias conchos hos ITIS
Disconaias fimbriata

Disconaias fimbriata er en art av dammuslingfamilien innen klassen muslinger som lever i ferskvann.


== Systematisk inndeling ==
Klassifikasjon etter WoRMS.

Rekke: Bløtdyr (Mollusca) - 60 000 arter Cuvier, 1795
KLASSE Muslinger (Bivalvia) - ca. 15 000 arter Linnaeus, 1758
Underklasse Palaeoheterodonta Newell, 1965
Orden Unionida Stoliczka, 1871
Overfamilie Unionoidea Rafinesque, 1820
Familie Dammuslingfamilien (Unionidae)  Fleming, 1828
Underfamilie Ambleminae
Slekt Disconaias Crosse & Fischer, 1894
Disconaias conchos Taylor, 1997
Disconaias fimbriata Frierson, 1907
Disconaias salinasensis Simpson, 1908 = Disconaias fimbriata Frierson, 1907


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Disconaias fimbriata – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Disconaias fimbriata i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Disconaias fimbriata hos ITIS
VM i bobsleigh og skeleton 1991

VM i bobsleigh og skeleton 1991 (verdensmesterskapet i bobsleigh og skeleton) ble arrangert i Altenberg og Igls i 1991.


== Toer ==


== Firer ==


== Skeleton ==


== Referanser ==
VM i bobsleigh og skeleton 1992

VM i bobsleigh og skeleton 1992 (verdensmesterskapet i bobsleigh og skeleton) ble arrangert i Calgary i Canada i 1992.


== Skeleton ==


== Referanser ==
Reinelva (Vadsø)

Reinelva (nordsamisk: Devddorjohka, historisk Devdurjåkka) er ei elv i Vadsø kommune i Finnmark. Den er ei tilløpselv til Flintelva i Jakobselvvassdraget. Elva har utspring på sørsida av Urdfjellet, og renner mot sør til den løper sammen med Høyelva og danner Flintelva. Reinelva har en lengde på 11,6 kilometer.
Jakobselvvassdraget ble i 1973 vernet mot kraftutbygging i Verneplan I for vassdrag. Øvre del av Reinelvas nedbørfelt ligger innenfor Varangerhalvøya nasjonalpark, som ble opprettet i 2006.


== Referanser ==
VM i bobsleigh og skeleton 1993

VM i bobsleigh og skeleton 1993 (verdensmesterskapet i bobsleigh og skeleton) ble arrangert i Igls og La Plagne i 1993.


== Toer ==


== Firer ==


== Skeleton ==


== Referanser ==
VM i bobsleigh og skeleton 1994

VM i bobsleigh og skeleton 1994 (verdensmesterskapet i bobsleigh og skeleton) ble arrangert i Altenberg i Tyskland i 1994.


== Skeleton ==


== Referanser ==
VM i bobsleigh og skeleton 1995

VM i bobsleigh og skeleton 1995 (verdensmesterskapet i bobsleigh og skeleton) ble arrangert i Winterberg og Lillehammer i 1995.


== Toer ==


== Four man bobsleigh ==


== Skeleton ==


== Referanser ==
VM i bobsleigh og skeleton 1996

VM i bobsleigh og skeleton 1996 (verdensmesterskapet i bobsleigh og skeleton) ble arrangert i Calgary i 1996.


== Toer ==


== Firer ==


== Skeleton ==


== Referanser ==
Christopher Nkunku

Christopher Alan Nkunku (født 14. november 1997) er en fransk fotballspiller som spiller for den tyske klubben RB Leipzig.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Christopher Nkunku – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Christopher Nkunku – UEFA 
(fr) Christopher Nkunku – LÉquipe 
(en) Christopher Nkunku – Transfermarkt 
(en) Christopher Nkunku – national-football-teams.com 
(en) Christopher Nkunku – WorldFootball.net 
(en) Christopher Nkunku – Soccerbase.com 
(en) Christopher Nkunku – FootballDatabase.eu 
(en) Christopher Nkunku – Soccerway 
(en) Christopher Nkunku – EU-Football.info
Alec Georgen

