August Sander

August Sander (født 17. november 1876 i Herdorf, død 20. april 1964 i Köln-Lindenthal) var en tysk portrett- og dokumentarfotograf. Sander er nå ansett som en av de viktigste fotografene i det 20. århundre. Med boken Menschen des 20. Jahrhunderts («Mennesker fra det 20. århundret») skapte han et epokegjørende fotoprosjektet. Han var sentral skikkelse innen kunstretningen Neue Sachlichkeit («ny saklighet»).

Man spør meg ofte om hvordan jeg kom på den tanken å gjøre dette arbeidet – se, observere og tenke – og spørsmålet er besvart. Ikke noe syntes meg å være en mer egnet måte å gi et absolutt naturtro bilde av vår tid, enn gjennom fotografiet. 


== Liv ==
Sander var sønn av en gruvearbeider-snekker, og arbeidet etter avslutning av skolen jobbet gutten som håndlanger i gruveanlegget i områdene rundt der familien var bosatt. Sander kom første gang i kontakt med fotografering da han jobbet som assistent for en fotograf, som igjen jobbet for gruveselskapet. Med økonomisk hjelp fra en onkel, kunne han kjøpe fotoutstyr og sette opp et laboratorium.
Et steg videre på veien i karrieren ble militærtjenesten fra 1897 til 1899 i Trier. Der arbeidet har som assistent for en fotograf for å samle mer erfaring. På dennes anbefaling foretok han en toårig reise for å lære, blant annet til Berlin, Magdeburg, Halle (Saale), Leipzig og Dresden, der han en kort periode fikk formell kunstundervisning.
I 1901 ble Sander først ansatt, året etter medeier, og i 1904 eneeier av et fotostudio i Linz. I 1902 giftet han seg med Anna Seitenmacher, og i ekteskapet med henne fikk han fire barn. I 1910 ga han opp virksomheten i Linz og flyttet til Köln. Der bygget han et nytt studio og bodde med sin kone i Dürener-gate 201. Under første verdenskrig tjenestegjorde han i Landsturm.
På begynnelsen av 1920-tallet kom Sander i kontakt med gruppen "Kölner Progressive" og fant seg godt til rette i denne kretsen. Her arbeidet han blant annet tett med kunstnerne Franz Wilhelm Seiwert (som også formga logoen til Sanders firma) og Heinrich Hoerle, så vel som med Gerd Arntz, Gottfried Brockmann, Otto Freundlich, Raoul Hausmann, og Stanislaw Kubicki i Berlin; Hans Schmitz-Wiedenbrück, Augustin Tschinkel i Praha og Köln, og Peter Alma i Amsterdam. I tillegg var Sander i nær kontakt med malerne Jankel Adler, Otto Dix, Heinrich Pilger og Anton Räderscheidt. Mange av dem ble portrettert i August Sanders store verk Mennesker fra det 20. århundret, men også artister i andre sjangere som musikk (blant andre Paul Hindemidth, Wilhelm Furtwängler og Richard Strauss), litteratur, arkitektur (blant andre Hans Poelzig)  og skuespill. Rundt 1925 utviklet han et konsept som særlig utvidet kunstnerportrettets tema, og omfattet et bredt spekter av den tids samfunns- og yrkesgrupper, inndelt i rundt 600 fotografier fordelt på sju grupper, eller porteføljer.
I 1927 foretok Sander sammen med forfatter Ludwig Mathar en rundt tre måneders tur til Sardinia, som resulterte i omkring 500 bilder. En planlagt bokutgivelse om turen ble planlagt, men mislyktes. I 1929 publiserte Sander sin første bok, Antlitz der Zeit («Vår tids ansikt»), et utvalg på 60 av portrettene i Mennesker fra det 20. århundret.
Tiden under nasjonalsosialismen førte til store begrensninger både i hans arbeid og personlige liv. Sønnen Erich, som var medlem av Tysklands sosialistiske arbeiderparti (SAP), ble arrestert i 1934, og dømt til 10 år i fengsel. Erich døde rett etter at denne fengselsperioden var over. Sanders bok Vår tids ansikt ble beslaglagt i 1936 og trykkplatene ødelagt. I 1942 flyttet han til Kuchhausen i Westerwald, der han blant annet kunne få sine viktigste negativer og bilder i sikkerhet fra bombingen. Her bodde han frem til 1963.
Studioet hans i Köln ble ødelagt i 1944 under et flyangrep. I 1946 startet Sander en omfattende fotodokumentasjon av det krigsherjede Köln.
August Sander døde den 20. april 1964 i Köln. Hans grav befinner seg ved siden av sønnen Erich Sander på Melaten-kirkegården i Köln.


