jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Melphisubchela

Melphisubchela er en slekt av krepsdyr innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er alle bentiske bunndyr med relativt sett små øyne, sammenliknet med gruppen Hyperiidea hvor artene har større øyne og er frittsvevende planktoniske.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Melphidippidae  Stebbing, 1899
Slekt Melphisubchela  Boeck, 1871
Melphisubchela prehenda Andres, 1981
Melphisubchela subprehenda Andres, 1981


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Melphisubchela – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Melphisubchela i Global Biodiversity Information Facility 
Melphisubchela – detaljert informasjon på Wikispecies
Bindevevsregisteret

Norsk systemisk bindevevssykdom og vaskulittregister (NOSVAR) eller Bindevevsregisteret er et stort register som brukes til forskning, kvalitetssikring og kompetansehevning innen de sjeldne systemiske bindevevssykdomer og vaskulittsykdommer. Dette er sykdomsgrupper som består av sjeldne, men potensielt alvorlige former for revmatisme (revmatiske sykdommer). Registeret eies av Oslo universitetssykehus (OUS) og administereres av Revmatologisk seksjon, OUS, Rikshospitalet. Registrering gjøres ved Revmatologisk seksjon, OUS og basesers på skriftlig, informert samtykke fra pasienter med aktuelle diagnoser. Registeret finansieres av sykehuset og har ingen bindinger til farmasøytisk industri eller andre kommersielle aktører.


== Etikk og Datasikkerhet ==
Datatilsynet godkjente NOSVAR i 1998 og har senere fornyet konsesjonen, foreløpig til 2028. All registerering baseres på informert samtykke som innebærer at hver pasient får muntlig og skriftlig informasjon om registeret før pasienten eventuelt skriftlig godkjenner registrering. Om ønskelig, kan en trekke seg fra registeret når som helst. Når data tenkes brukt til forskning, søker registeret de regionale komiteer for medisinsk og helsefaglig forskningsetikk (REK) om godkjenning for hvert enkelt prosjekt. Dette for å sikre at alle lover og hensyn er ivaretatt.


== Historikk ==
Professor Øystein Førre, den gang ved Oslo Sanitetsforenings Revmatismesykehus (OSR) var en vesentlig pådriver for etablering av registeret. De første pasienter ble inkludert i 1999. Registerkonsulent Torhild Garen og Kari Fresjar har vært viktige for henholdsvis daglig drift og inklusjoner fra sengeposten. Overlege dr. med. Øyvind Palm har siden 2008 vært registerleder.


== Diagnoser ==
Totalt registreres 12 ulike diagnoser (pr 2015). Til sammen er over 3000 pasienter inkludert (pr 2016).
De største diagnosgruppene er 

Systemisk lupus erytematosus (ca 700 inkluderte)
Primært Sjögrens syndrom (ca 500 inkluderte)
Systemisk sklerose (ca 450 inkluderte)
Myositt (ca 250 inkluderte)
ANCA-assosiert vaskulitt (ca 200 inkluderte)


== Resultater ==
De aller fleste aktuelle pasienter ønsker å delta i registeret. Gjennom internt og eksternt faglig samarbeid har NOSVAR bidratt (pr 2016) med nye forskningsdata til 48 PubMed listede publikasjoner i internasjonale tidsskrift og fem PhD (doktrograds-) arbeider.


== Eksterne lenker ==
Revmatologisk seksjon, OUS, Rikshospitalet
Nosvar.no Arkivert 18. august 2016 hos Wayback Machine.
Lenke til publikasjonsliste Arkivert 19. august 2016 hos Wayback Machine.
Viridiana

Viridiana er en spansk spillefilm fra 1961 regissert av Luis Buñuel med romanen Halma, av  Benito Pérez Galdós som litterært forelegg.
Filmen ble vist under Filmfestivalen i Cannes i 1961, hvor den vant Gullpalmen.


== Medvirkende ==
Silvia Pinal - Viridiana
Fernando Rey - Don Jaime
Francisco Rabal - Jorge
Margarita Lozano - Ramona
Victoria Zinny - Lucía
Teresa Rabal - Rita


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Viridiana på Internet Movie Database 
(no) Viridiana hos Filmfront 
(sv) Viridiana i Svensk Filmdatabas 
(da) Viridiana i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Viridiana på Allociné 
(nl) Viridiana på MovieMeter 
(en) Viridiana på AllMovie 
(en) Viridiana på Turner Classic Movies 
(en) Viridiana på Rotten Tomatoes
Ochlesis

