jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Coptopsylla

Coptopsylla er en slekt som hører til ordenen lopper (Siphonaptera). Som andre lopper er de parasitter som lever i bolene eller reirene til varmblodige dyr. Lopper regnes til de vingede insektene til tross for at alle artene er helt vingeløse.


== Utseende ==


== Liv og utvikling ==
Disse loppene er knyttet til gnagere i gruppen ørkenrotter (Gerbilinae), og finnes dermed bare i tørre steppe- og halvørken-områder der disse lever. Loppene er aktive om vinteren.


== Utbredelse ==
Familien er utbredt i den palearktiske sone med flest arter i Asia og Nord-Afrika. I Europa er det kjent tre arter fra Ukraina og det sørlige Russland.


== Systematisk inndeling ==
Klassifikasjonen følger [1].

Ekte insekter (Ectognatha)
Vingede insekter
Holometabole insekter
Mecopteriformia
Antliophora
Ordenen Lopper, Siphonaptera
Underordenen Pulicomorpha
Overfamilien Coptopsylloidea
Familien Coptopsyllidae Wagner, 1928
Slekten Coptopsylla Jordan & Rothschild, 1908 – 19 arter, tre i Øst-Europa
Coptopsylla afghana Lewis, 1973
Coptopsylla africana Wagner, 1932
Coptopsylla arax Isayeva-Gurvich, 1950
Coptopsylla bairamalienis Wagner, 1929
Coptopsylla bairamaliensis Wagner, 1928
Coptopsylla barbarae Lewis, 1973
Coptopsylla bondari Ioff, 1946
Coptopsylla caucasica Isayeva-Gurvich, 1950
Coptopsylla iranica Farhang-Azad, 1966
Coptopsylla janiceae Lewis, 1973
Coptopsylla joannae Lewis, 1964
Coptopsylla lamellifer Wagner, 1895
Underart Coptopsylla lamelifer subsp. arax Isajeva-Gurvich, 1950
Underart Coptopsylla lamellifer subsp. ardua Jordan & Rothschild, 1915
Underart Coptopsylla lamellifer subsp. dubinini Ioff, 1950
Underart Coptopsylla lamellifer subsp. formozovi Darskaya, 1988
Underart Coptopsylla lamellifer subsp. lamellifer
Underart Coptopsylla lamellifer subsp. rostrata Ioff & Tiflov, 1934
Underart Coptopsylla lamellifer subsp. tarimensis Yu Xin, Ye Ruiyu & Cao-Hanli, 1990
Underart Coptopsylla lamellifer subsp. tilufanensis Yu, Liao & Ruiyu, 1999
Coptopsylla macrophthalma Ioff, 1950
Coptopsylla mesghalii Farhang-Azad, 1966
Coptopsylla mofidii Farhang-Azad, 1966
Coptopsylla neronovi Farhang-Azad, 1972
Coptopsylla olgae Argyropulo, 1946
Underart Coptopsylla olgae olgae Argyropulo, 1946
Underart Coptopsylla olgae wachschi Labunets et Kafarskaya, 1961
Coptopsylla smiti Hubbard, 1956
Coptopsylla trigona Ioff, 1946
Coptopsylla wassiliewi Wagner, 1932


== Kilder ==
Klassifikasjon av familien, med liste over artene
Fauna Europaea, utbredelsesdatabase over europeiske dyr


== Eksterne lenker ==
(en) Coptopsylla i Encyclopedia of Life 
(en) Coptopsylla i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Coptopsylla hos Fauna Europaea 
(en) Coptopsylla hos NCBI 
Tree of Life - Lopper, (Siphonaptera) engelskspråklig, med bilder.
Norsk Entomologisk forening For den som er insektinterresert.
Cheiroplatys nitidus

Cheiroplatys nitidus er en bille som hører til gruppen hornbiller i familien skarabider (Scarabaeidae).


