jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Xanthospila

Xanthospila er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).


== Utseende ==


== Levevis ==
Larvene utvikler seg i ved av løvtrær.


== Utbredelse ==
Arten er beskrevet fra Somalia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802
Stammen Callichromatini Blanchard, 1845
Slekten Xanthospila Fairmaire, 1884
Xanthospila flavoplagiata Fairmaire, 1884


== Kilder ==
Liste over slektene
Katalog med utbredelsesdata, europeiske, afrikanske og asiatiske arter Arkivert 5. desember 2013 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Xanthospila i Encyclopedia of Life 
Xanthospila – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Promeces – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Svein Ove Hansli

Svein Ove Hansli (født 1976) er en norsk journalist og redaktør.
Han studerte historie ved universitetet i Bergen. Hansli har lang erfaring fra NRK, som reporter, vaktsjef i Dagsrevyen og redaksjonssjef i NRKs avdeling for politikk og økonomi. Han var også medeier og jobbet i flere år i skimagasinet Fri Flyt. Hansli er fra Vinje i Telemark. Fra september 2017 er han nyhetsredaktør i Nationen.


== Referanser ==
Line Møllerop

Line Møllerop (født 17. april 1987) er en norsk forfatter fra Stavanger. Hun debuterer med ungdomsboken Sagaen om Ragnarok - Forræderen fra Åsgard oktober 2017 gjennom bokforlaget Publica.


== Referanser ==
Kunsthåndverkprisen

Kunsthåndverkprisen, også kjent under det fulle navnet Kunsthåndverkprisen fra Bildende Kunstneres Hjelpefond, er en norsk kunstpris som deles ut hvert år under Norske Kunsthåndverkeres årlige utstilling, Årsutstillingen. Kunsthåndverkprisen overrekkes kunstneren bak det verk som prisens oppnevnte jury anses som mest betydningsfullt på utstillingen. Juryen er sammensatt av leder for årsutstillingens jury, en ekstern kritiker/kurator (innen kunsthåndverk) og en kunstner.  
Kunsthåndverkprisen er opprinnelig opprettet av Norske Kunsthåndverkere og var på 30 000 kroner frem til 2007. Dette året ble prisen forhøyet til 100 000 kroner takket være Bildende Kunstneres Hjelpefond, og prisen endret navn til Kunsthåndverkprisen fra BKH. Fra og med 2015 økte Bildende Kunstneres Hjelpefond prisbeløpet ytterligere til 150 000 kroner. I 2020 ble prisen ikke delt ut på grunn av sviktende inntekter som et resultat av koronasituasjonen.


== Prismottakere ==
2021 – Ingunn Milly Hansen
2020 – Ingen prisutdeling
2019 – Frantzsen&Mjanger (glass)
2018 – Tulla Elieson (keramikk)
2017 – Irene Nordli (keramikk)
2016 – Sofie Nørsteng (keramikk)
2015 – Stian Korntved Ruud (tre/metall)
2014 – Margrethe Loe Elde (tekstil)
2013 – Pia Antonsen Rognes (tekstil)
2012 – Torbjørn Kvasbø (keramikk)
2011 – Kari Dyrdal (tekstil)
2010 – Sidsel Hanum (keramikk)
2009 – Tanja Sæter (glass)
2008 – Nanna Melland (metall)
2007 – Helene Kortner (keramikk)
2006 – Franz Schmidt (tekstil)
2005 – Ingen utstilling
2004 – Fanny Sophie Gjestland (metall)
2003 – Jørgen Moe (keramikk)
2002 – Alexander Grüner (tekstil)
2001 – Ingen utstilling/prisutdeling
2000 – May Bente Aronsen (tekstil)
1999 – Elisabeth von Krogh (keramikk)
1998 – Trine Mauritz (tekstil)
1997 – Eirik Gjedrem (keramikk)
1996 – Beth Wyller (keramikk)
1995 – Sigurd Bronger (metall)
1994 – Gro Jessen (tekstil)
1993 – Tovelise Røkke-Olsen (keramikk)
1992 – Åse Ljones (tekstil)
1991 – Ingen utstilling/pristildeling
1990 – Hanne Heuch (keramikk)
1989 – Liv Blåvarp (tre)
1988 – Leif Stangebye-Nielsen (metall)
1987 – Anna Sophie Rodin (tekstil)
1986 – Lillian Dahle (tre)


