jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Gnathocera flavovirens

Gnathocera flavovirens er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
En middelsstor (ca. 15 millimeter), litt flat, blank, brunlig til grønnlig gullbasse. Oversiden er gjerne skinnende grønn, gulbrunlig langs kantene, eller brun med grønnskjær. Hodet har to små tenner foran. Dekkvingene har to brede, lave lengderibber, mellom disse er de ganske kraftig punkterte. Beina er mørke. Undersiden er blankt grønn med store, gulhvite flekker på sidene.


== Levevis ==
Arten er knyttet til gressenger. De voksne billene finnes gjerne på aksene til ulike gress.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Togo, Benin og Elfenbeinskysten.


== Systematisk plassering ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Gnathocera Kirby, 1825
Gnathocera flavovirens Kolbe, 1892
Gnathocera flavovirens flavovirens Kolbe, 1892
Gnathocera flavovirens morettoi Antoine, 2002


== Kilder ==
Nettside om slekten


== Eksterne lenker ==
Bilde av arten
(en) Gnathocera flavovirens i Encyclopedia of Life 
(en) Gnathocera flavovirens i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Gnathocera flavovirens – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Gnathocera flavovirens – detaljert informasjon på Wikispecies
Gnathocera submarginata

Gnathocera submarginata er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
En middelsstor (ca. 20 millimeter), litt flat, blank, brunlig gullbasse. Hodet er svart med to hvite flekker, pronotum svart med tre brede, hvite lengdestriper. Hodet har to små tenner foran. Scutellum er svart med hvit midtstripe. Dekkvingene er brungule med hvite sidestriper. Beina er brune.


== Levevis ==
Arten er knyttet til gressenger. De voksne billene finnes gjerne på aksene til ulike gress.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Elfenbeinskysten, Kamerun og Kongo.


== Systematisk plassering ==
Arten blir noen ganger plassert som en underart av Gnathocera trivittata.

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Gnathocera Kirby, 1825
Gnathocera submarginata Fairmaire, 1893


== Kilder ==
Nettside om slekten


== Eksterne lenker ==
Bilde av arten
(en) Gnathocera submarginata i Encyclopedia of Life 
(en) Gnathocera submarginata i Global Biodiversity Information Facility 
Gnathocera submarginata – detaljert informasjon på Wikispecies
Gnathocera pilosa

Gnathocera pilosa er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
En middelsstor (ca. 14 millimeter), litt flat, blank, lysbrunlig gullbasse. Oversiden er sparsomt kledt med lange, lyse, oppstående hår, særlig på pronotum. Hodet er svart med to hvite flekker, pronotum svart med tre smale, hvite lengdestriper. Hodet har to tynne tenner foran. Scutellum er mørkbrunt. Dekkvingene er brungule uten hvite sidestriper. Beina er gulbrune. Undersiden er mørk bortsett fra lårene som har lys bestøvning.


== Levevis ==
Arten er knyttet til gressenger. De voksne billene finnes gjerne på aksene til ulike gress.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Rwanda og Burundi.


== Systematisk plassering ==
Arten blir ofte plassert som en underart av Gnathocera cruda.

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Gnathocera Kirby, 1825
Gnathocera pilosa Kraatz, 1897


== Kilder ==
Nettside om slekten


== Eksterne lenker ==
Bilde av arten
(en) Gnathocera pilosa i Encyclopedia of Life 
(en) Gnathocera pilosa i Global Biodiversity Information Facility 
Gnathocera pilosa – detaljert informasjon på Wikispecies
Gnathocera quadripunctata

Gnathocera quadripunctata er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
En middelsstor (ca. 17 millimeter), litt flat, blank, gulbrunlig gullbasse med grønnlig fargeskjær, særlig på pronotum. Hodet er grønt med to hvite flekker, pronotum har fem mer eller mindre rundede, hvite flekker. Hodet har to små tenner foran. Dekkvingene er brungule uten hvite sidestriper. Beina er gulbrune. Undersiden er grønn i midten, gulhvit på sidene.