== Utseende ==
En middelsstor, bred og kraftig, mørkbrun hornbille. Hannen har fremre del av pronotum kraftig uthulet, med en firkantet tann i midten foran. Denne gropa har nettmasket mikroskulptur, forøvrig er den glatt og blank. Hunnen mangler denne gropa og kan ligne på en tordivel. Arten er ytre sett svært lik på Cheiroplatys excavatus og Cheiroplatys volsellus, undersøkelse av kjønnsorganene er trolig nødvendig for å skille de tre artene sikkert.


== Utbredelse ==
Arten lever i Queensland.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien hornbiller, Dynastinae MacLeay, 1819
Stammen Pentodontini
Slekten Cheiroplatys Hope, 1837
Cheiroplatys nitidus Carne, 1957


== Kilder ==
Dynastidae du Monde, nettside om arten [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Cheiroplatys nitidus i Encyclopedia of Life 
(en) Cheiroplatys nitidus i Global Biodiversity Information Facility 
Cheiroplatys nitidus – detaljert informasjon på Wikispecies
Cheiroplatys volsellus

Cheiroplatys volsellus er en bille som hører til gruppen hornbiller i familien skarabider (Scarabaeidae).


== Utseende ==
En middelsstor, bred og kraftig, mørkbrun hornbille. Hannen har fremre del av pronotum kraftig uthulet, med en firkantet tann i midten foran. Denne gropa har nettmasket mikroskulptur, forøvrig er den glatt og blank. Hunnen mangler denne gropa og kan ligne på en tordivel. Arten er ytre sett svært lik på Cheiroplatys excavatus og Cheiroplatys nitidus, undersøkelse av kjønnsorganene er trolig nødvendig for å skille de tre artene sikkert.


== Utbredelse ==
Arten lever i Queensland.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien hornbiller, Dynastinae MacLeay, 1819
Stammen Pentodontini
Slekten Cheiroplatys Hope, 1837
Cheiroplatys volsellus Carne, 1957


== Kilder ==
Dynastidae du Monde, nettside om arten [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Cheiroplatys volsellus i Encyclopedia of Life 
(en) Cheiroplatys volsellus i Global Biodiversity Information Facility 
Cheiroplatys volsellus – detaljert informasjon på Wikispecies
Elisabeth av Sverige

Elisabeth Gustavsdotter Vasa (født 4. april 1549, død 19. november 1597) var svensk prinsesse og hertuginne av Mecklenburg. 
Elisabeth var yngste datter av Gustav Vasa og Margareta Eriksdotter Leijonhufvud. Hun mottok flere ekteskapstilbud, og allerede i 1562 ble hun bortforlovet med daværende koadjutor i Riga, Christopher av Mecklenburg (1537-1597). Da han senere ble tilbakeholdt som fange i Polen, ble forlovelsen opphevet i 1573. Fire år senere forsøkte han seg igjen som frier, men Elisabeths bror Johan syntes at han var for fattig til ekteskap med søsteren. I stedet giftet Christopher seg samme år med prinsesse Dorothea av Danmark, datter av Frederik I av Danmark og Norge. Dorothea døde allerede to år etter, og etterlot en sum penger til ektemannen. Christoffer fridde derfor igjen til Elisabeth, og denne gang gikk det i orden. Den 7. mai 1581 giftet paret seg på Stockholms slott, og i juli samme år bega fyrsteparet seg til Mecklenburg. Her ble slottene Gadebisch og Schönbeck Elisabeths bosteder. På sistnevnte slott ble datteren Margarethe Elisabeth (1584–1616) født i 1584.Elisabeth avled fem år etter hertugen, den 19. november 1597. Hun ligger begravet i Uppsala domkirke. 


== Referanser ==
Rondane Høyfjellshotell

Rondane Høyfjellshotell er et hotell på Mysusæter i Sel kommune. 


