jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Krags terrasse (Oslo)

Krags terrasse (1-15, 2-14C) er en vei i Holmenkollen i bydel Vestre Aker. Den går som en fortsettelse av Krags vei opp til Dagaliveien.
Veien fikk navn i 1927 etter ingeniør og veidirektør Hans Hagerup Krag, som for øvrig er minnet i statueform ved Kragstøtten i Voksenkollveien.
Veien har villabebyggelse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Krags terrasse». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 314. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (K)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Korsvoll terrasse (Oslo)

Korsvoll terrasse (1A-25, 2A-30) er en vei på Korsvoll i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går sørover fra Skjoldveien og ender som blindvei sør for Krossveien.
Navnet ble vedtatt i 1933.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Korsvoll terrasse». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 314. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
DR Ramasjang

DR Ramasjang er en dansk barnekanal og Danmarks Radios fjerde lisensfinansierte fjernsynskanal. DR Ramasjang gikk på luften 1. november 2009 med Signe Lindkvist som sjef.
DR Ramasjang sender hver dag fra klokken 05 til 20.


== Historikk ==
Kanalen kan mottas via MPEG-4 på det digitale sendenett.
DR Ramasjang ble på kort tid Danmarks største barnekanal, det vil si større enn betalingskanalene Disney Channel og Cartoon Network. Dette ble satt i sammenheng med at Ramasjang er en lisenskanal, noe som innebar at alle med digitalt- og MPEG-4-signal kan se DR Ramasjang, så lenge de betaler DR-lisens.
Den 22. mars 2011 startet Ramasjang også som radiokanal på DAB og på nettet. I 2013 introduserte kanalen også sin egen app til mobiltelefoner og nettbrett, som inneholder spill og underholdning med alle de kjente programmer fra kanalen.
I forbindelse med DRs omlegning av kanaler i 2013 ble Ramasjang delt i to. Programmene for barn under syv år ble værende på Ramasjang, mens program for barn opp til 12 år ble flyttet til nabokanalen DR Ultra.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(da) Offisielt nettsted
Vadsekk

Vadsekk er en eldre type reisesekk til klær og liknende, som er laget av skinn eller lerret, ofte med et brodert mønster. Betegnelsen brukes både om tidligere tiders enkle, poseforma bagasjesekker med snøring øverst og vesker og skrepper med håndtak.Ordet kommer fra det middelnedertysk watsak, som er satt sammen av wat, som betyr «klær» og tilsvarer det norrøne váð som også forekommer i vadmel (grovt, løstvevd ullstoff), og sak, «sekk». Det opprinnelige ordet ble også opptatt i slavisk og lånt tilbake i middelnedertysk i formen weske og norsk veske.

		


== Se også ==
Veske
Skipssekk
Bagasje
Koffert
Ryggsekk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Spectre

Spectre er den 24. filmen om den britiske agenten James Bond, og den fjerde der Daniel Craig spiller hovedrollen. Filmen hadde norgespremiere 30. oktober 2015. Blant de medvirkende er Daniel Craig, Christoph Waltz, Ralph Fiennes, Monica Bellucci og Lea Seydoux. Sam Smith synger filmlåten «Writing's on the wall».


== Handling ==
Bond har vært i Mexico og sikret seg en blekksprutring som tilhørte leiemorderen Marco Sciarra. Men deretter blir han suspendert fra tjenesten. Beslutningen om suspensjon tas av M, sjefen for MI5, som er i klammeri med C som ønsker å slå sammen MI5 og MI6. 
Ringen gir Bond innpass på et møte i Roma som Sciarras enke har fortalt om, men Bond jages ut og rømmer til Østerrike. Der viser det seg at herr White, en mellomleder i SP.E.C.T.R.E. ( SPecial Executive for Counter-intelligence, Terrorism, Revenge and Extorsion), er døende. Sammen med Whites datter oppsøker Bond den tekniske eksperten Q, som finner datafiler i blekksprutringen. Q sier de må reise til Marokko, men der tas de til fange, og havner i et ørkenkrater der Franz Oberhauser avslører at SP.E.C.T.R.E. har skumle planer om å gjennomføre angrep verden over. Så bærer det til London der de arresterer skurkene og kjører derfra i en Aston Martin DB5.