== Levevis ==
Arten er knyttet til gressenger. De voksne billene finnes gjerne på aksene til ulike gress.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Kamerun.


== Systematisk plassering ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Gnathocera Kirby, 1825
Gnathocera quadripunctata Kraatz, 1898


== Kilder ==
Nettside om slekten


== Eksterne lenker ==
Bilde av arten
(en) Gnathocera quadripunctata i Encyclopedia of Life 
(en) Gnathocera quadripunctata i Global Biodiversity Information Facility 
Gnathocera quadripunctata – detaljert informasjon på Wikispecies
Horns Rev vindmøllepark

Horns Rev vindmøllepark er en vindmøllepark beliggende på Horns Rev i Danmark. Den er utbygget med 80 Vestas V80-2.0 MW vindmøller med en samlet kapasitet på 160 MW. De ble  installert i 2002 og ble satt i full drift den 11. desember 2002.
Vindmølleparken ligger utenfor Danmarks vestligste punkt, Blåvands Huk, ca. 20 kilometer fra kysten på et 20 km² stort areal. Den kostet om lag 270 millioner euro (ca. 2 milliarder DKK) og produserer årlig ca. 600 millioner kWh.I 2007 eide Vattenfall 60 % og DONG Energy 40 % av vindmølleparken.
Horns Rev 2 ble innviet i september 2009. Denne utbygningen består av ytterligere 95 vindmøller med en kapasitet på 2,3 MW pr. enhet, pluss 3 testmøller på opp til 5,0 MW pr. enhet.
I 2016 begynte byggingen av Horns Rev 3. Parken vil komme til å bestå av 49 vindmøller av typen MHI Vestas V164 med en kapasitet på 8,3 MW hver, noe som vil gjøre vindmølleparken til Danmarks største med samlet effekt 406,7 MW.


== Referanser ==
Stuping under Samveldelekene 2018

Stuping under Samveldelekene 2018 i Gold Coast i Australia blir arrangert fra 11. til 14. april 2018 i Gold Coast Aquatic Centre. Det konkurreres i til sammen ti øvelser, fem for menn og fem for kvinner. 


== Tidsplan ==
M = Morgen, E = Ettermiddag


== Medaljeoversikt ==


=== Medaljevinnere ===


=== Menn ===


=== Kvinner ===


== Deltakerland ==
Til sammen 69 deltakere fra 11 land deltar:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Gold Coast 2018 - Diving
Yamatetunnelen

Yamatetunnelen (japansk: 山手トンネル, Yamate Tonneru) er en tunnel i Tokyo i Japan. Den er en del av Tokyos indre motorveisystem og går fra Toshima til Shinagawa. Tunnelen er 18,2 kilometer lang og er pr. 2018 verdens nest lengste veitunnel, etter Lærdalstunnelen i Norge.


== Referanser ==
Svømming under Samveldelekene 2018

Svømming under Samveldelekene 2018 arrangeres fra 5. til 10. april 2018, i Gold Coast Aquatic Centre i Gold Coast i Australia. Det konkurreres i totalt 50 øvelser, 38 for funksjonsfriske (19 for menn og 19 for kvinner) og 12 for funksjonshemmede (seks for menn og seks for kvinner).


== Tidsplan ==
M = Morgen (starter 10:30), E = Ettermiddag (starter 19:30)


== Resultater ==


=== Menn ===
a  Svømmere som kun deltok i innledningsheatene, men likevel mottok medalje.


