jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Caprella gracillima

Caprella gracillima er en art i slekten Caprella innenfor spøkelseskreps-familien (orden Caprelloidea eller «spøkelsestanglopper») - en type amfipoder. Larvene er planktoniske. De er relativt små, med to store og to små antenner. De lever bare i havet (saltvann), og er utbredt i farvannene ved Nord-Korea og Japan.
Arten ble oppdaget i forbindelse med Siboga-ekspedisjonen i det nordlige Stillehavet. Den kan bli 20 mm lang, og lever ned til 190 meters dyp.


== Taksonomisk plassering ==
Slektens systematikk er i nyere tid beskrevet og oppdatert i 2003.
Artens moderne tilhørighet i Caprella-krepsenes systematikk gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i WoRMS-databasen.

Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 4 overfamilier, 59 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Caprella Lamarck, 1801
Caprella gracillima Mayer, 1890


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Caprella gracillima – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Caprella gracillima i Global Biodiversity Information Facility 
Beskrivelse og bilder av Caprella gracillima - hos Life Desks. Besøkt 4. mars 2014.
Birthe Wilke

Birthe Wilke (født 19. mars 1936 på Vesterbro i Danmark, bosatt i Bevtoft) er en dansk sanger, skuespiller, foredragsholder og dikter, som er mest kjent for sine to deltakelser i Eurovision Song Contest på slutten av 1950-tallet. Wilke startet sin musikalske karriere i april 1951, da hun vant en talentkonkurranse i National Scala. Wilkes første plateinnspilling var The Blacksmith Blues som ble utgitt i september 1952 med Bruno Henriksen og hans Tivoli-orkester.


== Bakgrunn ==
I 1957 representerte Wilke og Gustav Winckler Danmark, da landet for første gang deltok i Eurovision Song Contest, med kjærlighetsvisa «Skibet skal sejle i nat», skrevet av Erik Fiehn og Poul Sørensen. Melodien ble avsluttet med et 13 sekunders langt kyss, som i ettertid er betegnet som ESC-historiens lengste. Melodien hadde da allerede vært brukt i filmen Den store gavtyv som kom ut i 1956, men ble ikke diskvalifisert, til tross for reglene om at bidrag ikke skulle være spilt offentlig før konkurransestart.På grunn av flyskrekk tok Wilke det beroligende middelet thalidomid. I 1962 ble hun gravid, og omtrent samtidig ble det påvist at thalidomid kunne forårsake fosterskader. Før hun visste om sin graviditet, hadde hun tatt åtte tabletter, men valgte å ikke ta abort slik flere leger anbefalte. Hun fødte sønnen Ricky 1. januar 1963, som ble født med misdannede hender og armer.For å konsentrere seg om sønnen, avsluttet Wilke i 1966 musikkarrieren og begynte å jobbe som sekretær i Handelsbanken. Hun kom tilbake med en nyinnspilling og en opptreden i 1973, og nok en opptreden i 1983, før hun igjen trakk seg tilbake. I 2007 ga Birthe Wilke ut en diktsamling.


== Deltakelser i Eurovision Song Contest ==
Wilke har representert Danmark to ganger i Eurovision Song Contest:


== Deltakelser i Dansk Melodi Grand Prix ==

Wilke har deltatt med elleve melodier i Dansk Melodi Grand Prix:


== Filmer ==
1956: Jeg elsker dig
1958: Soldaterkammerater
1961: Jetpiloter
1961: Reptilicus


== Bibliografi ==
2007: Diktsamlingen Fluen og andre strøtanker


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Birthe Wilke – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Birthe Wilke på Internet Movie Database 
(da) Birthe Wilke på Filmdatabasen 
(da) Birthe Wilke på danskefilm.dk 
(da) Birthe Wilke på danskfilmogtv.dk 
(en) Birthe Wilke hos The Movie Database 
(en) Birthe Wilke på Discogs 
(en) Birthe Wilke på MusicBrainz 
Discographer, Birthe Wilke, med blant annet komplett oversikt over alle plateutgivelser (da)
Caprella hirsuta

Caprella hirsuta er en art i slekten Caprella innenfor spøkelseskreps-familien (orden Caprelloidea eller «spøkelsestanglopper») - en type amfipoder. Larvene er planktoniske. De er relativt små, med to store og to små antenner. De lever bare i havet (saltvann), og er utbredt i farvannene i Egeerhavet, og i stor deler av Middelhavet vest til Marokko.