== Rolleliste ==
Daniel Craig – James Bond, agent 007
Christoph Waltz – Ernst Stavro Blofeld. Bonds nemesis, og den mystiske mesterhjernen bak SP.E.C.T.R.E.
Léa Seydoux – Dr. Madeleine Swann, psykiater ved en privat medisinsk klinikk i de østerrikske alpene
Ben Whishaw – Q, eksperten i MI6 som utstyrer James Bond med utstyr og forskjellige duppeditter
Naomie Harris – Eve Moneypenny, en tidligere aktiv agent som deretter begynte som assistenten til M
Dave Bautista – Mr. Hinx, leiemorder for SP.E.C.T.R.E.
Andrew Scott – leder for Joint Intelligence Service, og agent for SP.E.C.T.R.E.
Monica Bellucci – Lucia Sciarra, ektefellen til leiemorder Marco Sciarra.
Ralph Fiennes – Gareth Mallory, sjef for MI6 under kodenavnet M.
Rory Kinnear – Bill Tanner, stabssjef i M16
Jesper Christensen – Mr. White, en SP.E.C.T.R.E.-medarbeider som MI6 forsøker å få tak i
Stephanie Sigman – Estrella, en meksikansk hemmelig agent som ledsager James Bond på oppdrag
Alessandro Cremona – Marco Sciarra, en SP.E.C.T.R.E.-agent som Bond tar livet av
Judi Dench – Mallorys forgjenger som øverste sjef for M16


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Spectre (film) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Spectre på Internet Movie Database 
(no) Spectre hos Filmfront 
(sv) Spectre i Svensk Filmdatabas 
(da) Spectre i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Spectre på Allociné 
(nl) Spectre på MovieMeter 
(en) Spectre på AllMovie 
(en) Spectre på Turner Classic Movies 
(en) Spectre på Rotten Tomatoes 
(en) Spectre på Metacritic
Arnfinn Åslund

Arnfinn Aaslund (født 20. mars 1959) er førsteamanuensis ved Høgskolen i Telemark. Han disputerte i 2009 med doktorgradsavhandlingen Litteraturens land. Litterær nasjonalitet hos Bjørnson 1856–1859 ved Universitetet i Oslo. Han har gitt ut flere bøker og artikler om forfatteren. Han regnes blant Norges fremste Bjørnstjerne Bjørnson-kjennere.Han bruker navneformen Åslund.


== Bibliografi (utvalg) ==
Åslund, Arnfinn (1994). Fanden i nøtta: innføring i litteraturteori. Oslo: Samlaget. ISBN 8252139590. 
Åslund, Arnfinn (1997). Bjørnstjerne Bjørnson og norsk kulturpolitikk. Oslo: Norsk kulturråd. ISBN 8270810541. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

(no) Publikasjoner av Arnfinn Åslund i BIBSYS
Arnfinn Åslund Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine. Høgskolen i Telemark
Abdisho bar Berika

Abdisho bar Berika eller i latinsk tradisjon Ebed Jesu (gammelsyrisk: ܥܒܕܝܝܫܘܥ ܕܨܘܒܐ, født ca 1250, død november 1318), også kjent som Mar Odisho, var en østsyrisk teologisk forfatter og biskop.Han var en lærd mann, som ikke bare var fortrolig med Diatessaron, men også betraktet den som en av Det nye testamentes kanoniske deler.Abdisho var først biskop av Shiggar (Sinjar) og provinsen Bet 'Arbaye (Arbayestan) omkring år 1285, og fra en gang innen 1291 metropolitanerkebiskop av Nisibis og Armenia. Han er forfatteren av Marganitha, en av Østens kirkes mest sentrale kirkelige tekster.
Han forfattet på både arabisk og gammelsyrisk, og var en av de siste som skrev på gammelsyrisk. 


== Verker ==
Catalogue of books
Paradise of Eden


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Ebedjesus in Biographisch-Bibliographische Kirchenlexikon
Shingel (frisyre)

Shingel, også skrevet sjingel, er ei kvinnefrisyre som oppstod i USA cirka 1924. Håret ble klipt helt snaut eller barbert i nakken, mens håret foran og på sidene ble frisert glatt inntil hodet og trukket fram over ørene, oftest med skill på sida, og gjerne med ei spenne. Sammen med cutting var sjingel den mest populære frisyra på 1920- og begynnelsen av 1930-tallet, og var typisk for «la garçonne»-moten som Chanel lanserte 1924–25.Navnet kommer fra engelsk shingle eller shingle bob. Shingel betyr egentlig shingel, formskåret takpapp. I shingel-frisyren ble håret klipt i forskjellig lengde etter hodets form, mens bob-frisyren ble klipt rett over. Bob var gutteaktig bolleklipp eller kort pasjehår for kvinner som kom på moten etter første verdenskrig fra 1918 og utover på 1920-tallet.


