jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Skansestien (Oslo)

Skansestien er en gangvei på Ellingsrud i bydel Alna i Oslo. Den begynner ved Karistien like ved Bjørnheimveien og går oppover i Ellingsrudåsen. I nedre (nordre del) går traseen i undergang under trafikkerte veier som Karihaugveien, E6 og Edvard Munchs vei. Lenger opp krysses Dragonstien før Skansestien passerer Pionerstien og ender i Gamle Strømsvei sørøst for Bakås skanse.
Navnet ble vedtatt i 1979 og kommer av Bakås skanse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skansen terrasse». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 508. ISBN 978-82-573-1760-7.
Skanseveien (Oslo)

Skanseveien (1–15, 2C–16) er en vei på Høybråten i bydel Stovner i Oslo. Den går sørover fra Høybråtenveien til Karihaugveien.
Veien fikk navn i 1920 etter eiendommen Skansen i nr. 6B. Denne antas igjen å være oppkalt etter Bakås skanse.
Veien har småhusbebyggelse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skanseveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 508. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Skappels vei (Oslo)

Skappels vei (1–11; ingen partallsadresser) er en vei på Skøyenåsen i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Haakon Tveters vei til litt forbi  Grønlibakken, der kjøreveien slutter, men det er gangveiforbindelse videre til Skrabben.
Veien fikk navn i 1958 etter familien Skappel, som har eid Søndre Skøyen gård siden 1913.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skappels vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 508. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Skausnaret (Oslo)

Skausnaret (1–19, 2–14C) er en vei i Prinsdal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Høgåsveien.
Navnet ble vedtatt i 1952.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skausnaret». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 509. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Skibakkeveien (Oslo)

Skibakkeveien (3A–5C, 4–10) er en vei på Korsvoll i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei østover fra Tåsenveien mot Maridalsveien. Det er fysisk sperre mot sistnevnte, men fotgjengere slipper forbi.
Veien fikk navn i 1940 etter hoppbakken Nydalsbakken, som lå ved krysset mellom Maridalsveien og Skibakkeveien.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skibakkeveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 509. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Jo Salmson

Jo Salmson, pseudonym for Catharina Wrååk (født 9. april 1957), er en svensk forfatter av barne- og ungdomslitteratur.
Jo Salmson har skrevet fire fantasyserier, der to av dem er oversatt til norsk Drageriddere, og Heksefolket. Almandrarnas återkomst og Maros resa er ikke oversatt.  I 2013 startet utgivelsen av en serie i Fronts lettleste for barn som nettopp har begynt å lese.
Drageriddere handler om en tiggergutt som heter Tam som er svært betatt av kongens drager og drageriddere. Handlingen følger Tam og hans reise fra inn i livet blant adelsmenn og drager. Et liv som ikke alltid erlike lett. Serien består av seks bøker med titlene Tam tiggergutten, Tams store prøve, Jakten på Tam, Tam i dragenes by, Tam og drageopprøret og Tam og den nye dragen. 
Heksefolket handler om den foreldreløse tjenestepiken Sol, og hennes venner Arel og Eno. Sol er annerledes enn de andre. Og når heksefolket fra nord ønsker å få tilbake barna som ble stjålet fra dem, forstår Sol også hvorfor.  Serien består av fire bøker De stjålne barna, Løp Sol, Løp!, Magiske krefter, og Folket som forsvant. 
I 2013 kom bøkene Hjelp! Jeg skadet Linn og Hjelp! Jeg mister en hund ut på norsk. Etterfulgt av Hjelp! Jeg finner en jukselapp og Hjelp! Hvor er skatten? i 2014.  


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Jo Salmson i BIBSYS
Zuidhorn

Zuidhorn er en kommune i den nederlandske provinsen Groningen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside Arkivert 30. september 2019 hos Wayback Machine.
Winsum

Winsum er en kommune i den nederlandske provinsen Groningen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Vlagtwedde

Vlagtwedde er en kommune i den nederlandske provinsen Groningen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Vlagtwedde – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Veendam

Veendam er en kommune i den nederlandske provinsen Groningen.


== Kjente personer fra Veendam ==
Renate Groenewold, skøyteløper
Niels Scheuneman, landeveissyklist


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(nl) Offisielt nettsted 
(en) Veendam – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Ten Boer

Ten Boer er en kommune i den nederlandske provinsen Groningen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
NRK radiodokumentaren

NRK radiodokumentaren kan vise til:

Radiodokumentaren på NRK P2, startet i 1989, sendes hver lørdag kl 10.03 med reprise søndager kl 21.03 på NRK P2
P3 Dokumentar, startet 6. februar 2012, hver søndag kl 09:03 på NRK P3
Finn Nørgaard

Finn Nørgaard (født 27. mai 1959, skutt og drept 14. februar 2015 på Østerbro i København) var en dansk filmmann som var involvert i flere dokumentar- og spillefilmer.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Nørgaard vokste opp i Gladsaxe og var utdannet cand.phil. i film og kommunikasjon fra Københavns Universitet i 1991.