== Historie ==
Hotellet ble etablert som Rondane Fjellstue 1. mars 1939 av Hans og Bergljot Nygaard. Hotellet brant natt til 3. juni 1961 etter et lynnedslag. Nytt bygg åpnet 29. juni 1963, tegnet av arkitektene Henning von Zernichow og Kjell Ullring. Hotellets skitrekk sto klart vinteren 1969.
I 1976 overtok Hans og Bergljot Nygaards datter Ingrid hotellet med sin mann Erling Erlandsen. Ekteparet Berit Ljone og Knut Brattebråten drev hotellet frem til 2011. Brattebråten omdøpte hotellet til Rondane Spa Høyfjellshotell i 1999. I 2011 ble hotellet solgt til Kari Gripp og Willy Roar Rahm fra Rahm Gruppen. I dag eies hotellet av Rondane Høyfjellshotell AS, med en rekke aksjonærer, blant annet hotellsjef Ole P. Christensen.
Hotellet har eget vannkraftverk i elven Ula, som renner gjennom Uldalen, 500 meter fra hotellet. 


== Referanser ==
Miron Białoszewski

Miron Białoszewski (født 30. juni 1922 i Warszawa, død 17. juni 1983 samme sted) var en polsk poet, prosaist, dramatiker og skuespiller.


== Biografi ==
Miron Białoszewski deltok i underjordiske språkvitenskapelige kurs arrangert av Universitetet i Warszawa under den tyske okkupasjonen av Polen. Etter Warszawaopprøret ble han ført til en nazistisk arbeidsleir og kom senere tilbake til Warszawa ved slutten av andre verdenskrig.
Til å begynne med arbeidet han på hovedpostkontoret i Warszawa og senere som journalist for forskjellige populære tidskrifter, noen av dem rettet mot barn.  I 1955 var Białoszewski med på å grunnlegge et lite teater, Teatr na Tarczyńskiej (Teateret på Tarczyńskagaten), der hans stykker Wiwisekcja og Osmędeusze fikk premiere. Blant skuespillerne i uroppsetningene kan nevnes Białoszewski selv og Ludmiła Murawska. 
Samme år debuterte Białoszewski i tidsskriftet Życie Literackie sammen med en annen polsk poet, Zbigniew Herbert. I 1956 utkom hans første diktsamling Obroty rzeczy. Deretter kom diktsamlingene Rachunek zachciankowy (1959), Mylne wzruszenia (1961) og Było i było (1965). I flere år bodde Białoszewski i en leilighet på Dąbrowskitorget med sin kamerat, maleren Leszek Soliński.
I 1970 utgav han sin selvbiografi, Dagbok fra opprøret i Warszawa, der han beskrev sine opplevelser fra krigstiden. I de siste årene fulgte både poesibøker (Wiersze, Poezje wybrane, Miron Białoszewski [i serien Poeci Polscy], Odczepić się, Wiersze wybrane i dobrane, Trzydzieści lat wierszy, Oho) og bøker som inneholdt poesi blandet med prosa (Teatr Osobny, Rozkurz, Stara proza i nowe wiersze, Obmapywanie Europy. Aaameryka. Ostatnie wiersze). 
Han døde av et hjerteinfarkt den 17. juni 1983.


== Litterær stil og betydning ==
Stilen til Białoszewski er sterkt individuell og uvanlig. Hans dikt har fokus på hverdagslige saker og personlige hendelser som avviker fra den tradisjonelle poesi. Diktene vitner om redselen stilt overfor saker som er uforutsigelige for det lyriske jeg'et. Hans verk kjennetegnes av vanskelig oversettbarhet som gjør hans dikter knapt tilgjengelige utenfor Polen. Samtidig skattes han for å være en av de mest betydelige polske forfatterne på 1900-tallet.


