jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Rhomborhina splendida

Rhomborhina splendida er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
En middelsstor, avlang, ensfarget skinnende grønn gullbasse. Hos denne slekten har ikke hannene noe fremspring i pannen, hodet er flatt og avlangt firkantet.


== Utbredelse ==
Arten lever på Taiwan.


== Systematisk plassering ==
Som for flere andre av gullbasse-slektene med navn som slutter på "-rhina" er det uklart om navnet bør staves med én (-"rhina") eller to (-"rrhina") r-er.

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Rhomborhina Burmeister, 1842
Rhomborhina splendida Moser, 1913


== Kilder ==
Moser, J. (1913) Beitrag zur kenntnis der Cetoniden XII. Annales de la Societe entomologique de Belgique. Bruxelles 57: 155-169.


== Eksterne lenker ==
(en) Rhomborhina splendida i Encyclopedia of Life 
(en) Rhomborhina splendida i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Rhomborhina splendida – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Rhomborhina splendida – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bilde av arten
Rhomborhina bossioni

Rhomborhina bossioni er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
En nokså stor (opptil 35 millimeter), avlang, ensfarget skinnende grønn gullbasse. Hos denne slekten har ikke hannene noe fremspring i pannen, hodet er flatt og avlangt firkantet.


== Utbredelse ==
Arten lever i Laos og det nordlige Thailand (Chiang Mai).


== Systematisk plassering ==
Som for flere andre av gullbasse-slektene med navn som slutter på "-rhina" er det uklart om navnet bør staves med én (-"rhina") eller to (-"rrhina") r-er.

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Rhomborhina Burmeister, 1842
Rhomborhina bossioni Bourgoin, 1916


== Kilder ==
Bourgoin, A. (1916) Diagnoses préliminaires de Cétonides nouveaux de l'Indo-Chine. Bulletin de la Société entomologique de France :109-112.


== Eksterne lenker ==
(en) Rhomborhina bossioni i Encyclopedia of Life 
(en) Rhomborhina bossioni i Global Biodiversity Information Facility 
Rhomborhina bossioni – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bilde av arten
Kyskredotunnelen

Kyskredotunnelen er et 67 meter langt rasoverbygg langs riksvei 7 i Eidfjord kommune i Vestland. Det ble åpnet i 1988.


== Se også ==
Furlotunnelen
Fossånatunnelen


== Kilder ==
Vegvesenets vegkart
Hardanger 21. januar 1989 (s. 6-7)


== Eksterne lenker ==
Kyskredotunnelen på Google Street View
Badehusbukta/Skråvika naturminne

Badehusbukta og Skråvika naturminne ligger rundt 50 meter nordøst for Minnehallen i Stavern. Furuskogen i Badehusbukta består av ca. 100 trær, noen 10 meter fra stranda, mens Svartfuruene i Skråvika er et fremmed treslag, med opprinnelse i Sør-Europa og Vest-Asia. Svartfuruene i Skråvika består i dag av en liten gruppe trær på en gressbakke, rundt 15 meter fra sjøen. Trærne er omkring 20 meter høye.Naturverdi: To bestand av furu i Furuskogen på vestsiden av Badehusbukta er på 15 dekar. Furuene i Skråvika står i to grupper. Bestand av svartfuru, Pinus nigra.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Badehusbukta og Skråvika naturminne Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boken Natur i Vestfold
Naturbase Faktaark
Bjønnesholmen biotopvernområde

Bjønnesholmen biotopvernområde i Viksfjord er et svært viktig hekkeområde for fiskemåker. På nordsiden av Bjønnesholmen, mot Flatholmen, er det et grunntvannsområde. Hekkebestanden på Bjønnesholmen må sees i sammenheng med hekkebestanden på Flatholmen.Bjønnesholmen er en lav holme i Viksfjord øst for Bjønnes, ca 2,3 km sør for Tjølling kirke. Østre del av holmen er løsmasser med engvegetasjon, mens midtre og vestre deler har mer svaberg (syenitt) og noe buskvegetasjon. Nord for holmen er det gruntvannsområder. Største høyde er 6 moh.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bjønnesholmen biotopvernområde Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boken Natur i Vestfold
Naturbase Faktaark
NM i mangekamp 1951

NM i mangekamp 1951 var en del av NM i friidrett 1951.
Det ble konkurrert i femkamp og tikamp for menn, og trekamp og femkamp for kvinner. 
Mesterskapet i femkamp for menn ble arrangert i Larvik 24. juni.
Mesterskapet i tikamp ble arrangert i Trondheim 1.-2. september.
Mesterskapet i trekamp ble arrangert i Larvik 21. juni.