== Taksonomisk plassering ==
Slektens systematikk er i nyere tid beskrevet og oppdatert i 2003.
Artens moderne tilhørighet i Caprella-krepsenes systematikk gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i WoRMS-databasen.

Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 4 overfamilier, 59 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Caprella Lamarck, 1801
Caprella hirsuta Mayer, 1890


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Caprella hirsuta – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Caprella hirsuta i Global Biodiversity Information Facility 
Beskrivelse og bilder av Caprella hirsuta - hos Life Desks. Besøkt 4. mars 2014.
Caprella irregularis

Caprella irregularis er en art i slekten Caprella innenfor spøkelseskreps-familien (orden Caprelloidea eller «spøkelsestanglopper») - en type amfipoder. Larvene er planktoniske. De er relativt små, med to store og to små antenner. De lever bare i havet (saltvann), og er utbredt i farvannene ved Korea, Canada og Alaska.
Arten ble oppdaget i forbindelse med Siboga-ekspedisjonen i det nordlige Stillehavet. Den kan bli 7–16 mm lang, og lever på 10 – 200 meters dyp.


== Taksonomisk plassering ==
Slektens systematikk er i nyere tid beskrevet og oppdatert i 2003.
Artens moderne tilhørighet i Caprella-krepsenes systematikk gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i WoRMS-databasen.

Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 4 overfamilier, 59 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Caprella Lamarck, 1801
Caprella irregularis Mayer, 1890


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Caprella irregularis – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Caprella irregularis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Caprella irregularis hos ITIS 
Beskrivelse og bilder av Caprella irregularis - hos Life Desks. Besøkt 4. mars 2014.
Caprella mitis

Caprella mitis er en art i slekten Caprella innenfor spøkelseskreps-familien (orden Caprelloidea eller «spøkelsestanglopper») - en type amfipoder. Larvene er planktoniske. De er relativt små, med to store og to små antenner. De lever bare i havet (saltvann), og er utbredt i farvannene ved Spania og Portugal.
Arten ble oppdaget i forbindelse med Siboga-ekspedisjonen.


== Taksonomisk plassering ==
Slektens systematikk er i nyere tid beskrevet og oppdatert i 2003.
Artens moderne tilhørighet i Caprella-krepsenes systematikk gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i WoRMS-databasen.

Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 4 overfamilier, 59 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Caprella Lamarck, 1801
Caprella mitis Mayer, 1890


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Caprella mitis – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Caprella mitis i Global Biodiversity Information Facility 
Beskrivelse og bilder av Caprella mitis - hos Life Desks. Besøkt 4. mars 2014.
Caprella monoceros

Caprella monoceros er en art i slekten Caprella innenfor spøkelseskreps-familien (orden Caprelloidea eller «spøkelsestanglopper») - en type amfipoder. Larvene er planktoniske. De er relativt små, med to store og to små antenner. De lever bare i havet (saltvann), og er utbredt i farvannene ved  Japan.
Arten ble oppdaget i forbindelse med Siboga-ekspedisjonen i det nordlige Stillehavet. Den kan bli 7,5 – 13 mm lang.


== Taksonomisk plassering ==
Slektens systematikk er i nyere tid beskrevet og oppdatert i 2003.
Artens moderne tilhørighet i Caprella-krepsenes systematikk gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i WoRMS-databasen.

Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 4 overfamilier, 59 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Caprella Lamarck, 1801
Caprella monoceros Mayer, 1890


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Caprella monoceros – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Caprella monoceros i Global Biodiversity Information Facility 
Beskrivelse og bilder av Caprella monoceros - hos Life Desks. Besøkt 4. mars 2014.
Caprella rapax

Caprella rapax er en art i slekten Caprella innenfor spøkelseskreps-familien (orden Caprelloidea eller «spøkelsestanglopper») - en type amfipoder. Larvene er planktoniske. De er relativt små, med to store og to små antenner. De lever bare i havet (saltvann), og er utbredt i farvannene ved Marokko, Italia, Hellas og Gibraltar.


== Taksonomisk plassering ==
Slektens systematikk er i nyere tid beskrevet og oppdatert i 2003.
Artens moderne tilhørighet i Caprella-krepsenes systematikk gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i WoRMS-databasen.

Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 4 overfamilier, 59 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Caprella Lamarck, 1801
Caprella rapax Mayer, 1890


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Caprella rapax – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Caprella rapax i Global Biodiversity Information Facility 
Beskrivelse og bilder av Caprella rapax - hos Life Desks. Besøkt 4. mars 2014.
Caprella simplex

Caprella simplex er en art i slekten Caprella innenfor spøkelseskreps-familien (orden Caprelloidea eller «spøkelsestanglopper») - en type amfipoder. Larvene er planktoniske. De er relativt små, med to store og to små antenner. De lever bare i havet (saltvann), og er utbredt i farvannene ved Korea og Japan.
Arten ble oppdaget i forbindelse med Siboga-ekspedisjonen i det nordlige Stillehavet. Den kan bli 15 mm lang, og lever ned til 55 meters dyp.


== Taksonomisk plassering ==
Slektens systematikk er i nyere tid beskrevet og oppdatert i 2003.
Artens moderne tilhørighet i Caprella-krepsenes systematikk gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i WoRMS-databasen.

Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 4 overfamilier, 59 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Caprella Lamarck, 1801
Caprella simplex Mayer, 1890


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Caprella simplex – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Caprella simplex i Global Biodiversity Information Facility 
Beskrivelse og bilder av Caprella simplex - hos Life Desks. Besøkt 4. mars 2014.
Caprella subinermis

Caprella subinermis er en art i slekten Caprella innenfor spøkelseskreps-familien (orden Caprelloidea eller «spøkelsestanglopper») - en type amfipoder. Larvene er planktoniske. De er relativt små, med to store og to små antenner. De lever bare i havet (saltvann), og er utbredt i farvannene ved Korea og Japan.
Arten ble oppdaget i forbindelse med Siboga-ekspedisjonen i det nordlige Stillehavet. Den kan bli 7–14 mm lang.


== Taksonomisk plassering ==
Slektens systematikk er i nyere tid beskrevet og oppdatert i 2003.
Artens moderne tilhørighet i Caprella-krepsenes systematikk gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i WoRMS-databasen.

Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 4 overfamilier, 59 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Caprella Lamarck, 1801
Caprella subinermis Mayer, 1890


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Caprella subinermis – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Caprella subinermis i Global Biodiversity Information Facility 
Beskrivelse og bilder av Caprella subinermis - hos Life Desks. Besøkt 4. mars 2014.
Caprella telarpax

Caprella telarpax er en art i slekten Caprella innenfor spøkelseskreps-familien (orden Caprelloidea eller «spøkelsestanglopper») - en type amfipoder. Larvene er planktoniske. De er relativt små, med to store og to små antenner. De lever bare i havet (saltvann), og er utbredt i Atlanterhavet.
Arten ble oppdaget i forbindelse med Siboga-ekspedisjonen i det nordlige Stillehavet. Den kan bli 8–13 mm lang.


== Taksonomisk plassering ==
Slektens systematikk er i nyere tid beskrevet og oppdatert i 2003.
Artens moderne tilhørighet i Caprella-krepsenes systematikk gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i WoRMS-databasen.

Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 4 overfamilier, 59 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Caprella Lamarck, 1801
Caprella telarpax Mayer, 1890


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Caprella telarpax – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Caprella telarpax i Global Biodiversity Information Facility 
Beskrivelse og bilder av Caprella telarpax - hos Life Desks. Besøkt 4. mars 2014.
Alusjta

Alusjta (ukrainsk og russisk: Алу́шта, krimtatarsk: Aluşta) er en by på Krimhalvøya i det sørlige Ukraina. 
Den ligger ved Svartehavet på Krims sørkyst, mellom Gurzuf og Sudak. Byen er også knyttet sammen med Simferopol og Jalta via trolleybuss. Det omliggende landskapet er knudrete fjell. 
Folkemengden var på 28 642 innbyggere i begynnelsen av 2012, med totalt 52 284 innbyggere når hele området under byens administrasjon medregnes. Rundt 88 prosent har russisk som førstespråk.
Byen ble kalt Aluston (Αλουστον) da den var del av Bysants, og Lusta som genovesisk besittelse. I byen finnes levningene fra et bysantinsk forsvarstårn og et genovesisk fort fra 1400-tallet. Byen er også en yndet kurby.
Den polske dikteren Adam Mickiewicz viet to av sine Sonety krymskie («Sonetter fra Krim») til Alusjta.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Alushta – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Alushta – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Arthur Motzfeldt

Arthur Motzfeldt (født 19. desember 1855 i Tromsø, død 7. april 1928) var en norsk idrettsleder og forretningsmann.Han ble født i Tromsø ettersom faren Carl Frederik Motzfeldt var stiftamtmann i Tromsø og amtmann i Finnmark fra 1854 til 1857. I 1857 flyttet familien til Trondheim da C.F. Motzfeldt ble utnevnt til amtmann i Søndre Trondhjems amt. Arthur vokste derfor opp i Trondheim. 
Han tok eksamen ved Trondhjems Tekniske Læreanstalt i 1876. I 1876 forlot han Norge til fordel for Amerika og jobbet der som jernbaneingeniør helt til 1884 da han reiste fra Saint Joseph, Missouri hjem igjen til Norge. I 1885 etablerte Motzfeldt sin egen maskin-ingeniørforretning, skipshandel, sykkelforretning og handel med frø. Butikken lå i Fjordgaden 20 og kontoret i Fjordgaden 7. I 1908 var han medlem av Trondheim kommunestyre. Motzfeldt var også medlem av det stedlige fabrikktilsynet.
Motzfeldt involverte seg i skøytesport som leder av både Trondhjems Skøiteklub fra og med sesongen 1885/86 og til og med sesongen 1900/01 bare avbrutt i en halv sesong i 1887/88 av fabrikeier H. Spørck, og Norsk Skøiteforbund og er den som har sittet som leder av Norges Skøyteforbund i flest perioder pêr 2015 i et antall av seks.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Artikkel med bilde på Wiki Strinda Strinda Historielags nettsider.
Jonas Chr. Richter. Det gamle og det nye Trondhjem – Større Forretninger i Trondhjem: Arthur Motzfeldt (med bilde av butikkvindu og lager samt et porttrettbilde) på www.tfb.no/db/richter/
Helge Fladby

Helge Fladby (født 8. desember 1894 i Høland, død 18. juli 1971 i Kristiania) var en norsk tømrer og byggmester som syklet 175 km landeveisritt for Norge under Sommer-OL 1920 i Antwerpen den 13. august 1920.  Han ble nr. 28 individuelt, og var best blant fire norske deltakere.  De individuelle tidene ble lagt sammen (addert), og Norge med Fladby fikk da den åttende beste sammenlagte tid, i det som da utgjorde lagkonkurransen. Fladby var en av seks som ble sendt til OL etter å ha blitt blant de seks beste i det 150 km lange Ridtet om Kongens vandrepræmie avholdt den 11. juli 1920. Fladby hadde vunnet dette løpet som junior i 1917. Han representerte Kristiania Sportsforening  og kom opprinnelig fra Høland, sønn av gårdbruker Ole Andreassen Flatby (født 1865) og Charlotte Andreasdatter (født 1868) som drev gården Flatby av Lunder.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Helge Fladby – Olympedia 
(en) Helge Fladby – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Helge Fladby – ProCyclingStats 
(en) Helge Fladby – Cycling Archives
Zhelyaz Kolev

Zhelyaz Kolev (født 21. juni 1996) er en bulgarsk funksjonshemmet langrennsløper. Han er synshemmet, og konkurrerer i klassen B1. 


