Bjørnsgard

Bjørnsgard er en samling laftehus  beliggende ved nordenden av Bogstadvannet utenfor Oslo.Bygningene er flyttet fra Gudbrandsdalen, Østerdalen, Telemark, Setesdal og Akershus. Kirurgen Anton Raabe (1889–1959) kjøpte tomten fra Tangen/Bogstad gård i 1930. Han ønsket seg en skihytte i marka og gjenreiste en 1700-talls tømmerstue fra en av Egnergårdene nord i Akershus til dette formålet. Noen år senere begynte han i tillegg å avertere etter hus som stod til forfalls. Et utvalg av disse ble kjøpt inn og flyttet til Bjørnsgard med god hjelp av håndverkere som ellers arbeidet for Anders Sandvig på Maihaugen. I 1939 var flere av de "nye" husene på plass og Bjørnsgard begynte å ta form. Da valgte Anton Raabe å bosette seg her. Navnet kom av familien Bjørnsgard fra Lesja som hadde gitt noen av bygningene.Ved 2. verdenskrigs utbrudd var han redd for at tyskerne skulle ta Bjørnsgard i besittelse. Men okkupasjonsmakten var opptatt av denne typen kulturminner og lovet i 1941 at krigen ikke skulle få skade Bjørnsgard. I 1945 giftet han seg på nytt med skuespillerinnen Tore Segelcke (1901–1979). Da var det knapt plass til flere bygninger på Bjørnsgard, men de to fortsatte å samle gamle hus til Huldreheimen i Bykle i Setesdal og Streitlien i Folldal som de brukte som feriesteder.
Raabe døde i 1959, mens Tore forble boende. I 1978 ble det kjent at hun donerte hele anlegget til Oslo kommune., året før hun døde. Begge er gravlagt på eiendommen. Etter problemer med økonomien og diverse interessekonflikter la kommunen den 12 mål store eiendommen ut for salg i 1988 for elleve millioner kroner. Kommunen overdro det i 1989 for om lag to millioner kroner til Bjørnsgard ANS, som besto av diverse av Raabes etterkommere og skipsrederen Knut Kloster jr.  I 1991 fant man ut at kommunen nesten hadde gitt eiendommen gratis til avisen Dagbladet som trengte ei firmahytte. Da Bill Clinton var innom med Kjell Magne Bondevik senhøstes 2003, ble han tatt imot av Morten Raabe. I 2014 er her utleie.


== Bygninger ==
Sauarloftet også kalt Storloftet. Fra gården Su-Sauar i Heddal i Telemark. Antatt bygget ca 1280. Fredet.
Årestue fra gården Kruke i Heidal. Antatt bygget sent på 1500-tallet da gården ble tatt i bruk igjen etter svartedauden. Det sies at Pillarguri ble født der. Fredet.
Rygnestadloftet fra Oppigard Rygnestad, Bykle i Setesdal. Deler av laftet og konstruksjonen er eldre enn 1350. Fredet.
Brokkeloftet fra gården Brokke i Bykle i Setesdal. Fra 1589, nøyaktig datert med dendrokronologi. Fredet.
Trollburet fra Vinje i Telemark. Antatt bygget ca. 1600. Laftet av halvkløyvninger med store dimensjoner. Buret sies å være laget av ett eneste stort tre.
Teigestuen  er et stort midtgangshus fra Kvam i Gudbrandsdalen, antatt bygget siste halvdel av 1700-tallet.
Østerdalsstua fra Dalsbygda nord i Østerdalen. Kan opprinelig være fra 1608 men er ombygget og forandret flere ganger.
Badstue fra Bykle i Setesdal, mangler datering
Kvernhus fra Nordigard Rygnestad, Bykle i Setesdal. Bygget av grovt gjenbrukstømmer i 1745.
Eldhus fra Moan gård i Folldal, antatt bygget siste halvdel av 1700-tallet.
Rikestallen fra gården Rike i Valle i Setesdal. Antatt bygget i 1773 med tilbygg av eldre gjenbrukstømmer.
Høistøilsbui fra Røisland i Valle i Setesdal. Høstseter bygget i 1708.
Rustanburet fra Telemark, mangler datering.
Harildstadburet fra Skåbu i Gudbrandsdalen, antatt bygget siste halvdel av 1700-tallet.
Sauefjøset, usikker datering, tidligere brukt i forbindelse med sauehold på Bjørnsgard
Setra; en stor seterbygning fra Dovretraktene, antatt bygget en gang på 1700-tallet.
Skihytta, senere kalt Vinterstua. (omtalt i teksten over)
Selstabburet fra Sel i Gudbrandsdalen. Usikker datering. Bygget sammen med vinterstua med en drombegang.


== Referanser ==