== Menn ==


=== Femkamp ===


=== Tikamp ===


== Kvinner ==


=== Trekamp ===


=== Femkamp ===


== Referanser ==


== Kilder ==
NM 10-kamp Arkivert 25. august 2016 hos Wayback Machine.
NM 5-kamp menn Arkivert 25. august 2016 hos Wayback Machine.
NM 5-kamp kvinner Arkivert 25. august 2016 hos Wayback Machine.
NM 3-kamp kvinner Arkivert 25. august 2016 hos Wayback Machine.
NM i mangekamp 1952

NM i mangekamp 1952 var en del av NM i friidrett 1952.
Det ble konkurrert i femkamp og tikamp for menn og trekamp for kvinner. 
Mesterskapene i trekamp og femkamp ble arrangert i Stavanger 15. juni.
Mesterskapet i tikamp ble arrangert i Odda 20.-21. september.


== Menn ==


=== Femkamp ===


=== Tikamp ===


== Kvinner ==


=== Trekamp ===
Kun 2 deltagere.


== Referanser ==


== Kilder ==
NM 10-kamp Arkivert 25. august 2016 hos Wayback Machine.
NM 5-kamp menn Arkivert 25. august 2016 hos Wayback Machine.
NM 3-kamp kvinner Arkivert 25. august 2016 hos Wayback Machine.
NM i mangekamp 1953

NM i mangekamp 1953 var en del av NM i friidrett 1953.
Det ble konkurrert i femkamp og tikamp for menn, og trekamp og femkamp for kvinner. 
Mesterskapet i trekamp for kvinner og femkamp for menn ble arrangert i Halden 21. juni.
Mesterskapet i femkamp for kvinner og tikamp ble arrangert på Bislett stadion i Oslo 26.-27. september.


== Menn ==


=== Femkamp ===


=== Tikamp ===


== Kvinner ==


=== Trekamp ===


=== Femkamp ===


== Referanser ==


== Kilder ==
NM 10-kamp Arkivert 25. august 2016 hos Wayback Machine.
NM 5-kamp menn Arkivert 25. august 2016 hos Wayback Machine.
NM 5-kamp kvinner Arkivert 25. august 2016 hos Wayback Machine.
NM 3-kamp kvinner Arkivert 25. august 2016 hos Wayback Machine.
NM i mangekamp 1954

NM i mangekamp 1954 var en del av NM i friidrett 1954.
Det ble konkurrert i femkamp og tikamp for menn, og trekamp og femkamp for kvinner. 
Mesterskapet i trekamp for kvinner og femkamp for menn ble arrangert i Lillehammer 20. juni.
Mesterskapet i femkamp for kvinner og tikamp ble arrangert i Larvik 24.-25. juli.


== Menn ==


=== Femkamp ===


=== Tikamp ===


== Kvinner ==


=== Trekamp ===


=== Femkamp ===


== Referanser ==


== Kilder ==
NM 10-kamp Arkivert 25. august 2016 hos Wayback Machine.
NM 5-kamp menn Arkivert 25. august 2016 hos Wayback Machine.
NM 5-kamp kvinner Arkivert 25. august 2016 hos Wayback Machine.
NM 3-kamp kvinner Arkivert 25. august 2016 hos Wayback Machine.
NM i mangekamp 1955

NM i mangekamp 1955 var en del av NM i friidrett 1955.
Det ble konkurrert i femkamp og tikamp for menn, og trekamp og femkamp for kvinner. 
Mesterskapet i trekamp for kvinner og femkamp for menn ble arrangert på Skatval 26. juni.
Mesterskapet i femkamp for kvinner og tikamp ble arrangert i Kristiansand 30.-31. juli.