Ochlesis er en slekt av krepsdyri Ochlesidae-familie, som er direkte plassert (incertae sedis) innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr med relativt sett små øyne, til forskjell fra de planktonisk frittsvevende og mer storøyde artene i ordenen Hyperiidea.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Ochlesidae  Stebbing, 1910  = Odiidae Coleman & Barnard, 1991
Slekt Ochlesis Stebbing, 1910
Ochlesis alii J.L. Barnard, 1970 = Ochlesis Innocens
Ochlesis carinatus Ledoyer, 1986
Ochlesis caroleoninae Coleman & Lowry, 2006
Ochlesis eridundi J.L. Barnard, 1972
Ochlesis innocens Stebbing, 1910
Ochlesis lenticulosus K.H. Barnard, 1940
Ochlesis levetzowi Schellenberg, 1953
Ochlesis morgani Coleman & Lowry, 2006
Ikke akseptert Ochlesis meraldi J.L. Barnard, 1972 ( = Meraldia meraldi (J.L. Barnard, 1972))


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ochlesis – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Ochlesis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Ochlesis hos ITIS 
Ochlesis – detaljert informasjon på Wikispecies
Antarctodius

Antarctodius er en slekt av krepsdyri Ochlesidae-familie, som er direkte plassert (incertae sedis) innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr med relativt sett små øyne, til forskjell fra de planktonisk frittsvevende og mer storøyde artene i ordenen Hyperiidea.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Ochlesidae  Stebbing, 1910  = Odiidae Coleman & Barnard, 1991
Slekt Antarctodius  Berge, Vader & Coleman, 1999
Antarctodius antarcticus (Watling & Holman, 1981) - Antarktis
Antarctodius japonicus Ariyama, 2011 - Japan
Antarctodius noncarinatus Labay, 2010 - Okhotskhavet
Antarctodius rauscherti Coleman & Kauffeldt, 2001 - Antarktis


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Antarctodius – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Antarctodius i Global Biodiversity Information Facility
Cryptodius

Cryptodius er en slekt av krepsdyr i Ochlesidae-familie, som er direkte plassert (incertae sedis) innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr med relativt sett små øyne, til forskjell fra de planktonisk frittsvevende og mer storøyde artene i ordenen Hyperiidea.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Ochlesidae  Stebbing, 1910  = Odiidae Coleman & Barnard, 1991
Slekt Cryptodius  Moore, 1992
Cryptodius kelleri (Brüggen, 1907) - Barentshavet
Cryptodius unguidactylus Moore, 1992


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cryptodius – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Cryptodius i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Cryptodius hos Artsdatabanken 
(en) Cryptodius hos ITIS 
Cryptodius – detaljert informasjon på Wikispecies
Curidia

Curidia er en slekt av krepsdyri Ochlesidae-familie, som er direkte plassert (incertae sedis) innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr med relativt sett små øyne, til forskjell fra de planktonisk frittsvevende og mer storøyde artene i ordenen Hyperiidea.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Ochlesidae  Stebbing, 1910  = Odiidae Coleman & Barnard, 1991
Slekt Curidia  Thomas, 1983
Curidia andreae Coleman & Maturana Heinz, 2010
Curidia debrogania Thomas, 1983
Curidia knoxi Lowry & Myers, 2003
Curidia magellanica Coleman & Barnard, 1991
Curidia monicae Ortiz, Lalana & Varela, 2007
Curidia nunoi Winfield & Ortiz, 2013
Curidia ramonae Lowry & Myers, 2003
Curidia wakabarae De Souza-Filho & Serejo, 2008


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Curidia – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Curidia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Curidia hos ITIS 
Curidia – detaljert informasjon på Wikispecies
Gordonodius

Gordonodius er en slekt av krepsdyri Ochlesidae-familie, som er direkte plassert (incertae sedis) innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr med relativt sett små øyne, til forskjell fra de planktonisk frittsvevende og mer storøyde artene i ordenen Hyperiidea.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Ochlesidae  Stebbing, 1910  = Odiidae Coleman & Barnard, 1991
Slekt Gordonodius  Ariyama, 2011
Gordonodius zelleri (Berge, Vader & Coleman, 1999) - Japan


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gordonodius – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Gordonodius i Global Biodiversity Information Facility
Meraldia

Meraldia er en slekt av krepsdyri Ochlesidae-familie, som er direkte plassert (incertae sedis) innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr med relativt sett små øyne, til forskjell fra de planktonisk frittsvevende og mer storøyde artene i ordenen Hyperiidea.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Ochlesidae  Stebbing, 1910  = Odiidae Coleman & Barnard, 1991
Slekt Meraldia Barnard & Karaman, 1987
Meraldia birgeri Coleman & Lowry, 2006
Meraldia madeleinae Coleman & Lowry, 2006
Meraldia meraldi (J.L. Barnard, 1972)
Meraldia yorki Coleman & Lowry, 2006