Alec Georgen (født 17. september 1998) er en fransk fotballspiller som spiller for Auxerre.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Alec Georgen – LÉquipe 
(en) Alec Georgen – Transfermarkt 
(en) Alec Georgen – WorldFootball.net 
(en) Alec Georgen – FootballDatabase.eu 
(en) Alec Georgen – Soccerway 
(en) Alec Georgen – PlaymakerStats.com 
(en) Alec Georgen – FBref 
(es) Alec Georgen – as.com
Remy Descamps

Remy Descamps (født 25. juni 1996) er en fransk fotballspiller som spiller for FC Nantes.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Remy Descamps – Ligue de Football Professionnel 
(fr) Remy Descamps – LÉquipe 
(en) Remy Descamps – Transfermarkt 
(en) Remy Descamps – FootballDatabase.eu 
(en) Remy Descamps – Soccerway 
(en) Remy Descamps – FBref
Laura Grimm

Laura Grimm (født 14. desember 1909, død 2. juni 2006) var en norsk filosof. Hun var den første kvinnen som tok magistergraden i filosofi i Norge (i 1941), med en avhandling om ironi fra Aristoteles frem til sin samtid.


== Referanser ==
Høyelva

Høyelva (nordsamisk: Oažžejohka) er ei elv i Vadsø kommune i Finnmark. Den er ei tilløpselv til Flintelva i Jakobselvvassdraget. Elva har utspring ved Stuorraboldni, sørøst for Urdfjellet, og renner først mot øst, deretter mot sør. Etter samløpet med Vargelva snur den mot vest og fortsetter til den løper sammen med Reinelva og danner Flintelva. Høyelva har en lengde på 17,7 kilometer.
Jakobselvvassdraget ble i 1973 vernet mot kraftutbygging i Verneplan I for vassdrag. Øvre del av Høyelvas nedbørfelt ligger innenfor Varangerhalvøya nasjonalpark, som ble opprettet i 2006.


== Referanser ==
Skinnende dager

Skinnende dager (originaltittel Love Is a Many-Splendored Thing) er en amerikansk romantisk dramafilm fra 1955, regissert av Henry King. Filmen utspiller seg i Hongkong på slutten av 1940-årene og handler om den separerte nyhetsreporteren Mark Elliot (William Holden), som forelsker seg i den eurasiske legen Han Suyin (Jennifer Jones). Det byr på problemer i form av fordommer fra Suyins familie, samt resten av samfunnet i Hongkong.
Manuset til John Patrick er basert på Han Suyins selvbiografiske roman Skinnende dager fra 1952.
Filmen vant tre Oscar-priser under den 28. Oscar-utdelingen for beste kostymedesign, farger (Charles LeMaire), beste sang («Love Is a Many-Splendored Thing») og beste drama- eller komediemusikk (Alfred Newman). Den ble også nominert til Oscar-priser for beste film, beste kvinnelige hovedrolle (Jones), beste kinematografi, farger (Leon Shamroy), beste scenografi, farger (Lyle R. Wheeler, George Davis, Walter M. Scott og Jack Stubbs) og beste lydinnspilling (Carlton W. Faulkner).Det amerikanske filminstituttet (AFI) har kåret filmen til tidenes 85. beste kjærlighetsfilm fra USA.


== Handling ==
Den eurasiske legen Han Suyin (Jennifer Jones) er ei enke som forelsker seg i den separerte utenrikskorrespondenten Mark Elliott (William Holden) i Hongkong under den kinesiske borgerkrig på slutten av 1940-årene. De blir lykkelige sammen, men det kinesiske samfunnet godtar ikke kjærlighetsforholdet. Hun får sparken fra jobben på sykehuset og blir tvunget til å flytte. Samtidig tjener Mark i Koreakrigen, men de sender hverandre brev støtt og stadig.


