Haagaas Artiumskursus

Haagaas Artiumskursus, til vanlig kalt Haagaas, også kalt Haagaas skole, Haagaas privatskole, Haagaas private gymnas og Haagaas' studentfabrikk, var et privat ettårig artiumsforberedende gymnasium i Oslo, som eksisterte fra 1915 til 1955. Skolens grunnlegger og eier var Theodor Haagaas (1873–1961). Skolen holdt til på Frogner i samme bygning som Frogner skole i Niels Juels gate 52, en bygning som nå tilhører Hartvig Nissens skole. Under andre verdenskrig flyttet skolen midlertidig til Hammersborg skole.


== Historie ==

Skolen ble grunnlagt i 1915 av lektor Theodor Haagaas og flere av hans lektorkolleger ved Frogner skole. Haagaas var på det tidspunktet også medeier i Frogner skole og naboskolen Nissens Pikeskole, men disse skolene ble overtatt av kommunen i 1918. Haagaas' skole holdt i det meste av sin eksistens til i Frogner skoles lokaler i Niels Juels gate 52. Under andre verdenskrig holdt skolen til på Hammersborg skole. Skolen hadde undervisning på ettermiddags- og kveldstid. De fleste lærerne arbeidet på dagtid ved andre skoler, særlig Frogner skole, naboskolen Nissens Pikeskole og Oslo katedralskole. Skolen var en såkalt «studentfabrikk», Oslos eneste i sin samtid, og hadde et ettårig løp frem mot examen artium. Den var opprinnelig beregnet på voksne, særlig lærere uten examen artium som ville gå videre med universitetsstudier, men fikk raskt en bredere elevbase, ikke minst «bondestudenter» som kom til Oslo for å ta artium. Den tidligere eleven Mosse Jørgensen skrev om skolen: «Haagaas artiumskursus var en god skole. Om noen hadde fortjent navnet 'Nye Heltberg', så var det den. Lærerne der var kjente og erfarne lektorer fra de høyere skolene i Oslo». Theodor Haagaas var aktivt engasjert i driften av skolen frem til han pensjonerte seg i 1946. Skolen ble nedlagt i 1955. Haagaas ble beskrevet som en særpreget og ukonvensjonell lærerpersonlighet med en skarp humoristisk sans. Kulturredaktør i Morgenbladet Erik Egeland mintes artiumskurset som «festlig».

I skoleåret 1945–1946 hadde Haagaas Artiumskursus fem gymnasklasser og 127 elever, hvorav 89 gutter og 38 jenter. 116 avla examen artium. Skolen hadde 20 fast ansatte lærere, alle menn. Skolen var i sin helhet finansiert ved skolepenger.Haagaas-russen hadde sin egen skolelogo, en gås med en «H» i nebbet, som kan ses som en «talende» logo dannet av uttalen av Haagaas. Navnet Haagaas stammer fra gården Håkås (nordre) i Båstad og betyr egentlig haukås (fuglenavnet hauk og landskapsbetegnelsen ås). Theodor Haagaas var forøvrig svigersønn til Bernhard Pauss, som i sin levetid eide naboskolen Nissens Pikeskole.


== I litteratur ==
Romanen Tigerstaden av Leif B. Lillegaard handler om forfatterens møte med Oslo som «bondestudent» fra Nord-Norge og skolegang på Haagaas Artiumskursus for å ta artium.


== Lærere (utvalg) ==
Theodor Haagaas (1873–1961), skolens grunnlegger, eier og bestyrer, lektor i matematikk 1915–1946 (også lektor ved Frogner skole)
Henning Tønseth (1876–1958), lektor i tysk, fransk og engelsk (også lektor og rektor ved Frogner skole)
Erling Selmer, lektor i engelsk
Kristian Anton (K.A.) Kristiansen (1878–1959), lektor i latin og tysk (også lektor ved Frogner skole)
Thorleif Løken, lektor i biologi og fysikk
Birger Brinck-Lund (1888–1963), lektor i norsk og historie (også rektor for Nissens Pikeskole)
Karl Fougli (1892–1957), lektor i historie (også lektor ved Aars og Voss skole)
Leif Hoff Grøndal (1892–1971), lektor i norsk til 1954 (også lektor ved Vestheim skole)
Reidar Norseth (1905–1989), lektor i matematikk og i et år bestyrer for Haagaas Artiumskursus; også lektor ved Oslo katedralskole
Oddvar Bjørklund (1913–1987), lektor i norsk og historie
Krogh Johansen, lektor i engelsk
Fru Tønseth, underviste i fransk