== Se også ==
Bob (frisyre), kort kvinnefrisyre på 1920-tallet


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Twenties hairstyle: The Shingle
Om bobfrisyrer deriblant sjingel
Dionysios bar Salibi

Dionysios (Yaqob) Bar Salibi (født i Melitene, død 2. november 1171 i Amida i Mesopotamia) var en syrisk-ortodoks teolog og biskop.


== Biografi ==
Han var først retor og diakon i Melitene, samme stedet som også Gregor Bar Hebraeus kom fra. Ved sin bispevielse i 1148 tok han navnet Dionysios. Han var biskop av Maras og senere dessuten av Mabbug. Fra 1155 til 1156 ble han holdt i fangenskap av armenerne i Maras.
I 1166 ble han forflyttet av Mikael Syreren, etterfølger av Athanasius, til metropolitt av Amid i Mesopotamia.
Han var en særdeles produktiv teologisk forfatter, og det er enda ikke foretatt noen fullstendig moderne redigering av hans mange verker. Han går for å være den mest betydelige forfatter innen den syrianske renessanselitteratur.
Han skrev kommentarer til hele Det gamle testamente og til Det nye testamente, hvori han dyktig innvevde og oppsummerte tolkningene til tidligere forfattere som Efrem syreren, Johannes Chrysostomos, Kyrillos av Alexandria, Moses Bar-Kepha og Johannes av Dar, som han alle nevner i forordet til sin kommentar til Matteusevangeliet.
Dessuten forfattet han verker om Gregor av Nazianz, Gregor av Nyssa, Basilios den store, Porphyrios, Aristoteles, Dionysius areopagitten og Severios av Antiokia, og skrifter om den syriske kirkes tro, en krønike, liturgiske tekster, prekener, og meget mer.
En bok om teologi som lenge ble antatt å ha gått tapt, ble gjenfunnet i moderne tid og utgitt av Gabriel Rabo.
Han skrev også traktater rettet mot islam, jødedommen, nestorianismen og konsilet i Khalkedon.


== Litteratur ==
Chisholm, Hugh, red. (1911): «Bar-Ṣalībī, Jacob» i: Encyclopædia Britannica (11. utg.). Cambridge University Press
Aßfalg, J. : «D. (Ya'qob) bar Salibi». i: Lexikon des Mittelalters. Bind 3, s. 1076.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Verk av og om Dionysios bar Salibi i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
Dionysius bar Salibi, In Apocalypsim, Actus et Epistulas Catholicas, trans. I. Sedlacek, Romae : Karolus de Luigi (1909).
Dionysius bar Salibi, Textexcavation
Commentary on Revelation (extracts)
Mellombølgen (Oslo)

Mellombølgen (1–155, 2–78) er en vei på Lambertseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Glimmerveien til Steinspranget.
Veien fikk navn i 1951 og henspiller på at NRK tidligere hadde radiosender i området.
Bebyggelsen er rekkehus og blokker i OBOS-borettslagene Blåfjellet, Pynten og Rabben, fullført på 1950- og 1960-tallet. I nr. 141 er et forretningsbygg bygget sammen med en høyblokk.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Mellombølgen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 361. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Bekkenstenveien (Oslo)

Bekkenstenveien (15-55B, 6,58) er en vei på Grorud i bydel Grorud i Oslo. Den går fra Grorudveien til Vestbyveien.
Veien fikk navn i 1909 etter Bekkensten (i nr. 35), som tildigere var husmannsplass under Haugen gård.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (B)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Belgerudveien (Oslo)

Belgerudveien (1-25, 2-12) er en vei på Ammerud i bydel Grorud i Oslo. Den begynner og slutter i Lilloseterveien. 
Veien fikk navn i 1955 etter husmannsplassen Belgerud under Mellom-Ammerud.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (B)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Benveien (Oslo)

Benveien (1A-17, 2-16) er en vei på Simensbråten i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Vårveien og ender ved en trapp mot Lyngveien.
Navnet ble vedtatt i 1915.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (B)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Bekkeveien (Oslo)

Bekkeveien (1-27, 2-22B) er en vei på Høyenhall i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Høyenhallveien ved Høyenhall stasjon. Samme vei krysses før Bekkeveien treffer den enda en gang og ender i den. Nevnte kryss er sperret for gjennomfartstrafikk, slik at biltrafikk øst for dette ledes ut i Østensjøveien, mens trafikken på vestsiden ledes mot Manglerud og Svartdalsveien.
Veien fikk navn i 1926 etter Østensjøbekken (Østensjøelva), som nedre del opprinnelig gikk langs.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (B)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Bekkevollveien (Oslo)