== Se også ==
Bildende Kunstneres Hjelpefond
Norske Kunsthåndverkere
Æresprisen


== Referanser ==
Honne

Honne er en gård på Biri i Gjøvik kommune i Oppland.
Honne er en meget gammel gård, antagelig fra før vikingtiden. Navnet stammer fra Hønne, som kommer av horn eller hjørne, og dette peker videre på formen på åsryggen syd for gården. 
I skriftlige kilder finnes Honne (Horne) første gang nevnt i 1441 i et brev slik Gerhard Schøning omtaler fra sine reiser på 1700-tallet. Et gjennomgående trekk for gårdens historie er de stadige eierskifter. I 1661 var presten på Biri, Mads Ålborg, bruker av gården - men den var eid av herr Ole på Nes. I 1669 står imidlertid presten som gårdens eier. Hans enke, Hildeborg Christoffersdatter Handingmand, solgte så gården til Peder Iversen Fulseng (Fuglesang) fra Ringsaker.
Etter 1640 er det bare tre ganger at gården er overlatt fra far til sønn. Særlig hyppig var eierskiftene i tiden 1850 til 1920, da var det hele 12 forskjellige eiere på Honne, blant disse den siste direktøren på Biri glassverk, Christian de Seue. Biri kommune kjøpte Honne i 1920 og foretok en større utparsellering. Etter at Biri ble en del av Gjøvik i 1964, er mesteparten av jorda på Honne lagt ut til kommunalt tomtefelt, og med dette ble det definitivt slutt på Honne som selvstendig gardsbruk.I 1968 mottok Skogbrukets Kursinstitutt (Skogkurs) et tilbud fra Gjøvik kommune om å overta resten av Honne med påstående bygninger, mot å bygge et kurssenter på stedet.I 1972 ble Skogbrukets Kurssenter på Honne i Biri innviet. Daværende landbruksminister Thorstein Treholt sto for den offisielle åpningen. Honne ble opprinnelig bygget for kursvirksomhet i skogbruket, og forskjellige organisasjoner i skogbruket er fremdeles eiere av Honne.Gjennom de 45 årene som har gått er Honne bygget ut og modernisert i flere omganger. Skogbrukets Kursinstitutt (Skogkurs), som er hovedaksjonær i eiendomsselskapet og hotellet, har også kontorer på Honne.
I 1992 ble hotell- og konferansevirksomheten skilt ut i et eget selskap, og Honne drives siden som et frittstående hotell uten tilknytning til noen av de store hotellkjedene. I tillegg til kurs og konferanser, gjennomføres det forskjellige typer arrangement på hotellet som for eksempel bryllup og konserter.


== Referanser ==
Mirna Louisa-Godett

Mirna Louisa-Godett (født 29. januar 1954 på Curaçao)  var statsminister i De nederlandske Antiller fra 2003 til 2004.
Louisa-Godett ble statsminister i august 2003 i stedet for sin bror, Anthony Godett, partileder i Partido Frente Obrero Liberashon 30 Di Mei. Broren kunne ikke overta som regjeringssjef fordi han ble etterforsket for korrupsjon. Louisa-Godett arbeidet for å fremme brorens saker, slik som større selvstyre, økte overføringer fra Nederland og innføring av engelsk i stedet for nederlandsk. Anthony Godett ble dømt for korrupsjon i 2004, men nektet å gi opp sitt sete i parlamentet. Søsterens koalisjonsregjering gikk i oppløsning i april 2004.


== Referanser ==
Suzanne Camelia-Römer

Suzanne «Suzy» Camelia-Römer (født 4. januar 1959 på Curaçao) var statsminister i De nederlandske Antiller i to perioder, først fra november til desember 1993 og så igjen fra mai 1998 til november 1999.
Camelia-Römer tilhørte Partido Nashonal di Pueblo. Hun ble statsminister 35 år gammel i 1993 etter å ha vært justisminister fra 1992. Hun etterfulgte 25. november 1993 Maria Liberia-Peters, som fremmet hennes kandidatur. Camelia-Römers første periode som statsminister ble kortvarig: Hun gikk av 28. desember 1993. Den 4. mai 1998 ble Camelia-Römer statsminister på nytt. Hun tapte valget året etter og 8. november 1999 var den andre statsministerperioden over. Camelia-Römer var økonomiminister (1999-2002) og samferdsels- og byplanleggingsminister (2015-2017).Til valget i 2017 etablerte Camelia-Römer partiet Partido Inovashon Nashonal (PIN) og lykkes med å bli valgt. Etter valget ble hun minister for helse, natur og miljø.