== Medvirkende ==
William Holden som Mark Elliott
Jennifer Jones som Dr. Han Suyin
Torin Thatcher som Humphrey Palmer-Jones
Isobel Elsom som Adeline Palmer-Jones
Murray Matheson som Dr. John Keith
Virginia Gregg som Anne Richards
Richard Loo som Robert Hung
Soo Yong som Nora Hung
Philip Ahn som onkel
Donna Martell som Suchen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Skinnende dager på Internet Movie Database 
Skinnende dager hos Filmweb
(no) Skinnende dager hos Filmfront 
(sv) Skinnende dager i Svensk Filmdatabas 
(fr) Skinnende dager på Allociné 
(nl) Skinnende dager på MovieMeter 
(en) Skinnende dager på AllMovie 
(en) Skinnende dager på Turner Classic Movies 
(en) Skinnende dager på Rotten Tomatoes
Adams model 1867

Adams model 1868 var en britisk militær revolver. Den var den første revolveren i den britiske hæren som var designet som en patronrevolver fra bunnen av. Den ble forbedret i 1872 som Adams model 1872 med en ny ejektorstang som lå langs sylinder-aksen og kunne vippes opp og fram. Våpenet hadde den samme typen spennavtrekkmekanismen som den tidligere Beaumont–Adams revolveren, en perkusjonrevolver som ofte ble bygget om til å ta patroner. Den nye Adams-revolveren tok samme patronen som var blitt laget til de eldre ombygde perkusjonsrevolverne, en grovkalibret .450 Adams ladet med svartkrutt. Den forbedret 1872-modellen var den siste revolveren laget av Adams-firmaet, som ble kjøpt opp 
Adams-revolveren ble ladet bakfra gjennom en ladeport, og tomme patroner staket ut samme veien med ejektorstangen. Som andre britiske revolvere fra samme periode var den delvis håndlaget med en høy standard. Den var også tilgjenglig for privat innkjøp for offiserer i ekstra polerte utgaver. Som millitærvåpen var den i tjeneste relativt kort. Allerde i 1880 ble det innført en ny Enfield revolver, sammen med en forbedret patron av samme kaliber, men med større kruttladning og slagkraft. Denne hadde en åpen rame hengslet under løpet, slik at hele våpenet kunne åpnes for omlading.


== Referanser ==
Vargelva

Vargelva er ei elv i Vadsø kommune i Finnmark. Den er ei sideelv til Høyelva i Jakobselvvassdraget. Elva har utspring fra Varitjávri, sørøst for Urdfjellet, og renner først mot nordvest, før den snur mot sør gjennom Vargelvskaret. Skaret ender opp øverst i Høyelvdalen, hvor Vargelva snur mot vest igjen og løper sammen med Høyelva. Vargelva har en lengde på 9,4 kilometer.
Jakobselvvassdraget ble i 1973 vernet mot kraftutbygging i Verneplan I for vassdrag. Øvre del av Vargelvas nedbørfelt ligger innenfor Varangerhalvøya nasjonalpark, som ble opprettet i 2006.


== Referanser ==
Seierskirken

Seierskirken var et trossamfunn med tilhold i Lillestrøm som ble etablert i 1990 under navnet Lillestrøm Kristne Senter. Menigheten endret navn året etter til Seierskirken. Pastor var Jan-Aage Torp inntil menigheten la ned virksomheten i 2000.


== Virksomhet og samarbeid ==
I 1995 kom Seierskirken med i Pinsebevegelsen..
Menigheten drev misjonsarbeid i Thailand, India, Sentral-Asia og Vest-Europa. På vegne av Seierskirken ble pastor Torp i 1998 valgt til feltsekretær for misjonsarbeidet i Europa i De norske pinsemenigheters ytremisjon.
Månedsavisen Seierstro ble i tidsrommet 1990-1994 utgitt av Seierskirken med pastor Jan-Aage Torp som ansvarlig redaktør.I 1996-2000 drev menigheten et arbeid for å endre homofiles seksuelle orientering, og pastor Torp var i 1997 medstifter av det norske nettverket Til Helhet. Pastor Torp var fra 1998-2001 nestleder for Exodus International i Europa, Midtøsten og Nord-Afrika. I mars 2000 viste TV 2 filmen Be – skitne, syndige meg, der Torp kom under kraftig kritikk. Pastor Torp kunngjorde i september 2000 at arbeidet blant homofile og virksomheten i Lillestrøm gjennom Seierskirken var blitt nedlagt, og han etablerte ny virksomhet i Oslo.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
seierskirken.no – Seierskirken
Flintelva

