Wernerian Natural History Society

Wernerian Natural History Society (12. januar 1808 – 16. april 1858), ofte forkortet som Wernerian Society, var et naturvitenskapelig selskap. Det var en avlegger av Royal Society of Edinburgh, og fra begynnelsen var det en elite organisasjon med fremtredende medlemmer
Det var oppkalt etter Abraham Gottlob Werner, en tysk geolog, skaperen av neptunisme, en teori hvor superposisjonsprinsippet er basert på opprinnelig havets tilbakegang hadde avsatt alle bergarter i jordskorpen. Hans hovedhypotese har siden vist seg feilaktig.


== Historie ==

Robert Jameson, kongelig professor i naturhistorie ved University of Edinburgh, var grunnlegger og første president i samfunnet. I 1800 tilbrakte han et år i et gruveakedimi i Freiberg, Sachsen, der han studerte under Werner. Foreningen ble stiftet 12. januar 1808, og det første møtet i samfunnet ble holdt 2. mars 1808. Mellom 1811 og 1839 ble åtte bind  av Memoirs of the Wernerian Natural History Society skrevet. Mer enn tolv av Jamesons arbeider om geologi og mineralogi ble publisert i disse volumene, og han har også bidratt med noen på zoologi og botanikk. Bidragene etter 1839 ble publisert av Royal Society of Edinburgh.


== Nedgang ==
Det var ingen møter fra 1850 til 1856, som falt sammen med Jamesons sviktende helse. Det ble til slutt bestemt oppløst. Det ble endelig avviklet 16. april 1858.


== Bokstaver ==
Medlemmer av Wernerian Society var berettiget til å bruke forkortelsen M.W.S. etter navnet. "Tilsvarende medlemmer", basert utenfor Edinburgh, brukes betegnelsen C. M. W. S.


== Kjente medlemmer ==


=== Grunnleggerne ===
ÆresmedlemmerAbraham Gottlob Werner
Sir Joseph Banks, President I Royal Society
Richard Kirwan, President, Royal Irish AcademyBosatte medlemmer Robert Jameson, F. R. S. Edin., Professor of Natural History, University of Edinburgh
William Wright, M. D., F. R. S. S. (London og Edinburgh), A. L. S.
Thomas Macknight, D. D., F. R. S. Edin.
John Barclay, M. D., F. R. S. Edin., Foreleser i Anatomi
Thomas Thomson, M. D., F. R. S. Edin.
Col. Stewart Murray Fullerton (en.k.a. Manor)
Charles Anderson, M. D., F. R. C. S. Edin., Kirurg, av Leith
Patrick Walker, Esq., F. L. S.
Patrick ' Neill, A. M., A. L. S. (Sekretær 1808-1849) 


=== Andre medlemmer ===
John Hutton Balfour, Regius Keeper of the Royal Botanic Garden Edinburgh
Sir Charles Bell, kirurg, anatomi, nevrolog og filosofiske teolog; autoritet på det menneskelige nervesystemet
Robert Brown, botaniker og palaeobotanist, den første observatør av Brownske bevegelser
William Bullock en engelsk reisende, naturalist og antikvariske.
Edward Donovan Anglo-Irske forfatteren, natural history illustrator og zoolog.
John Goodsir, anatomi, pioneer for cellebiologi
Robert Graham, botaniker
Robert Knox, kirurg, anatomi og zoolog, hvis karriere ble ødelagt av hans engasjement i Burke og Hare sak
Kong Leopold av Belgia
William Lochead, kirurg og leder av Saint Vincent Botaniske Hage
William MacGillivray, naturalist og ornitolog som jobbet med Audubon
Sir James McGrigor, lege, militære kirurg og botaniker som grunnla the Royal Army Medical Corps
Joseph Mitchell, sivil ingeniør
Samuel Mitchill, lege, naturalist og medlem av det amerikanske Representantenes hus og Senatet
Friedrich Mohs, geolog og mineralogist som utviklet Mohs skala av fysiske hardhet
Alexander Monro, tertius, kirurg og anatomi som lærte Darwin
Sir William Parry, Arctic explorer
Marc-Auguste Pictet, fysikeren og meteorologen
James Cowles Prichard, kulturviter og lege
William Scoresby, hvalfanger, Arctic explorer, og presten
Robert Stevenson, fyr ingeniør
Thomas Stewart Traill, lege, naturlig historiker og forsker på medisinsk embetseksamen
James Watt, pioneer av den industrielle revolusjonen
William Hyde Wollaston, fysiker, kjemiker og fysiolog som oppdaget Rhodium og Palladium


== Referanser ==