== Karriere ==
Han deltar i langrenn under Paralympiske vinterleker 2014, med Iskren Plankov som ledsager. 


== Eksterne lenker ==
Sotsji 2014 - Zhelyaz Kolev Arkivert 5. mars 2014 hos Wayback Machine.
Coelocorynus

Coelocorynus er en gruppe (slekt) av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den store gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Disse billene har larver i død ved eller humus, de voksne finnes ofte på blomster.


== Utseende ==
Middelsstore, avlange, rødbrune til svarte gullbasser. Kroppsformen er nokså jevnbred, beina ikke spesielt lange. Hannene har ofte et kort horn i pannen og en uthulning foran på pronotum. Pronotum er spredt og svært grovt punktert. Dekkvingene har markerte punktrader.


== Levevis ==
Disse artene lever i fjellområder.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Øst-Afrika, med særlig mange arter i Etiopia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien Trichiinae Fleming, 1821
Stammen Cryptodontini
Slekten Coelocorynus Kolbe, 1895
Coelocorynus abessynica DiGennaro, 2009
Coelocorynus alatus Krikken, 2003
Coelocorynus baleensis DiGennaro, 2009
Coelocorynus clarkei Antoine, 2003
Coelocorynus darwinianus Kolbe, 1909
Coelocorynus debeckeri Ruter, 1977
Coelocorynus decellei Krikken, 2003
Coelocorynus dechambrei Antoine, 1999
Coelocorynus desfontainei Antoine, 1999
Coelocorynus digennaroi Antoine, 2003
Coelocorynus elgonensis Antoine, 2003
Coelocorynus emalianus Antoine, 2003
Coelocorynus hiermeieri Antoine, 1999
Coelocorynus milishai DiGennaro, 2009
Coelocorynus minettii Antoine, 2003
Coelocorynus muhi Krikken, 2003
Coelocorynus opacicauda Arrow, 1926
Coelocorynus runsoricus Kolbe, 1895
Coelocorynus ruteri Antoine, 2003
Coelocorynus wallacei Krikken, 2003
Coelocorynus werneri Antoine, 1999


== Eksterne lenker ==
(en) Coelocorynus i Encyclopedia of Life 
(en) Coelocorynus i Global Biodiversity Information Facility 
Coelocorynus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bilde av Coelocorynus decellei Arkivert 5. mars 2014 hos Wayback Machine.
Bilde av Coelocorynus hiermeiri, hann
Xeloma

Xeloma er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Beskrivelse ==
Nokså små (ca. 10 millimeter), mer eller mindre brunspraglete gullbasser. Bunnfargen er brunsvart, med mer eller mindre tett dekke av lyse hår eller skjell som danner mønstre.


== Levevis ==
De voksne billene besøker blomster for å ete pollen.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Afrika, mest i den sørlige delen.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
Stammen Cetoniini Leach, 1815
Gruppen Cetoniina
Slekten Xeloma Kraatz, 1881
Xeloma antoinei Beinhundner, 1999
Xeloma aspersa Péringuey, 1896
Xeloma atra (Thunberg, 1818)
Xeloma burmeisteri Arrow, 1941
Xeloma cicatricosa (Burmeister, 1842)
Xeloma leprosa (Burmeister, 1842)
Xeloma maura (Boheman, 1860
Xeloma minettii Antoine, 2009
Xeloma pilicollis Kraatz, 1882
Xeloma seticollis (Kraatz, 1880)
Xeloma tomentosa (Gory & Percheron, 1833)
Xeloma vuilleti Bourgoin, 1914
Xeloma werneri Beinhundner, 1999


== Eksterne lenker ==
(en) Xeloma i Encyclopedia of Life 
(en) Xeloma i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Xeloma hos NCBI 
(en) Kategori:Xeloma – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Xeloma – detaljert informasjon på Wikispecies