Flintelva kan vise til flere elver i Finnmark:

Flintelva (Alta) – i Alta kommune
Flintelva (Vadsø) – i Vadsø kommune
Øvre Flintelva – i Vadsø kommune
Malurus

Malurus (egentlige alvesmetter) er en slekt i alvesmettfamilien (Maluridae) og tilhører gruppen av sangfugler (Passeri), som er spurvefugler (Passeriformes). Slekten sorterer i underfamilien Malurinae og inkluderer elleve arter med små til svært små insektetende fugler med lange ben og lang stiv stjert. Slekten blir av og til inkludert i et tribus (Malurini) der også de tre slektene Sipodotus, Clytomyias og Chenorhamphus inngår. Artene i denne slekten lever kun på Ny-Guinea og i Australia. Den er én av seks slekter i alvesmettfamilien, som vanligvis deles inn i to underfamilier.


== Inndeling ==
Inndelingen følger HBW Alive og er i henhold til Rowley & Russell (2017). Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008). Norske navn i parentes er ikke offisielle navn, men kun en foreløpig beskrivelse på en art som ikke har blitt offisielt navngitt enda.

Passeriformes, spurvefugler
Passeri, sangfugler
Meliphagoidea
Maluridae, alvesmettfamilien
Malurinae, alvesmetter
Sipodotus
Clytomyias
Chenorhamphus
Malurus, (egentlige alvesmetter)
M. cyanocephalus, koboltalvesmett
M. coronatus, purpurkronealvesmett
M. elegans, edelalvesmett
M. pulcherrimus, praktalvesmett
M. amabilis, fageralvesmett
M. lamberti, svartbrystalvesmett
M. cyaneus, blåalvesmett
M. splendens, indigoalvesmett
M. alboscapulatus, hvitskulderalvesmett
M. melanocephalus, rødryggalvesmett
M. leucopterus, hvitvingealvesmett
Stipiturus, (emusmetter)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Malurus i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Malurus hos Artsdatabanken 
(en) Malurus hos Fossilworks 
(en) Malurus hos ITIS 
(en) Malurus hos NCBI 
(en) Kategori:Malurus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Malurus – detaljert informasjon på Wikispecies
Øvre Flintelva

Øvre Flintelva (nordsamisk: Álljeveaijohka eller Álljeveadji) er ei elv i Vadsø kommune i Finnmark. Den er ei sideelv til Jakobselva og munner ut i denne 20 kilometer nord-nordvest for Vestre Jakobselv. Øvre Flintelva har utspring på vestsida av Falkfjellet og renner i hovedsakelig vestlig retning. Underveis tar den opp en rekke mindre sideelver, hvorav Golggotjohka og Guorrojohka er de største. I nedre del går elva i en slak bue rundt Urdfjellet til den løper sammen med Jakobselva på vestsida av fjellet. Øvre Flintelva er 26,2 kilometer lang.
Jakobselvvassdraget ble i 1973 vernet mot kraftutbygging i Verneplan I for vassdrag. Med unntak av munningen ligger hele nedbørfeltet innenfor Varangerhalvøya nasjonalpark, som ble opprettet i 2006.


== Referanser ==
Golggotjohka (Vadsø)

Golggotjohka (nordsamisk, historisk Gålgutjåkka) er ei elv i Vadsø kommune i Finnmark. Den er ei tilløpselv til Øvre Flintelva i Jakobselvvassdraget. Elva har utspring fra et tjern på Skipskjølen, og renner mot sørvest til den løper sammen med Øvre Flintelva. Golggotjohka har en lengde på 10,1 kilometer.
Jakobselvvassdraget ble i 1973 vernet mot kraftutbygging i Verneplan I for vassdrag. Hele nedbørfeltet ligger innenfor Varangerhalvøya nasjonalpark, som ble opprettet i 2006.