== Menn ==


=== Femkamp ===


=== Tikamp ===


== Kvinner ==


=== Trekamp ===


=== Femkamp ===


== Referanser ==


== Kilder ==
NM 10-kamp Arkivert 25. august 2016 hos Wayback Machine.
NM 5-kamp menn Arkivert 25. august 2016 hos Wayback Machine.
NM 5-kamp kvinner Arkivert 25. august 2016 hos Wayback Machine.
NM 3-kamp kvinner Arkivert 25. august 2016 hos Wayback Machine.
Bratthagen naturminne

Bratthagen naturminne ble opprettet for å bevare en veiskjæring som består av bergarten foyaitt, og som i den nordlige halvdelen av naturminnet gjennomskjæres av mange steile nefelinsyenitt-pegmatittganger. Foyaitt er en bergart som er beslektet med larvikitt. De mange spesielle mineralene gir naturminnet stor vitenskapelig verdi.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bratthagen naturminne Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boken Natur i Vestfold
Naturbase Faktaark
Rhomborhina violacea

Rhomborhina violacea er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
En nokså stor (opptil 35 millimeter), avlang, ensfarget skinnende gullbasse, kroppen mer eller mindre lilla til fiolett på farge. Hos denne slekten har ikke hannene noe fremspring i pannen, hodet er flatt og avlangt firkantet.


== Utbredelse ==
Arten lever i Kina.


== Systematisk plassering ==
Som for flere andre av gullbasse-slektene med navn som slutter på "-rhina" er det uklart om navnet bør staves med én (-"rhina") eller to (-"rrhina") r-er.

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Rhomborhina Burmeister, 1842
Rhomborhina violacea Schürhoff, 1942


== Kilder ==
Schürhoff, P.N. (1942) Beiträge zur Kenntnis der Cetoniden IX. Mitteilungen der Münchner entomologischen Gesellschaft (E.V.) 32(1): 279-293.


== Eksterne lenker ==
(en) Rhomborhina violacea i Encyclopedia of Life 
(en) Rhomborhina violacea i Global Biodiversity Information Facility 
Rhomborhina violacea – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bilde av arten
Omsorgsbiblioteket

Omsorgsbiblioteket er et digitalt bibliotek hvor forskning og utviklingsarbeid blir samlet og oppsummert. I Meld. St. 29 (Morgendagens omsorg) fikk Senter for omsorgsforskning i oppdrag å være et dokumentasjonssenter for forsknings-, utviklings- og innovasjonsarbeid i helse- og omsorgssektoren. Som en følge av dette ble Omsorgsbiblioteket opprettet i 2016, på Helsebibliotekets plattform. 
Målgruppen for biblioteket er ledere og ansatte i kommunal helse- og omsorgstjeneste, politikere, pasienter og pårørende, ansatte og studenter i forsknings- og utdanningsinstitusjoner, fag- og profesjonsforeninger, frivillige organisasjoner, media og leverandører i kommunenes omsorgstjeneste.
Omsorgsbiblioteket er organisert i emner og delemner. Hvert emne har en emneredaktør og inneholder en oppsummering av kunnskap. Det ligger 18 oppsummeringer av kunnskap i Omsorgsbiblioteket. I arkivet (Unit) ligger det referanser og fulltekstdokumenter knyttet til de ulike emnene. 


== Emner ==
Brukermedvirkning
Nevrologiske tilstander
Forebyggende hjemmebesøk
Helse- og omsorgstjenester til den samiske befolkning
Hverdagsrehabilitering
Pasientforløp
Pasientsikkerhet
Ernæring
Leve hele livet
Medisinskfaglig tilbud
Offentlig innovasjon
Palliativ omsorg
Psykisk helsearbeid
Velferdsteknologi


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted for Omsorgsbiblioteket
Senter for omsorgsforskning
Helsebiblioteket
Unit
Intervjuguide

En intervjuguide kan karakteriseres som et manuskript som strukturerer et intervjuforløp mer eller mindre stramt. Den kan enten inneholde noen temaer som skal dekkes (semi-strukturert), eller den kan inneholde en detaljert rekke av omhyggelig formulerte spørsmål (strukturert). En intervjuguide brukes ofte i forbindelse med et kvalitativt forskningsintervju. Ved utformingen av en intervjuguide fokuseres det ofte på (1) temaet for undersøkelsen, (2) formålet med intervjuet og (3) hvordan det skal gjennomføres og behandles i etterkant.