== Referanser ==
Maria Liberia-Peters

Maria Philomena Liberia-Peters (født 20. mai 1940 i Willemstad) var statsminister i De nederlandske Antiller i to perioder, først fra 1984 til 1986 og igjen fra 1988 til 1993. Hun representerte Nasjonalt folkeparti.
Liberia-Peters ble valgt til Curaçaos øyråd i 1975 og i 1982 ble hun valgt til De nederlandske Antillers parlament. Fra 1982 til 1983 var hun økonomiminister.
I september 1984 fikk hun regjeringsoppdrag og dannet en koalisjonsregjering bestående av fem partier. Hun etterfulgte Don Martina i statsministerposten. Nasjonalt folkeparti vant flest mandater i valget i 1985, men klarte likevel ikke å samle støtte for en ny koalisjonsregjering. Hennes regjeringsperiode endte dermed 1. januar 1986.
Liberia-Peters ble statsminister på nytt i 1988. Etter valget i 1990 dannet hun en ny koalisjonsregjering. Liberia-Peters var tilhenger av at Curaçao skulle bli et eget land innenfor det nederlandske riksfellesskapet. I november 1993 ble det holdt folkeavstemning om dette. Den endte med stort flertall for å omorganisere De nederlandske Antiller. Etter dette nederlaget gikk Liberia-Peters av som statsminister. Hun fremmet sin justisminister Suzanne Camelia-Römer som etterfølger.Liberia-Peters var parlamentsmedlem og partileder til 1994.


== Referanser ==
Litteraturhus

Et litteraturhus er en institusjon som er opptatt av formidling av moderne litteratur og som oppfordrer diskusjon omkring litteratur. Det er ofte organisert som en forening eller en stiftelse.
Et litteraturhus er «samlingspunkt for forfattere, kritikere, litterater, studenter og i det hele tatt alle som er interesserte i og glade i litteratur», heter det på hjemmesiden til Litteraturhuset i København..


== Eksempler ==


=== Norge ===
Litteraturhuset i Bergen
Litteraturhuset i Fredrikstad
Litteraturhuset i Oslo
Litteraturhuset i Skien
Litteraturhuset i Trondheim


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Litteraturhus; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
Hvitbryngressmett

Hvitbryngressmett (Amytornis barbatus) er en art i slekten gressmetter (Amytornis) som inngår i alvesmettfamilien (Maluridae) og tilhører gruppen av sangfugler (Passeri), som er spurvefugler (Passeriformes). Ifølge nyere forskning sorterer arten som eneste art i underslekten Maluropsis, som er én av fire underslekter i Amytornis. Arten overlever i kraft av to underarter.


== Beskrivelse ==
Hvitbryngressmetten har ei blek kryptisk utfarget fjærdrakt og er tilpasset en livsstil på bakken. Den måler cirka 18–21 cm og veier omkring 15–22 g. Ansiktet har hvite og sorte markeringer og sort nebb. Kinnene er hvite og har sort øyestripe fra nebbroten og bakover mot nakken. Den sorte øyestripen forsterker inntrykket av den hvite stripen rett over danner øyenbryn, noe som trolig er opphavet til det norske navnet på arten. Øredekkerne er hvite med en sort skråstilt V. Oversiden er hvit, olivengrønn og sort i et spettet mønster. Stjerten er lang, løs og fra grå til sort. Undersiden er lys. Hunnen ligner hannen, men er litt mindre og dusere. Underaten diamantina er noe større enn nominatformen.
Arten er endemisk for et begrenset område i Sentral-Australia, i grensestrøkene mellom det ekstremt nordvestre New South Wales, det sørvestre Queensland og nordøstre Sør-Australia. Den trives på svampet flommark som domineres av lignum (Muehlenbeckia cunninghamii) og sumpgrønt (Eragrostis australasica) i et ellers svært tørt område av Australia. Fuglene eter frø og insekter som de jakter på bakken. Hekketiden er i juli–august.