== Bibliografi ==


=== Poesi ===
Obroty rzeczy (1956)
Rachunek zachciankowy (1959)
Mylne wzruszenia (1961)
Było i było (1965)
Wiersze (1976)
Poezje wybrane (1976)
Miron Białoszewski  [in the series Poeci Polscy ] (1977)
Odczepić się (1978)
Wiersze wybrane i dobrane (1980)
Trzydzieści lat wierszy (1982)
Oho (1985)


=== Poesi med noveller ===
Teatr Osobny (1973)
Rozkurz (1980)
Stara proza i nowe wiersze (1984)
Obmapywanie Europy. Aaameryka. Ostatnie wiersze (1988 – posthumt)


=== Prosa ===
Pamiętnik z powstania warszawskiego) (1970)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Miron Białoszewski – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Miron Białoszewski på Internet Movie Database 
(en) Miron Białoszewski på Discogs 
(en) Miron Białoszewski på MusicBrainz 
Polish Literature in English Translation: Miron Białoszewski
Miron Białoszewski på Culture.pl
Shannon Hale

Shannon Hale (født Shannon Bryner; 26. januar 1974 i Salt Lake City i USA) er en amerikansk forfatter, som først og fremst skriver bøker for unge voksne. Hun har blant annet skrevet Prinsesse Academy, som ble nominert til Newbery-medaljen i 2006. Hun har også skrevet flere bøker sammen med sin mann Dean.


== Tidlig liv ==
Shannon Bryner ble født i Salt Lake City, hvor hun gikk på barneskolen. Hun hadde to eldre søstre og en yngre søster og bror. Hun begynte å skrive da hun ble 10 år. På ungdomsskolen skrev hun i skolens litteraturmagasin. Hun gikk på West High School hvor hun elsket engelsk og drama.Hun tok bachelorgrad i engelsk på University of Utah og en mastergrad i kreeativ skriving på University of Montana. Hun tok en 18-måneders pause fra college for å arbeide som frivillig for Jesu Kristi kirke av siste dagers hellige i Paraguay.


== Karriere ==
Før hun begynte å skrive profesjonelt, skrev hun på ettermiddagene, mens hun jobbet med blant annet TV, scenekunst og med  improvisasjonsteater. Hun tilbrakte et og et halvt år som ubetalt misjonærer i Paraguay, før hun reise tilbake til USA for å gjøre ferdig studiene sine. Hale arbeidet også med å lage instruksjonsvideoer før hun ble heltids forfatter.
Den første boka hennes The Goose Girl, ble avvist av mange forlag før den ble gitt ut i 2003.


== Personlige liv ==
Shannon har fire barn samme med ektemannen, Dean Hale: sønnen Max (f. 2003), datteren Magnolia (f. 2006), og de to tvillingjenter, Dina og Wren (f. 2010). Familien er bosatt i South Jordan i Utah. Hun er medlem av Jesu Kristi kirke av siste dagers hellige.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Shannon Hale på Discogs 
(en) Shannon Hale på MusicBrainz 
(en) Shannon Hale på Twitter 
(en) Intervju av Miss Erin
(en) Intervju med Chris Rettstatt
(en) Q&A med Shannon Hale intervju i Publishers Weekly
(en) Shannon Hale på Internet Speculative Fiction Database
Den hvide djævel

Den hvide djævel (dansk: Den hvide Djævel) er en stum dansk kriminalfilm fra 1916 regissert av Holger-Madsen. Manuset ble skrevet av Carl Th. Dreyer. Norske Gerd Egede-Nissen spiller rollen som Clotilde, baron de Nucingens datter.