== Semi-strukturert ==
I en semi-strukturert intervjuguide er temaene som dekkes i all hovedsak fastlagt på forhånd. Rekkefølgen blir imidlertid bestemt underveis. Dette gjør at intervjuer kan følge intervjuobjektets fortelling og samtidig få informasjon om fastlagte temaer. Denne fleksibiliteten gjør at spørsmålene kan knyttes opp mot intervjuobjektets forutsetninger og gir samtidig rom for at det kan tas opp temaer som ikke er planlagt på forhånd. Spørsmålene er som regel ikke klart formulert, men nedtegnet i stikkordsform eller beskrivelser som intervjuer bruker som utgangspunkt for spørsmålsstillingen. Jo mer spontan intervjuet er, jo større er sannsynligheten for å få spontane, levende og uventede svar. Her er det imidlertid viktig for intervjuer å være oppmerksom på at samtalen ikke tar en retning som er irrelevant for prosjektet.


== Strukturert ==
I en strukturert intervjuguide er spørsmålene, og rekkefølgen på spørsmålene klart formulert på forhånd. Det sikrer informasjon som er lett å reprodusere (høy reliabilitet) og det gir gode muligheter for å sammenligne svarene til de som har blitt intervjuet.


== Spørsmålsformulering ==
En velkjent utfordring når man lager en intervjuguide er at spørsmålene bli for abstrakte, generelle, eller at de blir for ledende. Spørsmålene i intervjuguiden bør derfor utformes med tanke på de som skal besvare dem og være korte, enkle og presise. Intervjuspørsmålene har ofte en deskriptiv form med hva- og hvordan-spørsmål.


== Referanser ==
Tidsskrift for omsorgsforskning

Tidsskrift for omsorgsforskning er et vitenskapelig tidsskrift som utgis av Senter for omsorgsforskning i samarbeid med Universitetsforlaget. Det er kategorisert som nivå 1-tidsskrift.
Tidsskriftet er utgitt siden 2015 og kommer med tre nummer per år. Ett av numrene hvert år er temanummer: 2016: Samhandlingsreformen, 2017: Velferdsteknologi, 2018: Hva er omsorg?
Målgruppe er ledere og andre ansatte innen kommunale helse- og omsorgstjenester, i tillegg til annen forvaltning og forskere og politikere.
Tidsskriftet inneholder forskningsartikler og fagartikler i tillegg til tall og statistikk fra omsorgsfeltet, bokomtaler, oppsummering av aktuelt fra fagområdet og intervju med forskere.
Bakgrunn for utgivelsen er at en del forskning innen pleie og omsorg ikke når ut til praksisfeltet i kommunene. Alle kommuner mottok derfor fra ett til 25 eksemplarer av hvert nummer avhengig av folketallet i kommunene til og med 2017. Fra 2018 utgis Tidsskrift for omsorgsforskning gjennom åpen tilgang (open access) gull. Det vil si at det ikke er nødvendig med abonnement eller passord for å lese tidsskriftet.


== Redaktører ==
2015–juni 2017: Tor Inge Romøren
Juni 2017– : Oddvar Førland


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Brånakollene naturreservat

Brånakollene naturreservat har et svært rikt insektliv knyttet til gamle trær og død ved. Mangfoldet av billearter er stort. Samtlige arter av ville løvtrær i Norge vokser i reservatet.
Fra toppen nord i reservatet er det fin utsikt over store deler av søndre Vestfold,og ut mot Oslofjorden. Toppen, som strekker seg 225 meter over havet, stikker opp over kronetaket i reservatet. Området rundt toppen er så hardt beitet av elg vinterstid at ny skog ikke får anledning til å etablere seg.Naturreservatet er tidligere vurdert som svært verneverdig og et område som det den gang ikke var funnet noe lignende av i norsk bøkeskognatur, 
både med hensyn til rik utforming og urørthet. Edelløvskogen består av smyle-bøkeskog og myskebøkeskog.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Brånakollene naturreservat Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boken Natur i Vestfold
Naturbase Faktaark
Omsorgsforskningskonferansen

Omsorgsforskningskonferansen (Den nasjonale konferansen for omsorgsforskning) arrangeres i Norge annethvert år av Senter for omsorgsforskning, noen ganger i samarbeid med andre. Konferansen presenterer praksisnær forskning for omsorgstjenestene.
Den første konferansen ble arrangert på Gjøvik (Gjøvik Gård og Quality Hotel Strand) i 2008.