== Inndeling og utbredelse ==
Inndelingen følger HBW Alive og er i henhold til Rowley & Russell (2017). Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008). Norske navn i parentes er ikke offisielle navn, men kun en foreløpig beskrivelse på en art som ikke har blitt offisielt navngitt enda.

Passeriformes, spurvefugler
Passeri, sangfugler
Meliphagoidea
Maluridae, alvesmettfamilien
Amytornithinae, gressmetter, 1 slekt, 4 underslekter, 11 arter
Amytornis, gressmettslekten, 4 underslekter, 11 arter
Maluropsis
A. barbatus, hvitbryngressmett
A. b. diamantina, utbredt i det sørvestre Queensland og det nordøstre Sør-Australia
A. b. barbatus (nominatformen), utbredt i det ekstremt sørvestre Queensland og det nordvestre New South Wales
Magnamytis
A. woodwardi, hvitstrupegressmett
A. dorotheae, carpentariagressmett
A. striatus, stripegressmett
Cryptamytis
A. merrotsyi, korthalegressmett
Amytornis
A. housei, svartgressmett
A. goyderi, sandgressmett
A. ballarae, kalkadoongressmett
A. purnelli, steingressmett
A. textilis, slettegressmett
A. modestus, (tykknebbgressmett, langhalegressmett)
Malurinae, alvesmetter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hvitbryngressmett i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Hvitbryngressmett hos Artsdatabanken 
(en) Hvitbryngressmett hos ITIS 
(en) Hvitbryngressmett hos NCBI 
(en) Kategori:Amytornis barbatus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Amytornis barbatus – detaljert informasjon på Wikispecies
Hermann Josef Abs

Hermann Josef Abs (født 15. oktober 1901 i Bonn, død 5. februar 1994 i Bad Soden am Taunus) var en tysk bankdirektør. Han hadde fra 1938 til 1945, og deretter fra 1957 til 1976, tillitsverv i Deutsche Bank AG. Hermann Abs var en av Konrad Adenauers fremste rådgivere, og ledet etter andre verdenskrig, Tysklands forhandlinger om landets utenlandsgjeld. Han ble av Rockefeller kalt verdens ledende finansmann, blant sine samtidige.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn og utdannelse ===
Hermann Abs var sønn av en advokat. Han gikk først på skole, og deretter fra 1919 i banklære, i  Bonn. Fra 1921 til 1929 hadde han stillinger i flere banker i inn- og utland. Han var fra 1929 ansatt og fra 1935 deleier i banken Delbrück Schickler & Co. I 1938 ble han medlem av styret (Vorstand) i Deutsche Bank,som den gang hadde hovedkontor i Berlin. Abs var i Deutsche Bank ansvarlig for utenlandsavdelingen.


=== Andre verdenskrig ===
Abs sto under andre verdenskrig nær Kreisau-kretsen, og han informerte dem om Bretton Woods-avtalen, som han kjente til. Han hadde aldri noe med nazistene å gjøre, selv om DDR-propagandaen søkte å skape et inntrykk av det. Etter avslutningen av andre verdenskrig ble han likevel i en periode, utelukket fra å delta i større økonomiske virksomheter. Det er i ettertid stilt spørsmål ved hans rolle under krigen, og noen har også hevdet at han deltok i den såkalte arifiseringen av tyske virksomheter. Dette innebar blant annet beslagleggelse av jødisk eiendom.


=== De første etterkrigsårene ===
Allerede i 1948 var han igjen aktiv ved opprettelsen av Bank deutscher Länder, (banken for de tyske delstater), som fra 1957 ble til Deutsche Bundesbank. I november 1948 gikk han inn i ledelsen (stellvertretender Verwaltungsratsvorsitzender) i den nyetablerte Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), som forvaltet midlene fra Marshall-hjelpen. Hermann Abs medvirket til å beholde det alminnelige tyske banksystemet etter andre verdenskrig, og dessuten til å gjenopprette storbankene.Abs var de første årene etter etableringen av Forbundsrepublikken Tyskland i 1949, en av forbundskansler Konrad Adenauers viktigste rådgivere i internasjonale gjelds- og valutaspørsmål. Abs ble kalt nesten-utenriksminister, i en periode da Tyskland ikke hadde et slikt verv. Han ledet den tyske delegasjonen i forhandlingene i London om Tysklands før- og etterkrigsgjeld. Han lykkes i Londonavtalen om tysk utenlandsgjeld å få 65 stater med krav mot Tyskland, til å redusere sine krav ned til det halve. Han deltok også parallelt i forhandlingene med Israel om Luxembourg-avtalen. David Rockefeller kalte ham verdens ledende finansmann.
Hermann Abs delte fra sin store formue til en rekke kunstformål.
		