=== Karriere ===
Fra 1989 til 2001 arbeidet han i DR. I 2001 ble han medeier av firmaet Filmselskabet.Nørgaard var klipper på den danske dokumentarfilm Soul to soul fra 1986. Han fungerte som produsent på Kun for forrykte, en dokumentarfilm fra 1988 om Eik Skaløe og Steppeulvene. Senere instruerte han dokumentarfilmen Boomerang drengen fra 2004 og stod for produksjonen av dokumentarfilmen om restaurantkjeden Lê Lê: Lê Lê - De jyske vietnamesere fra 2008. Videre hadde han roller i danske spillefilmer: foran kameraet i Thomas Borch Nielsens film fra 1998 Skyggen og bak kameraet som clapper i Peter Eszterhás' film fra 1989 En afgrund af frihed.
For TV 2 instruerte og produserte Nørgaard En anden vej: Historien om fire nydanskere og en koncernchef, som fulgte direktør Stine Bosse og fire unge nydansker med kriminell bakgrunn på pilegrimsruten El Camino.
Han er på IMDb kreditert i den tyske filmen Die Terroristen! fra 1992.Nørgaard instruerte og produserte også film for blant annet Mærsk, SAS og Microsoft.Nørgaard ble drept under terrorangrepet i København februar 2015 i et attentat mot debattmøtet Kunst, Blasfemi og Ytringsfrihed arrangert av Lars Vilks-komiteen og avholdt på Kulturhuset Krudttønden på Østerbro. Ifølge et vitne gikk Nørgaard mot den skytende mannen og forsøkte å overmanne ham ved å gripe ham bakfra. 
Gjerningsmannen snudde imidlertid rundt og skjøt ham på nært hold.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Finn Nørgaard hos danskefilm.dk
(en) Finn Nørgaard på Internet Movie Database 
(da) Finn Nørgaard på Filmdatabasen 
(da) Finn Nørgaard på danskefilm.dk 
(da) Finn Nørgaard på danskfilmogtv.dk 
Finn Nørgaard hos Danmark Nationalfilmografi
Gullbuskslekta

Gullbuskslekta (Forsythia) er en slekt i oljetrefamilien. 
De er løvfellende busker. Bladene er motsatte og som regel enkle. De gule blomstene kommer tidlig om våren før løvet spretter. Krona har fire fliker som ligger over hverandre og som er lengre enn kronrøret. Frukten er en kapsel med mange frø. De fleste artene vokser i Øst-Asia, men det er også en europeisk art på Balkan. Flora of China sier at det er 11 arter i slekta, mens Kew World Check List oppgir 13 arter.Forsythia er populære hageplanter, spesielt praktgullbusk (Forsythia × intermedia), som er en krysning av Forsythia suspensa og F. viridissima. Andre arter som dyrkes er den hardføre marsgullbusk (F. ovata) og hengegullbusk (F. suspensa).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) gullbuskslekta i Global Biodiversity Information Facility 
(no) gullbuskslekta hos Artsdatabanken 
(sv) gullbuskslekta hos Dyntaxa 
(en) gullbuskslekta hos Fossilworks 
(en) gullbuskslekta hos ITIS 
(en) gullbuskslekta hos NCBI 
(en) gullbuskslekta hos The International Plant Names Index 
(en) gullbuskslekta hos Tropicos 
(en) Kategori:Forsythia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Forsythia – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Forsythia – detaljert informasjon på Wikispecies
Yoshiyuki Shimizu