== Handling ==
Den beryktede storbryteren Jacques Collin («Den hvite djevel») har flyktet fra fengselet. Den unge advokaten Charles Herveau er på vei til Paris i et ærend for en klient. Collin får øye på ham mens han raster i en landsbykro. Forbryteren føler instinktivt at her byr det seg mulighet for et kupp. Collin tar livet av advokaten i en skog, skjuler liket i en grøft og slår seg sammen med håndlangeren, Paccard.
Noen dager senere oppdager Collin en mann, som likner så meget på den drepte advokaten at det nesten er utrolig. Det får Collin til å tenke ut en snedig plan. I advokatens lomme fant Collin et brev fra den klienten, i hvis ærend han hadde reist. Collin vil nå bruke advokatens dobbelgjenger, Lucien, til å få fingrene i de aksjene, som ifølge brevet befinner seg i den kjente bankieren, baron de Nucingens, besittelse.
Bankieren tar intetanende imot Lucien og presenterer ham for sin datter. De to forelsker seg i hverandre umiddelbart. Åtte dager senere kommer Lucien for å hente aksjene. Han skynder seg med dem til Collin, som straks går til banken for å løse dem inn i kontanter. Skjebnen vil det slik at baron de Nucingen akkurat da befinner seg i samme bank. Collin blir oppdaget og trengt opp i et hjørne hvor han velger å ta sitt liv.
Politiet prøver etterpå å finne Lucien, men kommer for sent fram til baronens palé. Lucien ville dø midt i sin lykke og politiet finner ham død.


== Rolleliste ==
Svend Kornbeck - Jaques Collin, kalt «Den hvide djævel»
Carlo Wieth - Charles Herveau, advokat, og Lucien de Rupembré
Johannes Ring - Bankier, Baron de Nucingen
Gerd Egede-Nissen - Clotilde, baronens datter
Gerda Christophersen - Asia
Moritz Bielawski - Paccard
Carl Schenstrøm


== Kilder ==
Den hvide djævel i DFIs filmdatabase


== Eksterne lenker ==
(en) Den hvide djævel på Internet Movie Database 
(sv) Den hvide djævel i Svensk Filmdatabas 
(da) Den hvide djævel i Danmark Nationale Filminstitut
Stortingsvalget 1865

Stortingsvalget 1865 ble avholdt i 1865 i Norge som indirekte valg til det 18. ordentlige storting. Det 18. ordentlige storting var samlet 2. oktober 1865 til 14. juni 1866.
Parlamentarismen var ikke innført, så statsrådet fungerte uten formell kontakt med stortinget.


== Valgordning ==
I hvert prestegjeld hadde sognepresten ansvar for å holde valgting som utpekte valgmenn. Sognepresten hadde også ansvaret for å vite hvem som var kvalifisert for stemmerett. Valgmennene møttes til valgmannsting. På landet hadde hvert av de atten amtene valgmannsting, og utpekte fire eller fem av 74 stortingsrepresentanter. Kjøpstedenes valgmannsting utpekte én, to eller fire av 37 stortingsrepresentanter.
Kvalifisert for stemmerett var menn over 25 år med eiendom av en viss størrelse. I tillegg var embedsmenn og rettighetsmenn i Finnmark kvalifisert. For å være stemmeberettiget måtte de i tillegg avlegge ed til grunnloven ved innføring i manntall. Allmenn stemmerett for menn ble innført i 1898. Kvinner hadde ikke stemmerett. 
126 473 menn var stemmerettskvalifisert, 80 888 hadde stemmerett. Av disse stemte 33 831. 387 valgting i landdistriktene utpekte totalt 927 valgmenn. 37 valgting i byene utpekte totalt 211 valgmenn. Valgmannstingene ble holdt i perioden 20. februar 1865 til 6. juli 1865.


== Resultater ==
Valgmennene kunne stemme på hver enkelt stortingsplass i sitt valgmannsting. Kandidatene måtte tilhøre valgkretsen, og kunne ikke stemme på seg selv.