== Referanser ==
Golggotjohka

Golggotjohka kan vise til flere elver i Norge:

Golggotjohka (Vadsø) – i Vadsø kommune i Finnmark
Golggotjohka – nordsamisk navn på Gulbojok i Tana kommune i Finnmark
Golggotjohka – nordsamisk navn på Reinbukkelva i Alta kommune i Finnmark
Alvesmettfamilien

Alvesmettfamilien (Maluridae) er én av fire familier i overfamilien Meliphagoidea, som også inkluderer børstefuglfamilien (Dasyornithidae), tornsmettfamilien (Acanthizidae) og honningetefamilien (Meliphagidae). Meliphagoidea inngår i gruppen av sangfugler (Passeri), som er én av tre grupper i ordenen av spurvefugler (Passeriformes).
Alvesmettfamilien består av små til mellomstore (10–22 cm) fugler som habiterer en rekke ulike habitater, fra regnskog til ørken, selv om de fleste artene har tilhold på gressletter, savanner og området knyttet til tørr og semitørr krattskog. De fleste artene eter insekter, men noen spiser også frø og lignende. Fuglene er typisk langbente, men stort sett kortvingede, fordi de fleste artene leter etter mat på bakken eller i lav vegetasjon nær den. Vingene har ti primærfjær og er korte og avrunda, med primærene p1–p7 omtrendt like lange.


== Inndeling ==
Inndelingen følger HBW Alive og er i henhold til Rowley & Russell (2017). Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008). Norske navn i parentes er ikke offisielle navn, men kun en foreløpig beskrivelse på en art eller gruppe som ikke har blitt offisielt navngitt enda.

Passeriformes, spurvefugler
Passeri, sangfugler
Meliphagoidea
Maluridae, alvesmettfamilien, 2 underfamilier, 6 slekter, 4 underslekter, 28 arter
Amytornithinae, gressmetter, 1 slekt, 4 underslekter, 11 arter
Amytornis, 4 underslekter, 11 arter
Malurinae, alvesmetter, 5 slekter, 17 arter
Sipodotus, 1 art
Clytomyias, 1 art
Chenorhamphus, 1 art
Malurus, (egentlige alvesmetter), 11 arter
Stipiturus, (emusmetter), 3 arter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) alvesmettfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) alvesmettfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) alvesmettfamilien hos Artsdatabanken 
(en) alvesmettfamilien hos Fossilworks 
(en) alvesmettfamilien hos ITIS 
(en) alvesmettfamilien hos NCBI 
(en) Kategori:Maluridae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Maluridae – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Maluridae – detaljert informasjon på Wikispecies
Dromus

Dromus er en slekt av dammuslingfamilien innen klassen muslinger som lever i ferskvann.


== Systematisk inndeling ==
Klassifikasjon etter WoRMS.

Rekke: Bløtdyr (Mollusca) - 60 000 arter Cuvier, 1795
KLASSE Muslinger (Bivalvia) - ca. 15 000 arter Linnaeus, 1758
Underklasse Palaeoheterodonta Newell, 1965
Orden Unionida Stoliczka, 1871
Overfamilie Unionoidea Rafinesque, 1820
Familie Dammuslingfamilien (Unionidae)  Fleming, 1828
Underfamilie Ambleminae
Slekt Dromus Simpson, 1900
Dromus dromas I. Lea, 1834
Underart Dromus dromas dromas I. Lea, 1834 representert som Dromus dromas I. Lea, 1834
Underart Dromus dromas caperatus I. Lea, 1845 = Dromus dromas I. Lea, 1834
Dromus caperatus I. Lea, 1845 = Dromus dromas I. Lea, 1834
Dromus dromus I. Lea, 1837 = Dromus dromas I. Lea, 1834


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dromus – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Dromus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Dromus hos ITIS 
(en) Dromus hos NCBI 
(en) Kategori:Dromus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Coast Mountains

Coast Mountains («Kystfjellene») er en fjellkjede på vestkysten av Canada (Britisk Columbia) og USA (Alaska).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Coast Mountains – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Ina Otzko