Hver konferanse har et overordnet tema, og den holdes over to dager.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Bølene fuglefredningsområde

Bølene fuglefredningsområde har en av de største, kjente hekkebestandene av teist på Skagerrakkysten. Bølene består av fire større og flere mindre skjær, nordøst for Svenner. Skjærene er småkuperte, med lite eller ingen vegetasjon.
Bølene er en regionalt svært viktig hekkeplass for teist. Opp mot 50 individer har blitt observert i hekketiden, og det er et høyt tall for en art som ellers er fåtallig på Skagerrakkysten. Også ærfugl, sildemåke, gråmåke og svartbak bruker Bølene som hekkeplass.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bølene fuglefredningsområde Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boken Natur i Vestfold
Naturbase Faktaark
Mohammad Derawi

Mohammad Derawi (født i desember 1985) er professor i biometri og smartteknologi ved Institutt for elektroniske systemer ved NTNU i Gjøvik. Han ble 29 år gammel omtalt som Norges yngste professor innen elektroteknikk. Han har spesialisert seg innenfor informasjonssikkerhet, biometri, smarte enheter, programmering og mikrokontroller. Derawi jobber i skjæringsfeltet mellom informasjonssikkerhet, bioinformatikk og elektronikk, som for eksempel e-helse og trådløse EKG-sensorer.
Derawi er utdannet sivilingeniør i informasjonsteknologi fra Danmarks Tekniske Universitet (DTU) i 2009. Han tok dobbelt opp med fag og ble ferdig med en Master in Computer Science da han var 22 år gammel. Videre fullførte han en doktorgrad i informasjonssikkerhet som 25-åring ved (DTU). Hans forskning er å spesialisere seg på gjenkjennelse av eierens ganglag og fingeravtrykk på mobiltelefonen. For at teknologien skal virke, må mobiltelefonen først lære eierens ganglag å kjenne. Det gjør man ved å spasere fram og tilbake på en strekning på 20–30 meter med mobiltelefonen i forskjellige posisjoner, for eksempel i bukselommen, i hånden og i jakken. Akselerometeret fanger opp mønsteret i bevegelsene og danner en profil av eieren.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Publikasjoner
Offisielt nettsted
Fredrikshald (valgkrets)

Fredrikshald var en egen valgkrets som kjøpstad ved valget til Eidsvoldsforsamlingen og i de påfølgende stortingsvalgene fram til 1918. Valgene fram til 1903 foregikk i to omganger. Et valgting av alle stemmeberettigede valgte et antall valgmenn. Valgmennene valgte representant og vararepresentant i et valgmannsting. Disse var vanligvis selv valgmenn, og hadde ikke anledning til å stemme på seg selv.
I 1815 valgte Fredrikshald og Fredrikstad én representant sammen. Statsråd Carsten Tank ble valgt. Sorenskriver Carl Adolph Dahl var hans vara.

Fra 1844 til 1861 hadde valgkretsen Fredrikshald to representanter.

Fra 1862 hadde Fredrikshald igjen én representant. Fra 1882 ble partitilknytning en faktor ved valgene.

I perioden 1906-1918 ble valgene praktisert som flertallsvalg

Fra 1921 til 1950 utgjorde Fredrikshald, Sarpsborg, Fredrikstad, Moss og Drøbak én valgkrets som valgte fire representanter sammen.


== Referanser ==
Elva naturreservat

Elva naturreservat er en stor, flat fattigmyr. En flatmyr får tilførsel av vann både fra nedbør og fra jorda omkring.
Næringsinnholdet i jorda omkring bestemmer mangfoldet av plantearter på en flatmyr. Er tilgangen på næringsstoffer liten, blir mangfoldet lite. Elva har lite artsmangfold, og kalles derfor en fattigmyr.Deler av myra er overgangstype til sumpskog, vesentlig med forekomst av kattehale, dunkjevle og sverdlilje.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Elva naturreservat Arkivert 10. januar 2019 hos Wayback Machine. Boken Natur i Vestfold
Naturbase Faktaark
Guranda Kordzadze

Guranda Kordzadze-Triantafyllou (født 16. juli 1977 i Tbilisi) er en norsk sakprosaforfatter og lærer.
Kordzadze er utdannet engelsklektor fra Universitetet i Oslo. Hun har undervist siden 2010, først ved Sogn videregående skole og fra 2013 arbeidet som norsk- og engelsklærer ved minoritetsspråklig opplæring på Kuben videregående skole. Hun er født i Georgia og har tidligere arbeidet som språkinstruktør i engelsk ved Universitetet i Tiblisi. Gjennom sitt mangeårige arbeid med flerspråklige og nyankomne elever gikk hun sammen med kollega Belkisa Kolenovic og skrev lærebokverket First Contact - Grunnleggende engelsk utgitt på GAN Aschehoug i 2015. Læreverket består av elevbok, lærers bok og en mobil-app og er i hovedsak rettet mot minoritetsspråklige elever i alderen 15 til 19 år med begrenset tidligere skolegang, og det dekker målene for begynneropplæringen i engelsk for grunnskolen.