=== Kjøpstedene ===
██ gjenvalgt stortingsrepresentant
██ ny stortingsrepresentant


=== Amtene ===
██ gjenvalgt stortingsrepresentant
██ ny stortingsrepresentant


== Se også ==
Liste over stortingsrepresentanter 1865–1867


== Referanser ==
Stortingsvalget 1862

Stortingsvalget 1862 ble avholdt i 1862 i Norge som indirekte valg til det 17. ordentlige storting. Det 17. ordentlige storting var samlet 1. oktober 1862 til 22. juni 1863.
Parlamentarismen var ikke innført, så statsrådet fungerte uten formell kontakt med stortinget.
De samme representantene ble innkalt til det 6. overordentlige storting 14. - 31. mars 1864.


== Valgordning ==
I hvert prestegjeld hadde sognepresten ansvar for å holde valgting som utpekte valgmenn. Sognepresten hadde også ansvaret for å vite hvem som var kvalifisert for stemmerett. Valgmennene møttes til valgmannsting. På landet hadde hvert av de atten amtene valgmannsting, og utpekte fire eller fem av 74 stortingsrepresentanter. Kjøpstedenes valgmannsting utpekte én, to eller fire av 37 stortingsrepresentanter. Dette var første stortingsvalg at antallet representanter var fastsatt etter en grunnlovsendring i 1859, den såkalte «bondeparagrafen», og første gang at ett valgmannsting utpekte så mange som fem stortingsrepresentanter. Tidligere hadde valgmennene utpekt et proporsjonalt utvalg seg imellom til maksimalt fire representanter, men antallet valgmenn var blitt for stort.
Kvalifisert for stemmerett var menn over 25 år med eiendom av en viss størrelse. I tillegg var embedsmenn og rettighetsmenn i Finnmark kvalifisert. For å være stemmeberettiget måtte de i tillegg avlegge ed til grunnloven ved innføring i manntall. Allmenn stemmerett for menn ble innført i 1898. Kvinner hadde ikke stemmerett. 
Vardø og Gjøvik valgte for første gang som kjøpstad og ikke som landdistrikt.
121 807 menn var stemmerettskvalifisert, 78 830 hadde stemmerett. Av disse stemte 35 148. 373 valgting i landdistriktene utpekte totalt 905 valgmenn. 37 valgting i byene utpekte totalt 207 valgmenn. Valgmannstingene ble holdt i perioden 4. februar 1862 til 4. juli 1862.


== Politikk ==
I det 6. overordentlige storting ble skandinavismen satt på prøve. Stortinget bifalt militær støtte til Danmark i Andre slesvigske krig, men på betingelse av at England også gikk inn i krigen. Dette ble senere, av blant andre Henrik Ibsen, framstilt som en feig avgjørelse.


== Resultater ==
Valgmennene kunne stemme på hver enkelt stortingsplass i sitt valgmannsting. Kandidatene måtte tilhøre valgkretsen, og kunne ikke stemme på seg selv.


=== Kjøpstedene ===
██ gjenvalgt stortingsrepresentant
██ ny stortingsrepresentant
*Hver valgmann fikk én valgmannsstemme. Henry Emil Fearnly ble gjenvalgt ved loddtrekning


=== Amtene ===
██ gjenvalgt stortingsrepresentant
██ ny stortingsrepresentant


== Se også ==
Liste over stortingsrepresentanter 1862–1864


== Referanser ==
Stortingsvalget 1853

Stortingsvalget 1853 ble avholdt i 1853 i Norge som indirekte valg til det 14. ordentlige storting. Det 14. ordentlige storting var samlet 1. februar 1854 til 13. september 1854.
Parlamentarismen var ikke innført, så statsrådet fungerte uten formell kontakt med stortinget.


