Sergej Iljusjin

Sergej Iljusjin (russisk:Серге́й Владимирович Илью́шин) (født 30. mars 1894 - død 9. februar 1977) var russisk flykonstruktør som grunnla Iljusjin konstruksjonsbyrå.


== Biografi ==


=== Tidlige år ===
Iljusjin ble født i landsbyen Vologodskij i Det russiske imperiet som den yngste av elleve barn i en bondefamilie. Han var for det meste selvlært da han forlot hjemmet i ung alder. Han arbeidet i fabrikk og var grøftegraver på byggeplasser i Petrograd. I 1910 hørte han om en ledig jobb som gartner på Kolomyazhsky Racetrack. Her ble de første All-Russia Festival of Ballooning arrangert høsten 1910, og Ilyushin hjalp til med å pakke ut og montere utstyr. Han fikk også møte flere av Russlands flypioneer, noe som tente hans interesse for flyving.
I 1911 reiste han tilbake til landsbyen hvor han vokste opp og arbeidet på stedets meieri. Året etter arbedet han på anlegget av Amur Railway, og i 1913 var han i Tallinn hvor han arbeidet på et skipsverft. Da første verdenskrig brøt ut ble Iljusjin innkalt til den Den keiserlige russiske hær hvor han tjenestegjorde i infanteriet og senere, siden han kunne skrive, som kontorist i Vologdas administrasjon. Da det kom spørsmål om syv frivillige til den nyopprettede Aviation Section, var han rask til å melde seg. Han arbeidet først som mekaniker og bakkemannskap. Sommeren 1917 ble han kvalifisert som pilot. I mars 1918 ble han demobilisert og sendt tilbake til sin landsby. Han hjalp til med den økende nasjonalisering av fabrikkene i området og i oktober 1918 meldte han seg inn i bolsjevikpartiet. Iljusjin ble innkalt til Den russiske borgerkrigen og til den Røde armé i mai 1919 som flytekniker. Den høsten ble et Avro 504 biplan fra Den hvite armé tvunget til å lande nær Petrozavodsk. Ilyushin ledet et team som demonterte og sendte det til Moskva hvor det ble gjenoppbyggert, fikk ny motor og fikk betegnelsen U-1 Sovjets første skolefly. Det ble etterhvert bygget i 737 eksemplarer.


=== Arbeide innen luftfart ===
Høsten 1921 forlot Iljusjin det militære og begynte på Institute of Engineers of the Red Air Fleet (senere Zhukovsky Air Force Engineering Academy) i 1922. I disse årene konsentrerte han seg om bygging av glidefly og deltok i mange konkurranser. I 1925 ble en av hans konstruksjoner sendt til en konkurranse i Tyskland hvor det vant første premie for lengst tid i luften.
Etter å ha fått en grad som ingeniør i 1926 begynte han i TsAGI hvor han arbeidet sammen med Nikolai Nikolaevich Polikarpov og Andrej Tupolev. I 1931 ble han assisterende sjef for TsAGI, og tenkte på å starte sitt eget uavhengige konstruksjonsbyrå.
I 1933 ble Iljusjin sjef TsKB etter V.R.Menzhinski som senere ble Ilyushin OKB (fabrikken bak alle sovjetfly med betegnelsen Il-, både militære og sivile i 1935.
Hans Iljusjin Il-2 angrepsfly, det mest produserte i historien ble bygget i 36 183 eksemplarer, og Iljusjin Il-4 tomotos bombefly som ble bygget i  5 200 eksemplarer ble i stor utstrekning brukt andre verdenskrig, på alle Sovjets fronter
Etter krigen konsentrerte Ilyushin seg pimært om sivile passasjerfly, slike som Iljusjin Il-18 og Iljusjin Il-62 som i utstrakt grad ble brukt av Aeroflot mange flyselskap i østblokkland. I 1967 fikk han honorær grad som General-Colonel of Engineering/Technical Service. Han var også medlem  USSR Academy of Science i 1968. Han forble sjefkonstruktør i Ilyushin OKB frem til han trakk seg på grunn av sykdom i 1970.
Fra 1937 til 1970 var Iljusjin medlem av Det øverste Sovjet. Hn døde i 1977 i Moskva og ble begrvet i Novodevitsjijkirkegården.


== Utmerkelser og priser ==
Helt av det sosialistiske arbeid (Sovjetunionen) (1941, 1957, 1974)
Stalin-prisen (1941, 1942, 1943, 1946, 1947, 1950, 1952)
Sovjetunionens statlige pris (1971)
Leninprisen (1960)
Leninordenen (1937, 1941, 1945, to ganger i 1954, 1964, 1971, 1974 )
Suvorovordenen 1st and the 2nd rank (1945,
Det røde flaggs Orden (1944, 1950)
Den Røde Stjernes orden (1933, 1967)


== Referanser ==


== Litteratur ==
Pederson, Jay. International Directory of Company Histories, Vol.24, St James Press (1998) ISBN 1-55862-365-5
Bull, Stephan. Encyclopedia of Military Technology and Innovation, Greenwood (2004) ISBN 1-57356-557-1
Gordon, Yefim. Soviet Air Power in World War II. Midland Publishing (2008) ISBN 1-85780-304-3