jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Protellina

Protellina er en av i alt minst 88 slekter innenfor familien av spøkelseskreps, en type  amfipoder som er maritime krepsdyr.Larvene er planktoniske. Voksne individer er ofte små - de har to store antenner og to små antenner. Denne slekten tilhører muligens underfamilien Caprellinae (Leach, 1814), selv om en slik gruppering er omstridt og lite sikker. Det er flere måter å fremstille fylogenien over denne gruppen, som kan defineres inn i enten en overfamilie eller familie.
Slekten består (2013) av bare 2 anerkjente arter.


== Taksonomi ==
Gruppens systematikk er beskrevet på ny i 2003.
En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 725 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 22 overfamilier, 95 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Protellina Stephensen, 1944
Protellina arctica Vassilenko, 1974
Protellina ingolfi Stephensen, 1944 - Storbritannia, Skottland


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Protellina – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Protellina i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Protellina hos ITIS 
Protellina – detaljert informasjon på Wikispecies 
Beskrivelse av slekten Protellina - Life Desks, besøkt 12. mars 2014.
Lavant (elv)

Lavant (slovensk: Labotnica) er en venstre sideelv til Drau i den østerrikske delstaten Kärnten. Den har sitt utspring i Lavantsee i Steiermark, og etter omtrent 11 kilometer krysser den grensen til Kärnten. Lavant renner gjennom enkelte mindre byer i tillegg til Wolfsberg før den blir del av Drau, rett før grensen til Slovenia, der elven tar navnet Drava. Lavant kommer fra en førkeltisk navnetradisjon, og betyr «skinnende elv».


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) River Lavant (tributary of Drava) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Protellopsis

Protellopsis er en av i alt minst 88 slekter innenfor familien av spøkelseskreps, en type  amfipoder som er maritime krepsdyr.Larvene er planktoniske. Voksne individer er ofte små - de har to store antenner og to små antenner. Denne slekten tilhører muligens underfamilien Caprellinae (Leach, 1814), selv om en slik gruppering er omstridt og lite sikker. Det er flere måter å fremstille fylogenien over denne gruppen, som kan defineres inn i enten en overfamilie eller familie.
Slekten består (2013) av bare en anerkjent art.


== Taksonomi ==
Gruppens systematikk er beskrevet på ny i 2003.
En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 725 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 22 overfamilier, 95 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Protellopsis Stebbing, 1888
Protellopsis kergueleni Stebbing, 1888
Protellopsis stebbingi Perase, 1908 = Deutella incerta Mayer, 1903


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Protellopsis – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Protellopsis i Global Biodiversity Information Facility 
Protellopsis – detaljert informasjon på Wikispecies
Protoaeginella

Protoaeginella er en av i alt minst 88 slekter innenfor familien av spøkelseskreps, en type  amfipoder som er maritime krepsdyr.Larvene er planktoniske. Voksne individer er ofte små - de har to store antenner og to små antenner. Denne slekten tilhører muligens underfamilien Caprellinae (Leach, 1814), selv om en slik gruppering er omstridt og lite sikker. Det er flere måter å fremstille fylogenien over denne gruppen, som kan defineres inn i enten en overfamilie eller familie.
Slekten består (2013) av 4 anerkjente arter.


== Taksonomi ==
Gruppens systematikk er beskrevet på ny i 2003.
En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 725 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 22 overfamilier, 95 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Protoaeginella Laubitz & Mills, 1972
Protoaeginella muriculata Laubitz & Mills, 1972
Protoaeginella paraspinipoda Guerra-Garcia, 2004 - Azorene
Protoaeginella spinipoda Laubitz & Sorbe, 1996 - Biscayabukta
Protoaeginella verrucosa Guerra-Garcia, 2004 - Azorene


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Protoaeginella – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Protoaeginella i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Protoaeginella hos ITIS 
Protoaeginella – detaljert informasjon på Wikispecies 
Beskrivelse av slekten Protoaeginella - Life Desks, besøkt 12. mars 2014.
Skatterett. Tidsskrift for skatt og avgift

Skatterett er et norsk juridisk fagtidsskrift som publiserer analyser, kommentarer og debatter om viktige skatterettslige og skattepolitiske spørsmål. Tidsskriftet behandler først og fremst inntekts- og formuesskatt og de viktigste avgiftstyper, men utgir også omtale av offentlige utredninger, domskommentarer, bokanmeldelser og skatterettslige nyheter samt meningsytringer.
Skatterett retter seg mot jurister, revisorer, økonomer og ansatte innen ligningsetaten.
Tidsskriftet er en vitenskapelig publiseringskanal på nivå 1 i norsk vitenskapsindeks.