Ina Otzko (født 1972 i Sandnessjøen) er en norsk billedkunstner. Hennes kunstneriske praksis utfolder seg gjennom fotografi, video, lyd, installasjon, performance, tekst og skulptur og manifesterer seg som minimale eller monumentale verk, intime og poetiske historier. Otzko debuterte på Høstutstillingen i 2006. Festivalkunstner Petter-Dass dagene i 2010, Festspillkunstner og hovedutstiller - Festspillene Helgeland 2022. Parallelt til eget kunstnerisk virke kuraterer hun og produserer utstillinger og prosjekter.     
Otzko er kunst- og kulturpolitisk engasjert gjennom verv som styreleder for Nord-Norske Bildende Kunstnere (2015-2022), styremedlem i Norske Billedkunstnere siden 2019. Hun var medlem i kunstnerisk råd for LIAF i ti år (2011-2020) og er styremedlem i Artica Svalbard siden 2021. I 2018 mottok Otzko Twendeprisen, en kunstpris fra Stiftelsen Twende for sitt kunstneriske arbeid og engasjement. Otzko bor og arbeider i Norge og Italia.     


== Utdanning ==
2010-2012 MA Sound Studies, Eksperimentelle Klanggestaltung, Universität der Künste, Berlin, Tyskland 
2005-2007 MFA Fine Art Practice & Critical Studies, Fine Art Dep. Goldsmiths College University of London, Storbritannia 
2003-2004 MA Image & Communication (MA Photography: The Image & Electronic Arts), Media Dep. Goldsmiths College University of London, Storbritannia 


== Arbeider og prosjekter ==
Ina Otzko står bak web - og bokprosjektet 100 Norwegian Photographers ble utgitt av forlaget Hatje Cantz, lansert hos Fotografie Forum Frankfurt og presentert i den Norske Paviljongen under bokmessen i Frankfurt, oktober 2019.            


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Nordnorsk kunstnersenter Ina Otzko Arkivert 17. september 2017 hos Wayback Machine.
www.inaotzko.net
www.artbase-helgeland.no
www.100norwegianphotographers.no
www.issuu.com
Meliphagoidea

Meliphagoidea er en overfamilie som inkluderer fire eller fem familier i gruppen av sangfugler (Passeri), som er én av tre store klader i ordenen av spurvefugler (Passeriformes). Artene er i hovesak utbredt i Australasia, men et fåtall finnes også i det sørlige Sørøst-Asia. Gruppen teller cirka 290 arter.
Sibley & Ahlquist definerte opprinnelig tornsmettfamilien (Acanthizidae) og børstefuglfamilien (Dasyornithidae) som underfamilier i en utvidet diamantfuglfamilie (Pardalotidae), men dette var kontroversielt. Senere studier viste også at diamantfuglene var nærmere beslektet med artene i honningeterfamilien (Meliphagidae) og godt kunne defineres som en underfamilie i denne gruppen. Diamantfugler har tradisjonelt blitt betraktet som avvikende honningetere, men nå viser nyere forskning at familien best kan håndteres som en basal selvstendig familie under Meliphagoidea.


== Inndeling ==
Inndelingen følger i hovedsak Barker et al. (2002) og Gardner et al. (2010), og rekkefølgen følger HBW Alive og er i henhold til Woinarski & Bonan (2017). Norske navn på gruppene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008). Norske navn i parentes er ikke offisielle navn, men kun en foreløpig beskrivelse på en art eller gruppe som ikke har blitt offisielt navngitt enda.

Passeriformes, spurvefugler
Passeri, sangfugler
Meliphagoidea
Maluridae, alvesmettfamilien, 28 arter
Dasyornithidae, børstefuglfamilien, 3 arter
Meliphagidae, honningeterfamilien, 191 arter
Pardalotidae, diamantfuglfamilien, 4 arter
Acanthizidae, tornsmettfamilien, 64 arter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Meliphagoidea hos NCBI 
(en) Kategori:Meliphagoidea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Meliphagoidea – detaljert informasjon på Wikispecies