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Meraldia – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Meraldia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Meraldia hos ITIS
Ochlesodius

Ochlesodius er en slekt av krepsdyr i Ochlesidae-familie, som er direkte plassert (incertae sedis) innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr med relativt sett små øyne, til forskjell fra de planktonisk frittsvevende og mer storøyde artene i ordenen Hyperiidea.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Ochlesidae  Stebbing, 1910  = Odiidae Coleman & Barnard, 1991
Slekt Ochlesodius Ledoyer, 1983
Ochlesodius spinicorni Ledoyer, 1982


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ochlesodius – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Ochlesodius i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Ochlesodius hos ITIS 
Ochlesodius – detaljert informasjon på Wikispecies
Odius

Odius er en slekt av krepsdyri Ochlesidae-familie, som er direkte plassert (incertae sedis) innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr med relativt sett små øyne, til forskjell fra de planktonisk frittsvevende og mer storøyde artene i ordenen Hyperiidea.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Ochlesidae  Stebbing, 1910  = Odiidae Coleman & Barnard, 1991
Slekt Odius Liljeborg, 1865 = Imbrexodius  Moore, 1992
Odius carinatus (Bate, 1862)
Odius cassigerus Gurjanova, 1972
Odius oclairi (Moore, 1992)
Odius polarsterni (Brandt & Vassilenko, 1995)
Ikke anerkjent Odius antarcticus Watling & Holman, 1981 ( = Antarctodius antarcticus (Watling & Holman, 1981))
Ikke anerkjent Odius kelleri Brüggen, 1907 ( = Cryptodius kelleri (Brüggen, 1907))


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Odius – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(no) Odius hos Artsdatabanken 
(sv) Odius hos Dyntaxa 
(en) Odius hos ITIS 
(en) Odius hos NCBI 
Odius – detaljert informasjon på Wikispecies
Postodius

Postodius er en slekt av krepsdyri Ochlesidae-familie, som er direkte plassert (incertae sedis) innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr med relativt sett små øyne, til forskjell fra de planktonisk frittsvevende og mer storøyde artene i ordenen Hyperiidea.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Ochlesidae  Stebbing, 1910  = Odiidae Coleman & Barnard, 1991
Slekt Postodius Hirayama, 1983
Postodius igneus Ariyama, 2011
Postodius imperfectus Hirayama, 1983
Postodius ornatus Ariyama, 2011
Postodius striatus Ariyama, 2011
Ikke anerkjent Postodius zelleri Berge, Coleman & Vader, 1999 ( = Gordonodius zelleri (Berge, Vader & Coleman, 1999))


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Postodius – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Postodius i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Postodius hos ITIS 
Postodius – detaljert informasjon på Wikispecies
Bergen krigshavn

Bergen krigshavn var et sjøområde underlagt innseilingsforbud for krigførende makters krigsskip og fartøyer.
Krigshavnområdet ble tidligere vurdert som vitalt for forsvaret av landsdelen og ble bevoktet av Bergen festning.
Grensene for Bergen krigshavn ble kunngjort med basis i nøytralitetsforskriftene av 18. desember 1912 og 13. mai 1938, som inneholdt nærmere bestemmelser om hvordan nøytraliteten skulle håndheves av nøytralitetsvernet.
Grensene for krigshavnen har variert gjennom tidene og er fastsatt i Kongelig resolusjoner og forskrifter med hjemmel i lov. Følgende Kongelige resolusjoner har definert grensene for krigshavnen.

Kgl. res. av 20. januar 1913, 21. august og 11. september 1914 fastsatte Bergen krigshavn
Kgl. res. av 19. august og 7. oktober 1938 fastsatte Bergen krigshavn som Bergens havn og innløpene til denne innenfor en linje: Fonnes (Lygefjordens østside, Hellisøy fyr, Tekslen (Korsfjordens nordside), Lysekloster kirke.
Kgl. res. av 17. februar 1950 fastsette Bergen krigshavn som farvannet innenfor linjen Fonnes (Lygrefjordens øst- side) - Hellesøy fyr -  Lesle Odde -   Gangvarskjær - Herboskjær -  Hufteskjær - Marsteinen - Salturholmen - Svarthelleren - Dalhovde.
Forskrift av 2. mai 1997 Forskrift om adgang til og opphold på norsk territorium under fredsforhold for fremmede militære og sivile statsfartøyer (FOR-1997-05-02-396) 


== Se også ==
Liste over norske krigshavner


== Referanser ==
Takayasus arteritt

Takayasus arteritt (TAK) er en sjelden revmatisk vaskulitt-sykdom der immunsystemet av ukjent grunn blir for aktivt og ved en feil angriper kroppens egne, store pulsårer. Sykdommen angriper oftest hos unge kvinner og kan vare i mange år .