== Redaktører ==
Benn Folkvord og Eivind Furuseth 2017-
Hugo P. Matre 2012-2016
Stig Sollund 2009-2011
Frederik Zimmer 1992-2008
Ole Gjems-Onstad 1982-1991


== Eksterne lenker ==
Skatterett på idunn.no – Nordisk tidsskriftdatabase Arkivert 4. juli 2014 hos Wayback Machine.
Acrothyrea

Acrothyrea er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Beskrivelse ==
Middelsstore, mer eller mindre metallisk grønne gullbasser.


== Levevis ==
De voksne finnes gjerne på blomster der de eter pollen.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Vest-Afrika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
Stammen Cetoniini Leach, 1815
Gruppen Leucocelina
Slekten Acrothyrea Kraatz, 1882
Acrothyrea nudipes Valck Lucassen, 1939
Acrothyrea rufofemorata (Burmeister, 1842)
Acrothyrea scintillans De Lisle, 1947
Slekten (eventuelt underslekt) Cyclophorellus Krikken, 1982
Acrothyrea (Cyclophorellus) amoena Schürhoff, 1942
Acrothyrea (Cyclophorellus) cincticollis (Kraatz, 1880)


== Eksterne lenker ==
(en) Acrothyrea i Encyclopedia of Life 
(en) Acrothyrea i Global Biodiversity Information Facility 
Acrothyrea – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bilde av Acrothyrea cincticollis
Bilde av Acrothyrea scintillans
Prototritella

Prototritella er en av i alt minst 88 slekter innenfor familien av spøkelseskreps, en type  amfipoder som er maritime krepsdyr.Larvene er planktoniske. Voksne individer er ofte små - de har to store antenner og to små antenner. Denne slekten tilhører muligens underfamilien Caprellinae (Leach, 1814), selv om en slik gruppering er omstridt og lite sikker. Det er flere måter å fremstille fylogenien over denne gruppen, som kan defineres inn i enten en overfamilie eller familie.
Slekten består (2013) av bare en anerkjent art.


== Taksonomi ==
Gruppens systematikk er beskrevet på ny i 2003.
En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 725 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 22 overfamilier, 95 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Prototritella Arimoto, 1977
Prototritella ishigakensis Arimoto, 1977


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Prototritella – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Prototritella i Global Biodiversity Information Facility 
Prototritella – detaljert informasjon på Wikispecies
Pseudaeginella

Pseudaeginella er en av i alt minst 88 slekter innenfor familien av spøkelseskreps, en type  amfipoder som er maritime krepsdyr.Larvene er planktoniske. Voksne individer er ofte små - de har to store antenner og to små antenner. Denne slekten tilhører muligens underfamilien Caprellinae (Leach, 1814), selv om en slik gruppering er omstridt og lite sikker. Det er flere måter å fremstille fylogenien over denne gruppen, som kan defineres inn i enten en overfamilie eller familie.
Slekten består (2013) av 10-11 anerkjente arter.


== Taksonomi ==
Gruppens systematikk er beskrevet på ny i 2003.
En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 725 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 22 overfamilier, 95 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Pseudaeginella Mayer, 1890
Pseudaeginella biscaynensis (McCain, 1968)
Pseudaeginella campbellensis Guerra-García, 2003
Pseudaeginella colombiensis Guerra-García, Krapp-Schickel & Müller, 2006
Pseudaeginella inae Krapp-Schickel & Guerra-García, 2005
Pseudaeginella montoucheti (Quitete, 1971)
Pseudaeginella polynesica (Müller, 1990)
Pseudaeginella sanctipauli Laubitz, 1995
Pseudaeginella soela Guerra-García, 2004
Pseudaeginella tristanensis (Stebbing, 1888)
Pseudaeginella vaderi Guerra-García, 2004
Usikker Pseudaeginella antiquae Barnard, 1932 (nomen dubium)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pseudaeginella – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Pseudaeginella i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Pseudaeginella hos Artsdatabanken 
(en) Pseudaeginella hos ITIS 
Pseudaeginella – detaljert informasjon på Wikispecies 
Pseudaeginella - beskrivelse hos Life Desks, besøkt 15. mars 2014.
Pseudolirius

Pseudolirius er en av i alt minst 88 slekter innenfor familien av spøkelseskreps, en type  amfipoder som er maritime krepsdyr.Larvene er planktoniske. Voksne individer er ofte små - de har to store antenner og to små antenner. Denne slekten tilhører muligens underfamilien Caprellinae (Leach, 1814), selv om en slik gruppering er omstridt og lite sikker. Det er flere måter å fremstille fylogenien over denne gruppen, som kan defineres inn i enten en overfamilie eller familie.
Slekten består (2013) av bare en anerkjent art.