Bekkevollveien (3A-27B, 2-24B) er en vei på Høybråten i bydel Stovner i Oslo. Den går fra Høybråtenveien nordover og vestover til Trestegveien, før den går ned til Høybråtenveien igjen.
Veien fikk navn i 1920 etter eiendommen Bekkevoll (Bækkevold). Øvre Høybråten gård (gnr./bnr. 107/1) ligger i nr. 20.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (B)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Bergensveien (Oslo)

Bergensveien (13A-805, 2A-74) er en vei på Grorud i bydel Grorud i Oslo. Den går nordover fra Trondheimsveien til Steinbruvann. Veien var en del av en gammel vei til Bergen som ble nedlagt som hovedvei i 1873.
Grorud senter er i nr. 2-4. Den tidligere husmannsplassen Nedre Grorudhagen (gnr./bnr. 94/101) er i nr. 31 og Øvre Grorudhagen (gnr./bnr. 94/102) i nr. 33B. Fjeldhøy, der den gamle låven er bygget om til borettslagsleiligheter, var i nr. 40 og Frankrig i nr. 41B. Våningshuset på Berg (gnr./bnr. 94/209) er i nr. 57. Romsås gård hadde i sin tid innkjørsel fra Bergensveien.
Bergensveien opphører som offentlig vei ved badedammen rett sør for Steinbruvann. Vest for dammen ble det drevet steinbrudd og pukkverk i flere tiår, noe som medførte mye tungtrafikk i Bergensveien. Steinuttaket ble avsluttet på begynnelsen av 2000-tallet og bruddgropa ble fylt igjen med løsmasser. I dag er det bygget et treningsanlegg for langrenn og skiskyting på pukkverkstomta, med navn Lillomarka Arena.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (B)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Berglyveien (Oslo)

Berglyveien (1-41, 4A-50) er en vei i Prinsdal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går sørover fra og parallelt med Nedre Prinsdals vei. Så krysser den en rekke lokale veier før den ender i en snuplass knapt hundre meter fra kommunegrensen til Nordre Follo.
Veien fikk navn i 1932 etter beliggenheten, som er i ly av Toppåsen.
Veien har småhusbebyggelse, deriblant en rekke tomannsboliger i OBOS-borettslag. Nedre Prinsdal gård (gnr./bnr. 190/63) er i nr. 28A. Gårdens jord er utparsellert til eiendommer.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (B)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Bergrådveien (Oslo)

Bergrådveien (1-37, 2B-40) er en vei på Tåsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den består i dag av to adskilte stykker. Det søndre går nordøstover fra Blåsbortveien og ender som blindvei sør for Rolf Wickstrøms vei. Det nordre går nordøstover fra nordsiden av Rolf Wickstrøms vei og til Heierstuveien.
Veien fikk navn i 1953 etter bergråd Christian Ancher Collett (1771–1833), som eide Søndre Tåsen gård fra 1816 og fikk oppført den nåværende hovedbygningen.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Kragstubben (Oslo)

Kragstubben (1-41, 30-32) er en vei i Holmenkollen i bydel Vestre Aker. Det er en blindvei på sørsiden av Krags vei.
Veien fikk navn i 1985 etter ingeniør og veidirektør Hans Hagerup Krag, som i tillegg til å ha gitt navn til flere veier er minnet i statueform ved Kragstøtten i Voksenkollveien.
Veien har småhusbebyggelse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Kragstubben». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 314. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (K)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Jøranstien (Oslo)

Jøranstien (1A-15; ingen partallsadresser) er en vei på Ulsrud i bydel Østensjø i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Ulsrudveien.
Navnet ble vedtatt i 1955. Bebyggelsen er overveiende eneboliger.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Jøranstien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 288. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Krokkleiva (Oslo)

Krokkleiva (1-11B, 2-12) er en gate på Nordstrand (bydel Nordstrand) i Oslo. 
Den går fra Vingolfveien til Solveien. Veien fikk navn i 1917.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Krokkleiva». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 320. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (K)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Langmyrgrenda (Oslo)

Langmyrgrenda (1-87, 2-40C) er en vei på Nordberg i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går nordover fra Peder Ankers vei og går i løkke og tilbake i seg selv.
Veien fikk navn i 1959 etter Langmyrene.
Villaen i nr. 79 er tegnet av Sverre Fehn og ble oppført for Per og Berit Schreiner i 1964. Den ble tildelt Treprisen i 1973 og Houens fonds diplom i 1991. Langmyrgrenda barnehage har, navnet til tross, adresse Peder Ankers vei 20.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Langmyrgrenda». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 328. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (L)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Langmyrveien (Oslo)