=== Kvinner ===


=== Parasvømming ===


==== Menn ====


==== Kvinner ====


== Deltakere ==
Til sammen 363 utøvere fra 47 land deltar i svømming:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Gold Coast 2018 - Swimming
Stjernemelde

Stjernemelde (Hablitzia tamnoides) er en flerårig urt i amarantfamilien. Den er den eneste arten i slekta Hablitzia.
Den er en klatreplante som blir 50–200 cm høy. Stengelen er furet. Bladene sitter spredt, og de nedre bladene er hjerteformede og har lang stilk. Blomstene sitter i forgreinete topper i bladhjørnene. De er grønne med 5 blomsterblad som danner en stjerne. Frukten er en lokk-kapsel med ett 1,5 mm stort, svart frø. Artsepitetet tamnoides viser til at bladverket minner om klatreplanten Tamus communis i yamsrotfamilien.
Stjernemelde vokser vilt i Kaukasus der den finnes i gran- og bøkeskoger, steinete kløfter og kratt langs elver. Den er blitt dyrket som hageplante, og i Norden er bladene blitt spist på samme måte som slektningen spinat. Arten finnes svært sjeldent forvillet i Norge, Sverige og Finland.


== Litteratur ==
B. Mossberg og L. Stenberg (2016). Gyldendals store nordiske flora. Gyldendal. s. 121. ISBN 978-82-05-42485-2. 
P. Uotila (2011). «Hablitzia tamnoides». Chenopodiaceae (pro parte majore). – In: Euro+Med Plantbase - the information resource for Euro-Mediterranean plant diversity. Besøkt 3. april 2018. 
«Stjernemelde Hablitzia tamnoides». Fremmedartsbasen 2018. Artsdatabanken. Besøkt 18. januar 2021. 
S. Barstow (2006). «Nordens spinat: Hablitzia» (PDF). Hagebladet (1). 


== Eksterne lenker ==
(en) Stjernemelde i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Stjernemelde hos Artsdatabanken 
(sv) Stjernemelde hos Dyntaxa 
(en) Stjernemelde hos NCBI 
(en) Stjernemelde hos The International Plant Names Index 
(en) Stjernemelde hos Tropicos 
(en) Kategori:Hablitzia tamnoides – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Hablitzia tamnoides – detaljert informasjon på Wikispecies
Mac Marcoux

Mac Marcoux (født 20. juni 1997) er en canadiske alpinist, som vant to medaljer for Canada ved Paralympiske vinterleker 2018. 


== Eksterne lenker ==
(en) Mac Marcoux – IPC.infostradasports.com 
(en) Mac Marcoux – Paralympic.org
Dioscorea communis

Dioscorea communis er en flerårig urt i yamsrotfamilien. Den var tidligere kjent som Tamus communis.
Den har høyreslyngende stengler som blir opptil 4 m høye. De visner om høsten, og planten overlever vinteren som en stor underjordisk knoll. Bladene er hjerteformede, tilspissede, blankt grønne, helrandede og med lang stilk. De sitter spredt og har 3–9 buede hovednerver. Arten kan forveksles med Smilax aspera, men den har eviggrønne, tornete blad.
Planten er særbu, og blomstene er grønngule og 3–6 mm store. Hannblomstene sitter i lange, tynne klaser og har seks ganske brede fliker og seks pollenbærere. Hunnblomstene sitter i små kvaster og har seks smale fliker og en godt synlig fruktknute. Frukten er et rundt, rødt bær.
Dioscorea communis vokser i skog, kratt og hekker. Den er utbredt i hele middelhavsområdet og på Kanariøyene, Madeira og Azorene. I Vest-Europa finnes den nordover til Storbritannia, Belgia og sørvestlige Tyskland. Den er naturalisert i Irland.
Hele planten inneholder saponiner og er giftig. Noen steder er det likevel vanlig å spise unge skudd, som kokes for å uskadeliggjøre giftstoffene.