== Taksonomi ==
Gruppens systematikk er beskrevet på ny i 2003.
En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 725 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 22 overfamilier, 95 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Pseudolirius Mayer, 1890 - Hellas, Middelhavet, Storbritannia, Nordsjøen
Pseudolirius kroyeri Mayer, 1890 = Pseudolirius kroyerii


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pseudolirius – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Pseudolirius i Global Biodiversity Information Facility 
Pseudolirius – detaljert informasjon på Wikispecies
Pseudoliropus

Pseudoliropus er en av i alt minst 88 slekter innenfor familien av spøkelseskreps, en type  amfipoder som er maritime krepsdyr.Larvene er planktoniske. Voksne individer er ofte små - de har to store antenner og to små antenner. Denne slekten tilhører muligens underfamilien Caprellinae (Leach, 1814), selv om en slik gruppering er omstridt og lite sikker. Det er flere måter å fremstille fylogenien over denne gruppen, som kan defineres inn i enten en overfamilie eller familie.
Slekten består (2013) av bare en anerkjent art. Den lever utenfor kysten av Britisk Columbia i Stillehavet, helt ned til 2.000 meters dyp.


== Taksonomi ==
Gruppens systematikk er beskrevet på ny i 2003.
En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 725 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 22 overfamilier, 95 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Pseudoliropus Laubitz, 1970
Pseudoliropus vanus Laubitz, 1970 - British Columbia


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pseudoliropus – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Pseudoliropus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Pseudoliropus hos ITIS 
Pseudoliropus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Pseudoliropus - beskrivelse hos Life Desks, besøkt 15. mars 2014.
Pseudoprotella

Pseudoprotella er en av i alt minst 88 slekter innenfor familien av spøkelseskreps, en type  amfipoder som er maritime krepsdyr.Larvene er planktoniske. Voksne individer er ofte små - de har to store antenner og to små antenner. Denne slekten tilhører muligens underfamilien Caprellinae (Leach, 1814), selv om en slik gruppering er omstridt og lite sikker. Det er flere måter å fremstille fylogenien over denne gruppen, som kan defineres inn i enten en overfamilie eller familie. Müller (2004) henfører denne slekten til familien Pariambidae.
Slekten består (2013) av 4 anerkjente arter. Pseudoprotella phasma lever i det østre Atlanterhavet, inklusive Nordsjøen og langs kystene av Norge.


== Taksonomi ==
Gruppens systematikk er beskrevet på ny i 2003.
En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 725 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 22 overfamilier, 95 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Pseudoprotella Mayer, 1890
Pseudoprotella bogisa (Mayer, 1903)
Pseudoprotella inermis Chevreaux, 1927
Pseudoprotella phasma Montagu, 1804 Nordsjøen, Vest-Europa, Afrika
Pseudoprotella soela Guerra-García, 2004 - Vest-Australia


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pseudoprotella – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Pseudoprotella i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Pseudoprotella hos Artsdatabanken 
(sv) Pseudoprotella hos Dyntaxa 
(en) Pseudoprotella hos NCBI 
Pseudoprotella – detaljert informasjon på Wikispecies
Nordisk Domssamling

Nordisk Domssamling er en domssamling med korte referater av relevante avgjørelser i de nordiske høyesteretter. 
Publikasjonen har vært utgitt siden 1958.
Samlingen distribueres to ganger i året sammen med Tidsskrift for Rettsvitenskap.


== Eksterne lenker ==
Nordisk Domssamling Arkivert 29. april 2014 hos Wayback Machine. – Universitetsforlaget
Tanzacaprella

Tanzacaprella er en av i alt minst 88 slekter innenfor familien av spøkelseskreps, en type  amfipoder som er maritime krepsdyr.Larvene er planktoniske. Voksne individer er ofte små - de har to store antenner og to små antenner. Denne slekten tilhører muligens underfamilien Caprellinae (Leach, 1814), selv om en slik gruppering er omstridt og lite sikker. Det er flere måter å fremstille fylogenien over denne gruppen, som kan defineres inn i enten en overfamilie eller familie.
Slekten består (2013) av bare en anerkjent art.