== Tidligere elever ==

Knut Anonsen (artium 1922, latinlinjen), høyesterettsadvokat og fekter
Finn Alnæs, forfatter
Olav Aukrust (artium 1932, latinlinjen), forfatter (sønn av Olav Aukrust)
Leif Otto Borgen (artium 1922, latinlinjen), lege, dr.med. og medisinsk mikrobiolog, leder for Ullevål sykehus’ bakteriologiske avdeling
Johan Bremer (artium 1929, latinlinjen), lege og psykiater
Berit Heir Bunkan (artium 1955), dr.philos.
Gunvald K. Bøe (artium 1930, engelsklinjen), historiker og statsarkivar i Oslo
Reidar Ditlev Danielsen (artium 1937, reallinjen), arbeidsdirektør
Natalia Dobrowen (artium 1936, engelsklinjen), oversetter av russisk litteratur (datter av Issay Dobrowen)
Erik Egeland, kulturredaktør i Morgenbladet og journalist og kunstkritiker i Aftenposten
Haakon Flesje (artium 1931, reallinjen), presse- og motstandsmann
Leiv Rolfssøn Gjessing (artium 1937, latinlinjen, og reallinjen 1940), psykiater
Henry Gleditsch (artium 1921, reallinjen), skuespiller og teatersjef
Sverre Glomnes (artium 1925, engelsklinjen), grosserer og skytterkonge
Ellen Isefiær, skuespiller
Mosse Jørgensen (artium 1945, latinlinjen), pedagog og skolereformator
Ragnhild Knagenhjelm (artium 1936, latinlinjen), barnebokforfatter
Jan Gabriel Langfeldt (artium 1955), engelsklinjen, leder for de statlige industrifond fra 1971 til 1989.
Leif B. Lillegaard, forfatter
Helge Michael Lindholm (artium 1931, engelsklinjen), redaktør, arkivar og antroposof
Thomas Løvold (artium 1925, engelsklinjen), ekspedisjonssjef
Robert Major (artium 1934, reallinjen), forskningsadministrator og «forskningsrådets far»
Lydolf Lind Meløy (artium 1942), skolemann
Alexandra von Munthe af Morgenstierne (artium 1927, engelsklinjen)
Ingebjørg Schwabe (artium 1927, engelsklinjen), rektor
Knut S. Selmer (artium 1944), professor i rettsvitenskap
Øyvind Skard (artium 1938, engelsklinjen), dr.philos.
Aksel Skjemstad (artium 1929), latinlinjen), skoledirektør
Arne Johan Stenseng (artium 1936, engelsklinjen), tegner, maler og kunsthistoriker
Bernhard Stokke (artium 1919), skolemann og forfatter
Per Størmer (artium 1926, reallinjen), botaniker
Notto Normann Thelle (artium 1928, latinlinjen), Kinamisjonær
Leif Tronstad (artium 1923), professor, etterretningsoffiser og militær organisator
Tormod Vågen (artium 1927, latinlinjen), generalsekretær for Norsk Luthersk Misjonssamband
Gunnar Waaler (artium 1923, latinlinjen), politimester, riksadvokatfullmektig og statsadvokat i Trondheim
Arne Øglænd (artium 1929), engelsklinjen), fabrikkeier og overrettssakfører


== Referanser ==


== Litteratur ==
Mosse Jørgensen: «Haagaas Artiumskursus», i Skoler jeg møtte, Pedagogisk psykologisk forlag, 1997, s. 42–51.
Leif B. Lillegaard: Tigerstaden, Cappelen, 1983.