Buleuterion

Buleuterion eller Bouleuterion (gresk: βουλευτήριον), flertall Bouleuteria, er en bygning eller sal som rommer rådsforsamlingen i de antikke greske demokratiene. Det er flere rester etter buleuterier i Hellas og i de tidligere greske eller gresk koloniserte områder fra antikkens tid. 


== Ord, funksjon ==

En grunnleggende institusjon i antikkens greske bystater var deres boule, som bestod av borgernes representanter og som trådte sammen for å drøfre og fatte beslutninger om byens felleanliggender. Ordet bouleuterion kommer fra boule («råd») og suffikset -terion (sted der noe gjøres).
I noen byer hadde bygninger med samme eller liugnende funksjon andre betegnelser, som  synedrion (συνέδριον / latin: sunédrion) i Messene eller gerontikon i Nysa.


== Beskrivelse ==
Byggverkets indre var av form som en liten teatersal, med stigende sitterekker vwendt mot et sentralt eller fremskutt talefelt. ASitterekkene kunne vøre arrangert i halvbueform (som for eksempel i Milet) eller rettvinklet (som for eksempel i Priene). Dessuten fantes det atskillig med enklere løsninger, som for eksempel med sittebenker som stod bak hverandre på samme plan.
Ettersom det som oftest dreide seg om rett store rettvinklede bygninger, hvis kortside alene kunne være på over 15 meters bredde, ble det gjerne påkrevet med indre støttverk eller søylerekker for å komme til rette med takkonstruksjonen over de relativt store flater. 
Ofte ble bouleuteria gitt forseggjorte inngangspartier, gjerne kombinert med søylehaller (Milet). De var som representasjonsbygg gjerne anbragt sentralt og prominent i bybildet. 


== Olympia ==

Bouleuteriet i Olympia i Hellas er byens administrasjonsbygning. Den har form som et tidlig gresk tempel i en slags kvadratisk hestesko og har trinnvise seterekker. Byens bouleuterion var nær dens agora.


== Athen ==

Athens boule er bedre kjent som «de fem hundres råd». Dette byrådet møttes i bygningen kalt bouleuterion på Athens gamle agora. Her er også rester at et enda eldre bouleuterion.


== Andre bouleuteria ==

Foruten i de ovennevnte byer finner man rester av bouleuteria for eksempel i Apollonia, i Delfi (med dobbeltapsider), Efesos, Iasos, Delos og Paestum. En bygningsrest i Palmyra (som ikke var gresk og heller ikke demokratisk) er av noen blitt tentativt identifisert som byens bouleuterion.


== Litteratur ==
Rüdiger Meinel: Das Odeion: Untersuchungen an überdachten antiken Theatergebäuden. Lang, Frankfurt am Main u. a. 1980, ISBN 3-8204-6462-X (Europäische Hochschulschriften. Reihe 28: Kunstgeschichte. 11), (Zugleich: Köln, Univ., Philos. Fak., Diss., 1976).
Valentin Kockel: «Bouleuteria. Architektonische Form und urbanistischer Kontext.» I: Michael Wörrle, Paul Zanker (utg.): Stadtbild und Bürgerbild im Hellenismus. Kolloquium, München, 24.–26. Juni 1993. Beck, München 1995, ISBN 3-406-39036-6, S. 29–40 (Vestigia, 47).
Norbert Feller: Hypostyle Saalbauten in der griechischen Architektur. Oberhummer-Gesellschaft, München 2004, ISBN 3-934137-05-9 (Studien zur Geschichte Nordwest-Griechenlands 5).
Taner Korkut, Götz Grosche: Das Bouleuterion von Patara. Versammlungsgebäude des Lykischen Bundes. Ege Yayinlari, Istanbul 2007, ISBN 978-975-8071-65-4 (Patara II, 1).


== Eksterne lenker ==
(en) Bouleuterion – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Bouleuterion: Birthplace of Democracy