		


== Referanser ==
Intervall (grafteori)

Et intervall, I(h), i en rettet graf er innen grafteori en maksimal undergraf med en enkel inngang hvor h er den eneste inngangen til I(h) og alle lukkede stier i I(h) som inneholder h. Intervaller ble beskrevet i 1976 av Frances E. Allen og John Cocke. Intervallgrafer er integrerte i enkelte algoritmer som benyttes av kompilatorer, særlig i dataflytanalyser.
Den følgende algoritme finner alle intervallene i en graf som består av N toppunkter og inngangspunkt n0, og med funksjonene pred(n) og succ(n) som returnerer listen over henholdsvis forgjengere og etterfølgere av en gitt node n.

   H = { n0 }                               // Initialize work list
   while H is not empty
       remove next h from H	
       create the interval I(h)
       I(h) += { h }
       while ∃n ∈ { succ(I(h)) — I(h) } such that pred(n) ⊆ I(h)
           I(h) += { n }
       while ∃n ∈ N such that n ∉ I(h) and    // find next headers
             ∃m ∈ pred(n) such that m ∈ I(h)
           H += n  

Algoritmen partisjonerer grafen opp i intervaller.


== Referanser ==
Matilda (russisk film)

Matilda er en russisk historisk dramafilm med som hadde premiere den 26. oktober 2017. Filmen skildrer ballerinaen Matilda Ksjesinskajas skjebne og hennes forhold til tsar Nikolaj II. Filmen har utløst protester fra noen russisk-ortodokse organisasjoner, siden tsaren ble kåret til helgen i 2000.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Matilda på Internet Movie Database 
(fr) Matilda på Allociné
Raúl Ruiz

Raúl Ruiz (kjent i Frankrike som Raoul Ruiz; født 25. juli 1941 i Puerto Montt, Chile, død 19. august 2011) var en chilensk filmskaper som lagde mesteparten av sine filmer i Frankrike.
Ruiz etablerte seg i Chiles filmindustri på 1960-tallet. Efter Augusto Pinochets militærkupp i 1973 flyttet han til Frankrike og var deretter først og fremst virksom i Europa. Han var kjent for sitt høye produksjonstempo; i løpet av sitt 48 år lange yrkesliv lagde han han 113 filmer.


== Filmer i utvalg ==
1983 La ville des pirates
1996 Tre liv og bare en død (Trois vies et une seule mort)
1999 På sporet av den tapte tid (Le Temps retrouvé)
2000 Comédie de l'innocence


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Raoul Ruiz på Internet Movie Database 
(sv) Raoul Ruiz i Svensk Filmdatabas 
(da) Raoul Ruiz på Filmdatabasen 
(fr) Raoul Ruiz på Allociné 
(en) Raoul Ruiz på AllMovie 
(en) Raoul Ruiz hos The Movie Database
Sergej Paradsjanov

Sergej Paradsjanov (armensk: Սերգեյ Փարաջանով; russisk: Серге́й Ио́сифович Параджа́нов; georgisk: სერგო ფარაჯანოვი; ukrainsk: Сергій Йо́сипович Параджа́нов), født 9. januar 1924 i Tbilisi i Georgiske SSR, død 20. juli 1990 i Jerevan i Armenske SSR, var en sovjetisk filmregissør, født i den georgiske delen av Sovjetunionen av armenske foreldre. Han anses som en av de viktigste filmskaparne innen (sovjetisk) ukrainsk, armensk og georgisk film, og er også kjent internasjonalt.