Yoshiyuki Shimizu (祥之 清水, født 21. november 1969 i Haruna, Gunma) er en japansk tidligere skøyteløper som deltok i nasjonale og internasjonale konkurranser i hurtigløp på skøyter og representerte klubben Haruna, Gunma High School og Japan. 
Han huskes kanskje best fra 10 000 meteren under OL i Calgary hvor han oppdaget at lissene på hans venstre fot løsnet omtrent midtveis under løpet og knyttet lissene på nytt på vei mot mål blant annet i den ene svingen.I sesongen 1986/87 deltok han under junior-VM på skøyter i Strömsund, Sverige hvor han ble nummer 17 sammenlagt. Sesongen etter 1987/88 gikk han inn til bronse i det japanske allround-mesterskapet i desember 1987. Shimizu deltok i slutten av januar i junior-VM på skøyter 1988 i Seoul, Sør-Korea, denne gangen ble Shimizu nummer 13 sammenlagt. Han ble tatt ut til og gikk 1 500 meter (22.-plass) på ny personlig rekord, 5 000 meter (32.-plass) og 10 000 meter (28.-plass) for Japan under Vinter-OL på skøyter i Olympic Oval, Calgary. Shimizu var også med på det japanske laget under Allround-VM på skøyter 1988 (20.-plass) som ble arrangert på den legendariske skøytebanen Medeo i Alma-Ata (nå kjent som Almaty).
I tillegg til en bronse i det japanske allround-mesterskapet har han også 4 ganger fått 5.-plass (1988/89, 1989/90, 1990/91 og 1992/93).


== Personlige rekorder ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Yoshiyuki Shimizu – Olympics.com 
(en) Yoshiyuki Shimizu – Olympic.org 
(en) Yoshiyuki Shimizu – Olympedia 
(en) Yoshiyuki Shimizu – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Yoshiyuki Shimizu – Speedskatingbase.eu 
(en) Yoshiyuki Shimizu – SpeedSkatingNews.info 
(en) Yoshiyuki Shimizu – SpeedSkatingStats.com 
(en) Yoshiyuki Shimizu – TheSports.org 
(en) Yoshiyuki Shimizu på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
(en) Yoshiyuki Shimizu på ISU sine nettsider. (noen resultater)
(en) Yoshiyuki Shimizu på The-Sports.org (noen resultater)YouTube-videoerWinter Olympic Games Calgary 1988 - 10 km Shimizu - Aoyanagi på Youtube.com (Lengde: 15 min. 36 sek., med skolisseknyting fra ca. 6 min. og 50 sek.)
Winter Olympic Games Calgary 1988 - 5 km Shimizu - Hwang på Youtube.com (Lengde: 13 min. 03 sek.)
Winter Olympic Games Calgary 1988 - 1500 m Van Helden - Shimizu på Youtube.com (Lengde: 2 min. 17 sek.)
Norra Bullaresjön

Norra Bullaresjön (også kalt Norra Bullaren) er en innsjø i Tanum kommune i Bohuslän. Innsjøen har et areal på 6.88 kvadratkilometer og ligger 38,2 meter over havet. Største dybde er 37,5 meter. Sjøen har utløp gjennom Enningdalselva, som renner mot nord til Iddefjorden. Riksgrensa ligger like etter utløpet fra sjøen.


== Referanser ==
Kari Hesthamar

Kari Hesthamar (født 28. januar 1971) er en norsk journalist og forfatter fra Hesthamar.
Hun er utdannet journalist og har arbeidet i NRK siden 1996, de tre første årene i NRK Rogaland, senere i Radiodokumentaren på NRK P2 i Oslo fra 1999 til 2014, der hun har laget flere prisbelønnete radiodokumentarer. Hun har vunnet både Prix Italia, Prix Europa og Prix Radio. Hesthamar var leder for Radiodokumentaren fra 2011 til 2014. I 2008 utgav hun boken So long Marianne. Ei kjærleikshistorie (Spartacus) om Marianne Ihlens forhold til Leonard Cohen og Axel Jensen. Boken har senere blitt oversatt til flere språk. Hesthamar jobbet i perioden 2014-2016 som reporter i dokumentarmagasinet Vårt lille land på TV2. Fra 2016-2018 var hun ansatt som prosjektleder for podkast i NRK. Høsten 2018 startet hun Svarttrost Produksjoner sammen med Ellen Wisløff og Sindre Leganger. Selskapet lager podkast med vekt på historiefortelling, og har levert flere serier og dokumentarer til blant andre NRK, Sveriges Radio og Lydbokforlaget Fabel.Hesthamar var med på antologiene Flukt (Spartacus 2015) og SO LONG. Norske forfattere om Leonard Cohen (Falck forlag 2017).  Hun var dramaturg på teateroppsetningen Hvem er den gale? om Arnold Juklerød, Teater Ibsen 2017. Regi Morten Cranner.
Hun er datter av den tidligere ordføreren i Ullensvang, Torolv Hesthamar.