== Verk ==
August Sanders arbeid omfatter fotografier av landskap, natur, industri, arkitektur og byer, men han er hovedsakelig kjent for sin portrettkunst, eksemplifisert ved storverket Mennesker fra det 20. århundret. I fotoserien i denne boken forsøkte han å vise et tverrsnitt av samfunnet i Weimar-republikken. Boken åpner med en grunnportefølje – bondeportretter fra Westerwald – og videre er verket delt inn i syv grupper: Bønder; Arbeidere; Kvinner; Yrker, Kunstnere, Storbyen og De siste menneskene.
Fotoserien Mennesker fra det 20. århundret ble i 1929 bare publisert med 60 bilder fra begynnelsesstadiet. Allerede før første verdenskrig fikk Sander ideen et verk med porteføljer av tyskere. Konseptet med 45 porteføljer, hver enkelt med 12 bilder, ble første gang skrevet ned i 1925. Det skulle være et omfattende samfunnsbilde av den senwilhelminske perioden og Weimar-republikken. Han håpet å finne typiske kjennetegn i kroppsholdning, gester, klær, og fastholde det for all tid. Som en kilde til porteføljene han så for seg, benyttet Sander seg av eget arkiv med negativer, som han kunne ordne fritt etter motiv. Hele tiden Sander jobbet med verket sitt, be- og omarbeidet han det på ulike måter, men i sin levetid fant han aldri anledning til å realisere det fullstendig og komplett. Alfred Döblin skrev i 1929 forordet til det eneste han publiserte i sin levetid, Vår tids ansikt: „Det som ser, vil raskt lære bedre enn ved foredrag og teorier, gjennom disse klare, slagkraftige bildene, og vil erfare andre og seg selv“ – Alfred Döblin: Vår tids ansikt, forordFørst i 1981 fullførte Gunther Sander - yngste sønn og fotograf (1907-1987) - prosjektet til et verk med 619 bilder. Museum Folkwang i Essen kjøpte på midten av 1980-tallet en av disse seriene som Gunther Sander hadde satt sammen. I 2001 ble ytterligere en serie med 619 fotografier realisert og offentliggjort av Photographische Sammlung/Kulturstiftung der Sparkasse KölnBonn. To er i denne samlingen, og sju kom i besittelse av familien Sander. Resultatene og forståelsen  realiseringen av dette prosjektet førte til, ble dokumentert og publisert i 7-binds verket August Sander. Mennesker i det 20. århundret.Hans fotografiske verk Köln wie es war (Köln som det var), som består av 16 bildeporteføljer og 407 negativer, solgte August Sander til bymuseet i Köln i mars 1953. Med inntrykk fra ødeleggelsene under den første verdenskrig, hadde August Sander begynt å skildre byen Köln i 1919. Det arbeidet fortsatte han med til begynnelsen av andre verdenskrig. Etter krigen fotograferte av ødeleggelsene fra denne. I 1952 ble han ferdig med prosjektet. Han jobbet i plateformater på 13 × 18 cm og 18 × 24 cm. Enkelte ganger i etterkrigstiden benyttet han også et filmformat på 9 x 6 cm. Papirkopiene ble digitalisert i forberedelsene til en ny publisering av porteføjeverket i 2009. Av glassnegativene forelå det allerede digitale kopier av høy kvalitet. I 2009 ble Köln som det var. Fotografier av August Sander publisert i faksimiekvalitet.