== Filmografi (utvalg) ==
1964 : Fortidens skygger
1962 : Tsvetok na kamne
1969 : Granateplenes farge
1984 : Legenden om Surams festning
1988 : Asjik-Kerib


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sergej Paradsjanov på Internet Movie Database 
(sv) Sergej Paradsjanov i Svensk Filmdatabas 
(fr) Sergej Paradsjanov på Allociné 
(fr) Sergej Paradsjanov på Allociné 
(en) Sergej Paradsjanov på AllMovie 
(en) Sergej Paradsjanov hos The Movie Database
Tuppel

En tuppel er i matematikken en endelig ordnet liste (sekvens) av elementer. En n-tuppel er et følge eller en ordnet liste av n elementer, hvor n er et ikke-negativt heltall. Det er bare en 0-tuppel, som består av en tom sekvens. En n-tuppel blir definert induktivt ved å bruke konstruksjonen av et ordnet par.
Matematikere skriver vanligvis tupler ved å liste opp elementene innenfor parenteser, "
  
    
      
        (
        
           
        
        )
      
    
    {\displaystyle ({\text{ }})}
  " og adskilt av kommaer, for eksempel betegner 
  
    
      
        (
        2
        ,
        7
        ,
        4
        ,
        1
        ,
        7
        )
      
    
    {\displaystyle (2,7,4,1,7)}
   en 5-tuppel. Noen ganger benyttes andre symboler til å omgi elementene, slik som hakeparenteser "[ ]" eller vinkelparenteser "< >". Klammeparenteser "{ }" blir bare brukt for å definere tabeller i enkelte programmeringsspråk slik som Java, men ikke i matematiske uttrykk, hvor de er standardbetegnelsen på mengder. Begrepet tuppel kan ofte forekomme når man diskuterer andre matematiske objekter, slik som vektorer.
Innenfor informatikk kommer tupler i mange former. I dynamiske programmeringsspråk, slik som Lisp, er lister vanligvis brukt som tupler. De fleste funksjonelle programmeringsspråk implementerer tupler direkte som produkttyper, nært beslektet med algebraiske datatyper, mønstermatching og destrukturerende tildelinger. Mange programmeringsspråk tilbyr et alternativ til tupler, kjent som record-datatyper, som har uordnede elementer som aksesseres via en merkelapp. Noen få programmeringsspråk kombinerer ordnede tuppel produkttyper og uordnede record-typer i en enkel konstruksjon, som i C-struct.  Relasjonsdatabaser kan formelt identifisere deres rekker som tupler.
Tupler kan også forekomme innenfor relasjonsalgebra, når man programmerer det semantiske vev med Resource Description Framework (RDF), innenfor lingvistikk og i filosofi.


== Referanser ==
Syntaksrettet oversettelse

En syntaksrettet oversettelse er en metode av kompilator-implementasjon hvor kildekodens programmeringsspråk er fullstendig drevet av en parser.
En vanlig metode for syntaksrettet oversettelse er å oversette en streng til en sekvens av handlinger ved å tildele slike handlinger til hver regel av grammatikken. Parsingen produserer således en sekvens av regel applikasjoner. Syntaksrettet oversettelse er en enkel måte å tilføye semantikk til en gitt syntaks.


== Referanser ==
Næringselva

Næringselva er ei elv i Vardø kommune i Finnmark. Den har utspring vest for Grøhøgda og renner i nordlig retning til den munner ut i Barentshavet ved Prestnæringen. Næringselva er 12,5 kilometer lang.
Fylkesvei 341 til Hamningberg følger nedre del av vassdraget og krysser elva ved utløpet. Et par kraftlinjer krysser nedbørfeltet, som ellers er uten tekniske inngrep av betydning.
Nedre del av nedbørfeltet omfattes av Barvikmyran og Blodskytodden naturreservat.


== Referanser ==
Grøhøgda

Grøhøgda (nordsamisk: Stuorravárri) er et fjell i Vardø kommune i Finnmark. Det ligger like nord for Oksevatnet og seks kilometer vest for Svartnes. Fjellet har en høyde på 223 meter over havet.
Det finnes planer om å plassere en militær radar der fra 2022. Den nye radaren i Vardø er en av Luftforsvarets åtte nye radarstasjoner. Hele prosjektet har en kostnadsramme på vel åtte milliarder kroner.


== Referanser ==