== Taksonomi ==
Gruppens systematikk er beskrevet på ny i 2003.
En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 725 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 22 overfamilier, 95 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Tanzacaprella Guerra-García, 2001
Tanzacaprella bacescui Guerra-Garcia, 2001 - Tanzania


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tanzacaprella – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Tanzacaprella i Global Biodiversity Information Facility 
Tanzacaprella – detaljert informasjon på Wikispecies
Thorina

Thorina er en av i alt minst 88 slekter innenfor familien av spøkelseskreps, en type  amfipoder som er maritime krepsdyr.Larvene er planktoniske. Voksne individer er ofte små - de har to store antenner og to små antenner. Denne slekten tilhører muligens underfamilien Caprellinae (Leach, 1814), selv om en slik gruppering er omstridt og lite sikker. Det er flere måter å fremstille fylogenien over denne gruppen, som kan defineres inn i enten en overfamilie eller familie.
Slekten består (2013) av 2 anerkjente dyphavsarter. Begge lever i Nord-Atlanteren på sandbunn mellom 900 m og 4.000 meters dyp.


== Taksonomi ==
Gruppens systematikk er beskrevet på ny i 2003.
En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 725 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 22 overfamilier, 95 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Thorina Stephensen, 1944
Thorina elongata Laubitz & Mills, 1972 - Nord-Atlanteren
Thorina spinosa Stephensen, 1944 - Norskehavet, Færøyene, Grønland


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Thorina hos ITIS 
Thorina – detaljert informasjon på Wikispecies 
Beskrivelse av slekten - Life Desks, besøkt 11. mars 2014.
Hilchen Thode Sommerschild

Hilchen Thode Sommerschild Sundby (født 10. mars 1926 i Molde, død 13. september 2020) var en norsk barnepsykiater. Hun var den første i Norge som tok en doktorgrad i barnepsykiatri og også den første professoren i faget.Sommerschild tok examen artium i 1945 og studerte så medisin. Hun var ferdig lege i 1952. Hun spesialiserte seg i psykiatri ved Nic. Waals Institutt. Hennes karriere utviklet seg til en kombinasjon av klinisk og akademisk arbeid. 
Etter noen år dro hun til Tønsberg for å etablere landets første fylkeskommunale barnepsykiatrisk poliklinikk der. Senere deltok hun i oppbygging av barnepsykiatrien i Akershus.
Hennes neste prosjektet var forskning på helsestasjoner, noe som førte til i alt fire publiserte bøker. I 1972 blei Sommerschild overlege på Statens senter for barne- og ungdomspsykiatri. I 1984 tok hun sammen med sosialantropologen Benedicte Ingstad doktorgraden med avhandlinga Familien med det funksjonshemmede barnet. Forløp, reaksjoner, mestring. Fra 1979 til 1991 var Sommerschild først dosent og seinere professor ved Universitetet i Oslo (samtidig overlege ved SSBU). Hennes Lærebok i barnepsykiatri (sammen med Berit Grøholt) fikk Riksbibliotekarens lærebokpris i 1990. I 1998 oppsummerte hun sine erfaringer i boka Mestring som mulighet i møte med barn, ungdom og foreldre (sammen med Bente Gjærum og Berit Grøholt).
Hun utga to diktsamlinger. Flere av dikta er seinere tonesatt og utgitt av musikeren Anne Lorentzen.
Sommerschild var gift med psykiateren Per Sundby (1926-2016). Hun var sønnesønns sønnesønns datter av Hilchen Sommerschild, som gjerne benevnes Norges første lærerinne.


== Referanser ==


== Kilder ==
Berit Grøholt: Artikkel om Sommerschild i Norsk biografisk leksikon.
Triantella

Triantella er en av i alt minst 88 slekter innenfor familien av spøkelseskreps, en type  amfipoder som er maritime krepsdyr.Larvene er planktoniske. Voksne individer er ofte små - de har to store antenner og to små antenner. Denne slekten tilhører muligens underfamilien Caprellinae (Leach, 1814), selv om en slik gruppering er omstridt og lite sikker. Det er flere måter å fremstille fylogenien over denne gruppen, som kan defineres inn i enten en overfamilie eller familie.
Slekten består (2013) av bare en anerkjent art. Den lever i Sørishavet og er bl.a funnet ved Falklandsøyene.


== Taksonomi ==
Gruppens systematikk er beskrevet på ny i 2003.
En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 725 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Senticaudata - 22 overfamilier, 95 familier Lowry & Myers, 2013
Infraorden Corophiida
Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
Slekt Triantella Mayer, 1903
Triantella solitaria Mayer, 1903 - Sørishavet


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Triantella – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Triantella i Global Biodiversity Information Facility 
Triantella – detaljert informasjon på Wikispecies