== Galleri ==

		
		
		
		


== Litteratur ==
C. Grey-Wilson og M. Blamey (1992). Teknologisk Forlags store illustrerte flora for Norge og Nord-Europa. Norsk utgave T. Faarlund og P. Sunding. Teknologisk Forlag. s. 464–465. ISBN 82-512-0355-4. 
O. Polunin og A. Huxley (1978). Middelhavsflora. Norsk utgave P. Sunding. NKI-Forlaget. s. 217. ISBN 82-562-0490-7. 
M. Blamey og C. Grey-Wilson (2004). Wild Flowers of the Mediterranean (2 utg.). London: A & C Black. s. 492. ISBN 0-7136-7015-0. 
«Dioscorea communis». Euro+Med Plantbase - the information resource for Euro-Mediterranean plant diversity. Besøkt 4. april 2018. 


== Eksterne lenker ==
(en) Dioscorea communis i Encyclopedia of Life 
(en) Dioscorea communis i Global Biodiversity Information Facility 
(sv) Dioscorea communis hos Dyntaxa 
(en) Dioscorea communis hos NCBI 
(en) Dioscorea communis hos The International Plant Names Index 
(en) Dioscorea communis hos Tropicos 
(en) Kategori:Dioscorea communis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Dioscorea communis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Dioscorea communis – detaljert informasjon på Wikispecies
Frihetsgrad (statistikk)

Frihetsgrad i statistikk For å finne antall parametre man kan variere fritt i en gitt modell. Dersom man oppgir dette antallet parametre, vil de resterende verdiene være gitt ut fra forholdet gitt ved sannsynlighetsfordelingen.
Frihetsgrader ved en hypotesetesting finnes ved følgende formel: (antall rader – 1) multiplisert med (antall kolonner – 1).


== Eksterne lenker ==
(en) «Degrees of freedom», The Little Handbook of Statistical Practice av Gerard E. Dallal
Rudbøl

Rudbøl (tysk: Ruttebüll) er en liten landsby i Højer Sogn i Sønderjylland, ved den dansk-tyske grense. Byen ligger i Tønder Kommune og tilhører Region Syddanmark.
Da Slesvig i 1920 ble delt mellom Danmark og Tyskland, ble den nye grensen lagt tvers gjennom Rudbøl og delte byen i en dansk og en tysk del. I Rudbøl finnes nummer 245 av de berømte grensteinene som viser den dansk-tyske grense. Grensesteinen ligger ved veien i Rudbøl, mens de står andre steder langs den dansk-tyske grense.
Rudbøl Grænsekro har eksistert i byen siden 1711. Det er en campingplass i tilknyttning til kroen, og kroen eier atskillige hus i Rudbøl som brukes til utleie. Rudbøl har også et ungdomsherberge.
På mange av husene i Rudbøl er det et lite oppslag som forteller om byen og historien til det enkelte hus.
I 2006 var det et storkepar i byens storkereir, og paret fikk tre unger. Foreldrene kunne ikke finne nok føde nok til ungene, som bukket under en etter en. I 2015 var det igjen en enslig ung hannstork i byen, men den forsvant etter en uke da det ikke kom noen make.
Pan-kvartalet

Pan-kvartalet er et kvartal i Gamla stan i Stockholm med beliggenhet mellom Stora Nygatan, Lejonstedts gränd, Lilla Nygatan og Tyska brinken. Området for dagens kvartal ble anlagt etter storbrannen i Stockholm 1625 og ble bebygd første gang på 1640-tallet.


== Navnet ==
Nesten samtlige kvartalsnavn i Gamla stan ble til på siste del av 1600-tallet og er oppkalt etter begrep (først og fremst guder) i den greske og romerske mytologien. Pan var i gresk mytologi guden som ble assosiert med skoger, marker, hyrder og deres flokker. Han pleier å bli framstilt som en mann med hårete bein og bukkeføtter, spillende på sin fløyte. «Pan» er et av mange kvartalsnavn fra gresk mytologi i Gamla stan.