Langmyrveien (1-37, 2-26B) er en vei på Korsvoll i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra Åmotveien til Peder Ankers vei.
Veien fikk navn i 1943 etter Langmyrene.
I nr. 16 er den tidligere husmannsplassen Hamborg. Den har siden 1989 huset Hamborgplassen barnehage.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Langmyrveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 328. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Lersolveien (Oslo)

Lersolveien (5-21B, 2-22) er en vei på Nordberg i bydel Nordre Aker i Oslo. Den begynte opprinnelig i Kaj Munks vei, men er nå avstengt mot den, slik at den begynner som blindvei, men med gangbro over til John Colletts allé. Så går den mer eller mindre nordover til Tirilveien og har gangveiforbindelse til Nordbergveien ved Kongleveien.
Navnet ble vedtatt i 1929, og i området finnes også andre veier med plantenavn.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Lersolveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 330. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Filmåret 2015

Filmåret 2015 er en oversikt over lanserte filmer, utdelte priser og døde filmpersonligheter i 2015.


== Filmutgivelser i 2015 ==


=== Internasjonale storfilmer ===


=== Norske filmer ===


== Mest innbringende filmer i 2015 ==


=== På verdensbasis ===
Under er en liste over de 10 mest innbringende filmene i verden som kom i 2015 pr 6. februar 2016.


=== I Norge ===
Under er en liste over de 10 mest sette filmene i Norge i 2015 pr 6. februar 2016.


== Filmpriser ==
Den 87. Oscar-utdelingen
Den 72. Golden Globe-utdelingen
Den 21. Screen Actors Guild Award-utdelingen
Den 68. BAFTA-utdelingen
Den 35. Razzie-utdelingen
Amandaprisen 2015


== Dødsfall ==

		
		
		
		
		


== Referanser ==
Filmåret 2016

Filmåret 2016 er en oversikt over lanserte filmer, utdelte priser og døde filmpersonligheter i 2016.


== Filmutgivelser i 2016 ==


=== Internasjonale storfilmer ===


=== Norske filmer ===


== Mest innbringende filmer i 2016 ==


=== På verdensbasis ===
Under er en liste over de 10 mest innbringende filmene i verden som kom i 2016 pr 26. desember 2016.


=== I Norge ===

Under er en liste over de 10 mest sette filmene i Norge i løpet av 2016.


== Filmpriser ==


== Filmfestivaler ==
Noen av Filmfestivalene som ble arrangert i 2016.


== Døde ==


== Referanser ==
Meklenborglia (Oslo)

Meklenborglia (9-31, 2-18) er en vei på Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei fra snuplassen innerst i Snipemyrveien, først nordover, så dreiende mot vest og sør. Det er gangveiforbindelse videre sørover til Snipemyrlia.
Veien fikk navn i 1987 etter Meklenborg gård.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Meklenborglia». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 361. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Meklenborgåsen (Oslo)

Meklenborgåsen (10-114; ingen oddetallsadresser) er en vei på Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei nordover på østsiden av Slimeveien. Der forgrener den seg som gangveier mellom rekkehusene.
Veien het Slimeåsen før den i 1989 fikk navn etter Meklenborg gård pga. protester fra beboerne.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Meklenborgåsen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 361. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Shingel

For å lese om frisyren ved samme navn, se shingel (frisyre)
Shingel er takpapp som er formskåret for å etterligne takstein og som brukes til tekking av skråtak. Taktekking med pappshingel i form av korte, smale remser av skiferbestrødd asfaltpapp legges slik at de overlapper hverandre. Dette tilsvarer overlappstekking med andre enkeltkomponenter, enten det er flat skifer (takskifer) eller trespon (takspon) eller takstein eller bølgeplater av metall eller plast som legges med overlappskjøter.Ordet er dannet etter det engelske roof shingle. Det engelske ordet har en videre betydning og brukes både om shingelpapp og andre typer dekke til tak og vegger som består av flate stykker laget av tjærepapp, tre eller andre materialer. Takspon kalles for eksempel wood shingle.


== Se også ==
Taktekking
Takpapp
Takstein
Shingel-frisyre, gutteaktig kvinnefrisyre med kortklipt nakkehår, populær 1924–1933


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Shingle roofs – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Meklenborgveien (Oslo)

Meklenborgveien (1-21, 2-28) er en vei på Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den tar av fra Slimeveien på vestsiden og går sørover. Etter å ha gått parallelt med Prestlia et stykke ender den som blindvei, men har gangveiforbindelse videre til Meklenborglia.
Veien fikk navn i 1987 etter Meklenborg gård. Tidligere er navnet brukt om kjøreveien til nevnte gård sørover fra Ljabruveien og gjennom tunet på Bjørndal gård.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Meklenborgveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 361. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.