== Bibliografi ==
2015: First Contact - Grunnleggende engelsk GAN Aschehoug undervisning, medforfatter: Belkisa Kolenovic ISBN 9788249218028
2015: First Contact - Grunnleggende engelsk. Teachers book Gyldendal undervisning, medforfatter: Belkisa Kolenovic ISBN 9788249218035


== Referanser ==
Belkisa Kolenovic

Belkisa Kolenovic (født 17. april 1983 i Bosnia) er en norsk sakprosaforfatter og lærer.
Kolenovic har utdannelse som engelsk- og historielærer fra Universitetet i Oslo. Hun har undervist siden 2010 og fra 2013 arbeidet som norsk- og engelsklærer ved minoritetsspråklig opplæring på Kuben videregående skole. Gjennom sitt mangeårige arbeid med flerspråklige og nyankomne elever gikk hun sammen med kollega Guranda Kordzadze og skrev lærebokverket First Contact - Grunnleggende engelsk utgitt på GAN Aschehoug i 2015. Læreverket består av elevbok, lærers bok og en mobil-app og er i hovedsak rettet mot minoritetsspråklige elever i alderen 15 til 19 år med begrenset tidligere skolegang, og det dekker målene for begynneropplæringen i engelsk for grunnskolen.


== Bibliografi ==
2015: First Contact - Grunnleggende engelsk GAN Aschehoug undervisning, medforfatter: Guranda Kordzadze ISBN 9788249218028
2015: First Contact - Grunnleggende engelsk. Teachers book Gyldendal undervisning, medforfatter: Guranda Kordzadze ISBN 9788249218035


== Referanser ==
Fredriksvern verft naturminne

Fredriksvern verft naturminne, i 1930 ble ett lindetre, to asketrær og to eiketrær på Fredriksvern verft fredet.
Lindetreet er 17 meter høyt, og stammen har en omkrets i brysthøyde på 3 meter. De to asketrærne står i nærheten av vakta ved den gamle inngangen til militærleiren. Det vestre treet er 19 meter høyt, og stammen har en omkrets i brysthøyde på 3 meter. Det østre treet er 17 meter høyt, og har en omkrets i brysthøyde på i underkant av 2,5 meter.
Eiketrærne er store og velutviklede, trærne er en del av hageanlegget til kommandantboligen. Trærne har en høyde på 17 meter, og har en omkrets i brysthøyde på 280-240 centimeter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fredriksvern verft naturminne Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boken Natur i Vestfold
Naturbase Faktaark
Fugløyrogn naturreservat

Fugløyrogn naturreservat er et viktig hekke- og oppvekstområde for sjøfugler. I 2008 ble fuglebestanden på øya registrert. Både fiskemåker, svartbak, tjeld, ærfugl, gråmåker og makrellterner lå på reir i reservatet.
Midt inne i Mølen fuglefredningsområde, mellom spissen på Mølen og Fugløya (Larvik), ligger en lav holme. Det er Fugløyrogn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fugløyrogn naturreservat Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boken Natur i Vestfold
Naturbase Faktaark
Rhomborhina taiwana

Rhomborhina taiwana er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
En nokså stor, avlang, ensfarget skinnende gullbasse. Hos denne slekten har ikke hannene noe fremspring i pannen, hodet er flatt og avlangt firkantet.


== Utbredelse ==
Arten lever på Taiwan.


== Systematisk plassering ==
Som for flere andre av gullbasse-slektene med navn som slutter på "-rhina" er det uklart om navnet bør staves med én (-"rhina") eller to (-"rrhina") r-er.

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Rhomborhina Burmeister, 1842
Rhomborhina taiwana Sawada, 1949


== Kilder ==
Sawada, H. (1949) Notes on some Formosan Lamellicorn-beetles of the Cetoniinae and Trichiinae. Transactions of the Kansai entomological Society 14(2): 70-72.


== Eksterne lenker ==
(en) Rhomborhina taiwana i Encyclopedia of Life 
(en) Rhomborhina taiwana i Global Biodiversity Information Facility 
Rhomborhina taiwana – detaljert informasjon på Wikispecies