== Arv og historisk påvirkning ==

Etter at August Sander døde i 1964, overtok sønnen Gunther Sander det etterlatte arkivet. Etter dennes død i 1987, overtok hans sønn Gerd Sander arven. I 1992 kjøpte Photographischen Sammlung/SK Stiftung Kultur der Sparkasse KölnBonn arven etter August Sander, med over 5500 papirkopier og rundt 11000 negativer. Samlingen heter i dag August Sander Archiv, og har verdens største samling av hans verk. I dag er den del av deres fotografiske samling, og institusjonen har i dag eksklusive rettigheter til bruk av bildene.En av de syv familieeide seriene av Mennesker i det 20. århundre, kjøpte Museum of Modern Art av Julian Sander i 2014. Museet hadde allerede en ordrereserve på ca. 80 bilder av August Sander.Utallige fotografer har blitt påvirket av August Sanders arbeid, og de mest kjente er blant andre Walker Evans, Dorothea Lange, Irving Penn, Diane Arbus, Bernd og Hilla Becher, Thomas Struth og Rineke Dijkstra.


== Æresbevisninger ==

1958 - Æresborger i fødebyen Herdorf.
1960 - Bundesverdienstkreuz erster Klasse
1961 - Kulturpreis der Deutschen Gesellschaft für Photographie.
2008 - Et nedslagskrater etter Merkur oppkalt etter ham ("Sander").
2014 - Byen Köln tilegnet parken i Mediapark August Sander (August-Sander-Park).
2003 - I Windeck, byen der han slo seg ned, ble August-Sander-Platz innviet i bydelen Leuscheid.
2017 - En fagskole i Berlin-bydelen Friedrichshain-Kreuzberg ble oppkalt etter ham.


== Publikasjoner ==


==== I løpet av sin levetid ====
August Sander: Antlitz der Zeit. Sechzig Aufnahmen deutscher Menschen des 20. Jahrhunderts. Med en innledning av Alfred Döblin. Kurt Wolff Verlag/Transmare Verlag, München 1929.
August Sander: Deutschenspiegel. Menschen des 20. Jahrhunderts. Innledning av Heinrich Lützeler. Sigbert Mohn Verlag, Guetersloh 1962.
August Sander photographiert: Deutsche Menschen. I: DU. Kulturelle Monatsschrift, nr. 225. Tekster av Alfred Döblin, Manuel Gasser og Golo Mann. Zürich, November 1959.


==== Posthumt redigerte verk ====
August Sander: Menschen ohne Maske. Tekst av Gunter Sander og forord av Golo Mann. Luzern/Frankfurt am Main 1971.
August Sander: Die Zerstörung Kölns. Photographien 1945–1946. Winfried Ranke (red.), München 1985.
August Sander: Köln, wie es war. Redigert av Rolf Sachsse, utgitt av Werner Schänke, Köln 1988.
August Sander: "„In der Photographie gibt es keine ungeklärten Schatten“. En publikasjon til utstillingen i August Sander-arkivet/Stiftung City-Treff, Köln, med tekster av Christoph Schreier og Gerd Sander. Ars Nicolai, Berlin 1994.
August Sander: Photographien 1902-1939. Tekster av Susanne Lange og Gabriele Conrath-Scholl. Kulturstiftung der Länder (KSL) i samarbeid med Kulturstiftung der Stadtsparkasse Köln (red.).
August Sander, Karl Blossfeldt, Albert Renger-Patzsch, Bernd og Hilla Becher: Vergleichende Konzeptionen. Tekster av Susanne Lange, Gabriele Conrath-Scholl, Anne Ganteführer og Virginia Heckert. Die Photographische Sammlung/SK Stiftung Kultur, Köln (red.). Schirmer/Mosel, München/Paris/London 1997.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Gunther Sander (red.): August Sander: Citizens of the 20th Century: Portrait Photographs 1892-1952. Introduksjon av Ulrich Keller og oversatt av Linda Keller. The MIT Press. Cambridge, Mass./London, England 1993.
August Sander. Köln wie es war. Kölnisches Stadtmuseum (red.). Emons, Köln 2009.
Gunther Sander (red.): August Sander. Tekster av Alfred Döblin og Heinz Frotscher. VEB Fotokinoverlag, Leipzig 1982.
Susanne Lange: August Sander. 1876–1964. Manfred Heiting (red.). Taschen, Köln 1999 (tysk, engelsk, fransk)
Margarethe Joachimsen: August Sander – Franz M. Janssen, Rhinen lRheinlandschaften im Dialog. Verein August-Macke-Haus, Bonn 2002.
J. Paul Getty-Museum (red.): August Sander: Photographs of the J. Paul Getty Museum. Los Angeles 2000.
Gabriele Conrath-Scholl, Susanne Lange: Einen Spiegel der Zeit schaffen. August Sanders „Menschen des 20. Jahrhunderts“. I: zeithistorische-forschungen.de Zeithistorische Forschungen, nr. 2, 2004.
Wolfgang Kemp: August Sander Rheinlandschaften. Photographien 1926-1946. Schirmer-Mosel, München 2014.
Claudia Gabriele Philipp: Sander, August. I: Neue Deutsche Biographie (NDB), bind 22. Duncker & Humblot, Berlin 2005, s. 417 f.
Rudolf Stumberger: Klassen-Bilder. Sozialdokumentarische Fotografie 1900–1945. Universitätsverlag, Konstanz 2007.