== Kvartalet ==
Pan-kvartalet ligger nord for Cerberus-kvartalet, begge ble anlagt etter storbrannen i Stockholm 1625 som ødela Stadsholmens sydvestre deler. Her ble fra 1626 Stockholms første paradegate, som da ble kalt Stora Konungs Gatan (nåværende Stora Nygatan), anlagt. Kvartalsnavnet ble etablert først i 1729 og hadde da 2 eiendommer (Södra 94 og Södra 95). I kvartalet finnes det i dag (2009) kun en eiendom.
På midten av 1600-tallet ble Leijonsköldska palatset oppført her ved friherre Mårten Leijonsköld som var generaldirektør i Kommerskollegiet. Senere eier til palasset var Jacob Gyllenborg og hans bror Anders Leijonstedt, den senere gav navnet til Lejonstedts gränd. 
Nåværende bygning, som opptar hele kvartalet,  ble oppført i 1860 for Stockholms Enskilda Bank etter arkitekt Johan Fredrik Åboms tegninger. Huset var i sin tid Stockholms første private bankpalass. I forbindelse med en ombygging under ledelse av Rudolf Enblom på 1890-tallet tilkom Rolf Adlersparres skulptur «Moder Svea» på fasaden mot Stora Nygatan.  Etter Stockholms Enskilda Bank hadde blant annet Utrikespolitiska Institutet sine lokaler her.


== Se også ==
Liste over kvartaler i Gamla stan


== Kilder ==
Hasselblad, Björn; Lindström, Frans (1979). Stockholmskvarter: vad kvartersnamnen berättar. Stockholm: Almqvist & Wiksell / Hugo Gebers förlag. s. 29. ISBN 91-20-06252-4. Libris: 7219146.  


== Eksterne lenker ==

(sv) Stockholmskällan har multimedia som gjelder Pan-kvartalet
Gnathocera maculipennis

Gnathocera maculipennis er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==


== Levevis ==
Arten er knyttet til gressenger. De voksne billene finnes gjerne på aksene til ulike gress.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Togo.


== Systematisk plassering ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Gnathocera Kirby, 1825
Gnathocera maculipennis Kraatz, 1898


== Kilder ==
Nettside om slekten


== Eksterne lenker ==
(en) Gnathocera maculipennis i Encyclopedia of Life 
(en) Gnathocera maculipennis i Global Biodiversity Information Facility 
Gnathocera maculipennis – detaljert informasjon på Wikispecies
Løvøya naturreservat

Løvøya naturreservat er et naturreservat med edelløvskog, hule eiketrær, en stupbratt fjellvegg, nasjonalt sjeldne og utrydningstruede insekter og en sjelden rovfugl.Løvøya (Horten) ligger nordvest for Horten by. Naturreservatet har stor variasjon i naturtyper og arter. Løvøya har høy verneverdi som insektlokalitet, særlig den brattlendte alm-lindeskogen. Den sjeldne mistelteinen snylter på flere av lindetrærne i området, og lavfloraen varter opp med flere uvanlige arter, som kystnever og stiftglye.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Løvøya naturreservat Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boken Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase
Hule eiker
Gnathocera convexiuscula

Gnathocera convexiuscula er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
En middelsstor, litt flat, halvblank gullbasse, kroppsformen er noe bredere enn de fleste andre artene i slekten Gnathocera. Hode, pronotum, scutellum og bein er svarte, hodet med to hvite flekker, pronotum og scutellum med ganske smale, hvite lengdestriper. Hodet har to tynne tenner på forkanten. Dekkvingene er brunrøde med svart, hvitflekket sidekant, tydelig innsnevret bak "skuldrene".


== Levevis ==
Arten er knyttet til gressenger. De voksne billene finnes gjerne på aksene til ulike gress.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Burundi.


== Systematisk plassering ==
Arten blir noen ganger plassert som en underart av Gnathocera trivittata.