== Priser ==
Prix Europa 1999, for Til kommunen skil dykk åt av Kari Hesthamar. Teknisk regi: Tormod Nygaard. Konsulent: Gyrid Listuen.
Prix Italia 2003, for Eit rom står avlåst av Kari Hesthamar. Teknisk regi: Kåre Johan Lund. Konsulent: Gyrid Listuen.
Prix Radio 2003, Årets beste program, for Eit rom står avlåst av Kari Hesthamar. Teknisk regi: Kåre Johan Lund. Konsulent: Gyrid Listuen.
Ouinta Bienal Internacional de radio (Mexico) 2004, for Eit rom står avlåst av Kari Hesthamar. Teknisk regi: Kåre Johan Lund. Konsulent: Gyrid Listuen.
Prix Europa 2004, for Den brune pakken av Kari Hesthamar. Teknisk regi: Kåre Johan Lund. Konsulent: Berit Hedemann.
Prix Radio 2004, Årets beste radioprogram, for Den brune pakken av Kari Hesthamar. Teknisk regi: Kåre Johan Lund. Konsulent: Berit Hedemann.
Prix Italia Special Commendation 2004, for Den brune pakken av Kari Hesthamar. Teknisk regi: Kåre Johan Lund. Konsulent Berit Hedemann.
Prix Europa 2006, for So long, Marianne av Kari Hesthamar. Teknisk regi: Kåre Johan Lund. Konsulent: Berit Hedemann
Historiefortellerprisen 2006, NRK Fakta
Prix Radio 2011, Årets spesialprogram, for Tonjes versjon av Kari Hesthamar og Tonje Aursland. Teknisk regi: Merete Antonsen. Konsulent: Berit Hedemann.
Ullensvang mållag sin pris for god målbruk 2016
Årets bilde 2016. Videodokumentar 3. pris Frank Melhus (foto), Kari Hesthamar (regi) og Rune Blekken (klipp)
Nominert til årets redaktør i Oslo og Akershus 2022


== Referanser ==


== Kilder ==
www.nrk.no: Kari Hesthamar
Bjørn Magnussons vei (Oslo)

Bjørn Magnussons vei er en gangvei på Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går sørover fra Ljabruveien der gårdsveien til Bjørndal gård tar av. Gangveien går forbi gården på vestsiden og til Seterbråtveien. Det har vært foreslått å utvide gangveien til fullverdig vei for å øke trafikkapasiteten til og fra området.Veien har navn etter Bjørn Magnusson (1925–43) fra Klemetsrud, som døde i tysk fangenskap i 1943.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (B)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Københavns synagoge

Københavns Synagoge er en synagoge i Krystalgade nr. 12 i København.
Jødene i København fikk i 1684 tillatelse av kongen til å avholde offentlig gudstjeneste, men de fikk kun forsamles i private hjem eller i leide lokaler. Først i 1764 fikk jødene lov til å oppføre en synagoge, og den kom til å ligge i Læderstræde, men brant ned under bybrannen i 1795. Grunnen i Krystalgade (dengang Skidenstræde) ble kjøpt i 1800, og i 1804 utarbeidet Peter Meyn et prosjekt som imidlertid ikke ble oppført. Den nåværende bygningen er oppført i 1830–33 og tegnet av G.F. Hetsch i en egyptiserende stil.
Synagogen er utformet som en basilika i gule murstein med nær kvadratisk grunnplan. Menigheten hadde ønsket et tønnehvelv, men på Hetschs anbefaling ble loftet i stedet et kassetteloft. Rekker av åttekantede søyler adskiller hovedrommet fra to smalere sideskip. 
Gudstjenesten er kjønnsoppdelt: Sideskipenes pulpiturer og balkongen på vestveggen utgjør kvinneavdelingen, mens mannsavdelingen finnes på gulvet i hovedrommet. På østveggen fører trapper opp til prekestolen og det bakenfor stilte hellige skap der torarullene huses. Det alterlignende bord Bimah, hvorfra kantoren synger, står på en estrade.

Ved en ombygning i 1885 (ved arkitektene Frederik L. Levy og Ove Petersen) ble tilføyd et port- og trappehus, mens det tidligere trapperom til kvinneavdelingen ble omdannet til garderober.Under okkupasjonen ble tora-rullene i 1943 gjemt i sikkerhet i den nærliggende Trinitatis kirke på foranledning av Københavns sosialbyråd Sigvard Munk.I 1939 ble synagogen og gitteret mot gaten fredet i klasse A (klassene bortfalt i 1981). I 1978 ble det tinglyst bevaringsdeklarasjon på grunnen.Den 22. juli 1985 var synagogen utsatt for et terrorangrep, da en bombe eksploderte utenfor bygningen. 27 mennesker som oppholdt seg på Det mosaiske Troessamfunds pleiehjem i Krystalgade kom til skade. Organisasjonen Jihad al Islami tok ansvaret for angrepet mot jødiske og israelske interesser.