== Forekomst ==
Sykdommen er sjelden. En studie viste forekomst (prevalens) på 22 tilfeller per million etnisk norske, 78/million etniske asiater og 108/million etniske afrikanere i Norge. TAK var 6-7 ganger vanligere blant kvinner enn menn. Alder ved sykdomsstart var i gjennomsnitt 32 år . I Norsk systemisk Bindevevssykdom og vaskulittregister (NOSVAR) er (per 2015) ca 100 pasienter med TAK registrert.


== Symptomer ==
Sjeldenhet og symptomer som er vanskelige å tolke bidrar til at diagnosen ofte stilles sent i sykdomsforløpet. Noen sykdomstegn er:

Nattesvette og slapphet over uker-måneder
Leddmerter og/eller leddbetennelser (artritt)
Ømhet langs pulsårene på halsen (Carotidyni)
Ved langtkommet sykdom kan tegn på redusert blodsirkulasjon oppstå (svimmelhet og/eller synsforstyrrelser og/eller leggkramper (klaudikasjon) ved fysisk belastning)
Hjerneslag eller TIA
Hjerteinfarkt


== Undersøkelsesfunn ==
Forhøyede betennelsesprøver ("Senkningsreaksjon", CRP)
Redusert eller tapt puls ved håndledd, ofte bare på en av sidene
Forskjell i blodtrykk på høyre og venstre overarm (systolisk mer enn 10mmHg forskjell ved gjentatte målinger)
Bildeundersøkelser (CT- eller MR-angiografi) som viser langstrakte trange områder i pulsårer, oftest til armer og på halsen
PET/CT viser økt 18FDG-opptak i de betente, store pulsårer


== Behandling ==
Prednisolon demper betennelsen og reduserer risiko for flere skader. For å unngå for høye doser over tid, kombineres ofte med annen sykdomsdempende behandling slik som methotrexat. Forebygging av prednisolon-utløst benskjørhet (osteoporose) er også aktuelt. I noen tilfeller er utprøvende behandling med TNF-hemmere, for eksempel infliximab, nødvendig. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Takayasus; Revmatologisk seksjon, OUS, Rikshopsitalet
Takayasus; Vaskulitt.no
Pasientinformasjon om Prednisolon
Pasientinformasjon om Methotrexat
Pasientinformasjon om infliximab
Joseph Wiggins

Joseph Wiggins (født 3. september 1832 i Norwich, død 13. september 1905 i Harrogate) var en britisk sjøkaptein. Han var medlem av Royal Geographical Society
Han drev handel til sjøs blant annet ved å utnytte en del av den nordlige sjøruten til Sibir. Han var en foregangsmann når det gjaldt å vise nytten av handelsforbindelser sjøveien mellom landene ved Nordsjøen og de nordlige deler av Sibir. Han innledet reisene i 1874, og nådde Ob to ganger, og fem ganger reiste han med last til Jenisei hvor han en gang gikk over 3000 km oppstrøms. Han bidro til byggingen av den Transsibirske jernbane ved å frakte en stor last med jernbaneskinner.
Han ble hedret av tsar Aleksander III for sin pionervirksomhet, Adolf Erik Nordenskiöld mente Wiggins reise til Sibir var på høyde med den første britiske handelsseilas til India. I 1894 ble han tildelt Murchison Award av Royal Geographical Society.
Jonas Lied leste Wiggins bok om Sibir og Nordøstpassasjen noe som ga Lied ideer til forretningsvirksomhet i Sibir.I 2016 ble vraket av damskipet Thames, som Wiggins brukt på Jenisei i 1876, funnet.


== Referanser ==
Johnson, Henry (2011). The Life And Voyages Of Joseph Wiggins: Modern Discoverer Of The Kara Sea Route To Siberia; Based On His Journals And Letters. Kessinger Publishing (original publisher John Murray, London). ISBN 978-1162995625. 


== Eksterne lenker ==
ARCTIC, VOL. 47, NO. 4 (DECEMBER 1994) P. 405– 410 "Joseph Wiggins (1832 –1905)"