== Eksterne lenker ==


=== Institusjoner ===
August Sander Archiv. Die Photographische Sammlung/SK Stiftung Kultur, Köln (engelsk/tysk)
August Sander Stiftung - Köln Opprettet av August Sanders barnebarns barn, Julian Sander, i 2015. (engelsk)


=== Noen museer, gallerier og auksjoner ===
August Sander hos Getty Museum, Los Angeles. (1187 bilder på nett. Besøkt 28. oktober 2017)
August Sander MoMa, New York. (668 bilder på nett. Besøkt 28. oktober 2017)
August Sander hos Tate. London. (250 bilder på nett. Besøkt 28. oktober 2017)
August Sander representert av Galerie Julian Sander. 


==== Lempertz, Köln ====
2012 - Der Rhein bei Boppard/Osterspey (1938). €18.300. "Utvilsomt et av August Sanders mest kjente landskapsfotografier."
2016 - Der Stadtwald zu Köln im November (1936). €10.540
2017 - Der Maler Heinrich Hoferle (1928). €59.520
Komplett oversikt over aksjonerte bilder hos Lempertz. Arkivert 16. januar 2015 hos Wayback Machine.


==== Christie's ====
2008, New York - Antlitz der Zeit (originalutgave, 1929). $20.000
2015, London - Three young farmers on their way to a dance, Westerland (1914). £104.500
2017, New York - Art Dealer, Cologne (1927). $100.000
Komplett oversikt over auksjonerte bilder hos Christie's.


==== Sotheby's ====
2008, New York - Werkstudenten. $493.000
2014, New York - Handlanger (1927). $749.000
2014, New York - The Painter Anton Räderscheit, Köln. $269.000
Komplett oversikt over auksjonerte bilder hos Sotheby's.

We are delighted to announce that we now represent the August Sander Family Collection in collaboration with Galerie Julian Sander, Cologne. Galleri Hauser & Wirth. (Besøkt 28. oktober 2017). 


=== Artikler ===
The Germans are coming: August Sander's People of the 20th Century arrive at MoMA – in pictures. The Guardian, 18. juni 2015. (Besøkt 28. oktober 2017)
August Sander - Herdorfs berühmter Sohn. Arkivert 30. oktober 2017 hos Wayback Machine. (Tysk. Besøkt 28. oktober 2017)
Bernhard Schulz: Abgezogen. Wem gehört der Nachlass von August Sander - der SK Stiftung Kultur in Köln, der Galerie Hauser & Wirth oder doch dem MoMa in New York? I: Kultur. Der Tagesspiegel, 21. Februar 2017. (Besøkt 28. oktober 2017)
Trudi Georg: Streit ums Erbe. I: Kultur. Süddeutsche Zeitung, 17. Februar 2017 (Besøkt 28. oktober 2017). 
August Sander (1876–1964). In: Photographischen Sammlung der SK Kultur. SK Stiftung Kultur der Sparkasse KölnBonn, 14. Februar 2017, abgerufen am 20. Februar 2017. 
We are delighted to announce that we now represent the August Sander Family Collection in collaboration with Galerie Julian Sander, Cologne. In: News. Hauser & Wirth, o.D., abgerufen am 23. Februar 2017 (engelsk). 
August Sander und die Kölner Progressiven 1920 - 1933. Utstilling 15.03.15 - 23.08.15. Ernst Barlach Museum Wedel, i samarbeid med Julian Sander. (Besøkt 28. oktober 2017). 
Bettina Louise Haase: Der Mensch der 20er Jahre. August Sander in Münchens Pinakothek der Moderne. Frankfurter Neue Presse, 29. April 2014. (Besøkt 28. oktober 2017).