== Referanser ==
Risveien (Oslo)

Risveien (3–9D, 2–8) er en vei på Ris i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går sørover fra Slemdalsvingen ved Ris stasjon, rundt Ris hovedgård (gnr./bnr. 41/1), og ender i Risalleen. Veien faller for en stor del sammen med gårdsveiens løp.
Risveien fikk navn i 1932 etter Ris hovedgård.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Risveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 467. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Skigardveien (Oslo)

Skigardveien (5–55, 2–40) er en vei på Manglerud i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Grasveien til Treskeveien, stort sett parallelt med sistnevnte.
Navnet ble vedtatt i 1963.
Veien har rekkehusbebyggelse i OBOS-borettslaget Abellund.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skigardveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 509. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Skinnerbakken (Oslo)

Skinnerbakken (5–7C, 8) er en vei på Malmøya i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei vestover fra Malmøyveien.
Veien fikk navn i 1956 etter Skinnerbukta.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skinnerbakken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 510. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Skjellveien (Oslo)

Skjellveien (1A–5, 2–14) er en vei på Malmøya i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørvestover fra Høyboveien mot Skinnerbukta.
Navnet ble vedtatt i 1956.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skjellveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 511. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Skjerstadveien (Oslo)

Skjerstadveien (1–7, 2A–12) er en vei i Husebygrenda i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordvestover fra Husebygrenda.
Veien fikk navn i 1952 etter skipet Skjerstad, som transporterte arresterte lærere til tvangsarbeid i Finnmark.
Veien har bebyggelse i Husebygrendaborettslag.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skjerstadveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 511. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Skjønnhaugveien (Oslo)

Skjønnhaugveien (1–3, 2–4) er en vei på Holtet i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei nordøstover fra Kongsveien.
Veien fikk navn i 1917 etter eiendommen Skjønnhaug innerst i veien.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skjønnhaugveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 511. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Skogbakken (Oslo)

Skogbakken (1A–5B, 2A–6C) er en vei på Bekkelaget i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei nordvestover fra Bekkelagsveien.
Navnet ble vedtatt i 1917.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skogbakken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Skogbrynet (Oslo)

Skogbrynet (1–45, 2A–20E) er en vei på Sollerud i bydel Ullern i Oslo. Den går nordøstover fra Sollerudveien til Bestumveien.
Navnet ble vedtatt i 1925 og viser til at veien ble anlagt i utkanten av Rustadskogen.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skogbrynet». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 511. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Skogfaret (Oslo)

Skogfaret (1A–35C, 2–40) er en vei i Ullernåsen i bydel Ullern i Oslo. Den begynner som blindvei fra en snuplass nær Vækerøveien i sørvest og går nordøstover til  Frits Kiærs vei.
Navnet ble vedtatt i 1937.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skogfaret». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 511. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Skogholtveien (Oslo)

Skogholtveien (1–27B, 2–38) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går sørvestover fra Dovresvingen og ender som blindvei sør for  Raschs vei.
Navnet ble vedtatt i 1919.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skogholtveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 511. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Skolebakken (Oslo)

Skolebakken (15A–15E, 10A–16B) er en vei på Grefsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går sørvestover fra  Betzy Kjelsbergs vei mot Rolf Wickstrøms vei (Ring 3). Tidligere gikk veien helt til Kapellveien nord for Grefsen skole.
Nederst i Skolebakken, i det som da ble kalt «Skolegata» eller 1. Tverrvei, lå Nydalen bruksskole fra 1857 til 1905.Navnet Skolebakken ble offisielt vedtatt i 1915, samme år nye Grefsen skole sto ferdig øverst i åsen.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skolebakken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 512. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Skolestien (Oslo)

Skolestien (3–27, 4–10) er en vei på Ris i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Slemdalsvingen og ender i en snuplass på nordsiden av Viggo Hansteens vei (Ring 3). Derfra går det gangveier sørvestover parallelt med ringveien samt sørøstover på gangbro over den. Sistnevnte gir forbindelse med Ris skole og Ris skolevei.Veien har villabebyggelse.


== Fotnoter ==


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Skoleveien (Oslo)

Skoleveien (1–5, 6–8) er en vei på Holtet i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Marienlundveien til Jomfrubråtveien, nær sistnevntes østende mot Ekebergveien. 
Navnet ble vedtatt i 1917 og viser til Bekkelaget skole (Marienlundveien 1).


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skoleveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 513. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.