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Gnathocera Kirby, 1825
Gnathocera convexiuscula Kraatz, 1899


== Kilder ==
Nettside om slekten


== Eksterne lenker ==
Bilde av arten Arkivert 14. desember 2017 hos Wayback Machine.
(en) Gnathocera convexiuscula i Encyclopedia of Life 
(en) Gnathocera convexiuscula i Global Biodiversity Information Facility 
Gnathocera convexiuscula – detaljert informasjon på Wikispecies
Gnathocera truncata

Gnathocera truncata er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==


== Levevis ==
Arten er knyttet til gressenger med høyt gress. De voksne billene finnes gjerne på aksene til ulike gress.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Kongo.


== Systematisk plassering ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Gnathocera Kirby, 1825
Gnathocera truncata Janson, 1900


== Kilder ==
Nettside om slekten


== Eksterne lenker ==
(en) Gnathocera truncata i Encyclopedia of Life 
(en) Gnathocera truncata i Global Biodiversity Information Facility 
Gnathocera truncata – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Gnathocera – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Mellomøya plantefredningsområde

Mellomøya plantefredningsområde er et verneområde som ligger øst på Mellomøya. I 2006 ble et 13 dekar stort område vernet for å bevare en forekomst av den sjeldne arten lodnefiol og dens livsmiljø. Hele Mellomøya har en rik vegetasjon og et rikt fugleliv, og øya er lite forstyrret av menneskers ferdsel.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Mellomøya plantefredningsområde Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boken Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase
Gnathocera vestita

Gnathocera vestita er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==


== Levevis ==
Arten er knyttet til gressenger med høyt gress. De voksne billene finnes gjerne på aksene til ulike gress.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Tanzania.


== Systematisk plassering ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Gnathocera Kirby, 1825
Gnathocera vestita Kolbe, 1901


== Kilder ==
Nettside om slekten


== Eksterne lenker ==
(en) Gnathocera vestita i Encyclopedia of Life 
(en) Gnathocera vestita i Global Biodiversity Information Facility 
Gnathocera vestita – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Gnathocera – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Gnathocera usafuana

Gnathocera usafuana er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==


== Levevis ==
Arten er knyttet til gressenger med høyt gress. De voksne billene finnes gjerne på aksene til ulike gress.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Malawi.


== Systematisk plassering ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Gnathocera Kirby, 1825
Gnathocera usafuana Kolbe, 1901


== Kilder ==
Nettside om slekten


== Eksterne lenker ==
(en) Gnathocera usafuana i Encyclopedia of Life 
(en) Gnathocera usafuana i Global Biodiversity Information Facility 
Gnathocera usafuana – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Gnathocera – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Ryggnestunnelen

Ryggnestunnelen er en 107 meter lang veitunnel på fylkesvei 300 i Ulvik kommune i Hardanger i Vestland. Den har et løp og ble åpnet i 1940.


== Se også ==
Ljoraskreo tunnel
Veitunneler i Norge
Liste over veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge


== Kilder ==
Vegvesenets vegkart


== Eksterne lenker ==
Ryggnestunnelen på Google Street View
Gnathocera sulcata

Gnathocera sulcata er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
En middelsstor, avlang, skinnende blank, grønn og brunlig gullbasse. Oversiden er sparsomt kledt med lange, lyst brunlige hår. Hodet har to små tenner ved forkanten. Hode, pronotum, scutellum og sømstripen og to opphøyde lengderibber på dekkvingene er gjerne skinnende grønne, dekkvingene for øvrig virker gjerne mest brunlige. Beina er brunrøde.


== Levevis ==
Arten er knyttet til gressenger med høyt gress. De voksne billene finnes gjerne på aksene til ulike gress.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Tanzania.


== Systematisk plassering ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Gnathocera Kirby, 1825
Gnathocera sulcata Kolbe, 1901


== Kilder ==
Nettside om slekten


== Eksterne lenker ==
(en) Gnathocera sulcata i Encyclopedia of Life 
(en) Gnathocera sulcata i Global Biodiversity Information Facility 
Gnathocera sulcata – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Gnathocera – kategori av bilder, video eller lyd på Commons