== Valgordning ==
I hvert prestegjeld hadde sognepresten ansvar for å holde valgting som utpekte valgmenn. Sognepresten hadde også ansvaret for å vite hvem som var kvalifisert for stemmerett. Hvert kjøpsted holdt valgting og oppnevnte én valgmann for hver femti stemmeberettigede. Hvert prestegjeld på landet oppnevnte én valgmann for hvert påbegynte 100 stemmeberettigede.
Valgmennene møttes til valgmannsting. På landet hadde hvert av de sytten amtene valgmannsting, og utpekte inntil fire av 67 stortingsrepresentanter. 5-14 valgmenn skulle velge én stortingsrepresentant, 15-24 skulle velge to, 25-34 valgte tre, flere enn 34 valgte fire.
Kjøpstedene var oppdelt i 24 valgdistrikter. Disse valgdistriktene hadde én eller flere representanter, dels valgte flere kjøpsteder sammen én representant. En kjøpstad med færre enn 150 stemmeberettigede (Molde, Grimstad, Hamar, Drøbak, Hammerfest, Levanger, og Holmestrand) valgte tingmann sammen med nærmeste større kjøpstad. 3-6 valgmenn i en kjøpstadsvalgkrets hadde én representant, 7-12 hadde to, 11-14 hadde tre, flere enn 14 hadde fire.
Kvalifisert for stemmerett var menn over 25 år med eiendom av en viss størrelse. I tillegg var embedsmenn og rettighetsmenn i Finnmark kvalifisert. For å være stemmeberettiget måtte de i tillegg avlegge ed til grunnloven ved innføring i manntall. Allmenn stemmerett for menn ble innført i 1898. Kvinner hadde ikke stemmerett. 
Lillehammer og Hamar var en ny valgkrets. Det var også Sarpsborg. Holmestrand valgte sammen med Tønsberg for første gang.
Den totale folkemengden var anslått til 1 457 650, 73 422 hadde stemmerett. Av disse stemte 33 370. 341 valgting i landdistriktene utpekte totalt 839 valgmenn. 32 valgting i byene utpekte totalt 176 valgmenn. Valgmannstingene ble holdt i perioden 26. mai 1853 til 14. november 1853.


== Resultater ==
Valgmennene kunne stemme på hver enkelt stortingsplass i sitt valgmannsting. Kandidatene måtte tilhøre valgkretsen, og kunne ikke stemme på seg selv.


=== Kjøpstedene ===
██ gjenvalgt stortingsrepresentant
██ ny stortingsrepresentant


=== Amtene ===
██ gjenvalgt stortingsrepresentant
██ ny stortingsrepresentant


== Se også ==
Liste over stortingsrepresentanter 1854–1856


== Referanser ==
Stortingsvalget 1850

Stortingsvalget 1850 ble avholdt i 1850 i Norge som indirekte valg til det 13. ordentlige storting. Det 13. ordentlige storting var samlet 1. februar 1851 til 30. september 1851.
Parlamentarismen var ikke innført, så statsrådet fungerte uten formell kontakt med stortinget.


== Valgordning ==
I hvert prestegjeld hadde sognepresten ansvar for å holde valgting som utpekte valgmenn. Sognepresten hadde også ansvaret for å vite hvem som var kvalifisert for stemmerett. Hvert kjøpsted holdt valgting og oppnevnte én valgmann for hver femti stemmeberettigede. Hvert prestegjeld på landet oppnevnte én valgmann for hvert påbegynte 100 stemmeberettigede.
Valgmennene møttes til valgmannsting. På landet hadde hvert av de sytten amtene valgmannsting, og utpekte inntil fire av 67 stortingsrepresentanter. 5-14 valgmenn skulle velge én stortingsrepresentant, 15-24 skulle velge to, 25-34 valgte tre, flere enn 34 valgte fire.
Kjøpstedene var oppdelt i 23 valgdistrikter. Disse valgdistriktene hadde én eller flere representanter, dels valgte flere kjøpsteder sammen én representant. En kjøpstad med færre enn 150 stemmeberettigede (Sarpsborg, Drøbak, Lillehammer, Sandefjord, Grimstad, Molde, Levanger, og Hammerfest) valgte tingmann sammen med nærmeste større kjøpstad. 3-6 valgmenn i en kjøpstadsvalgkrets hadde én representant, 7-12 hadde to, 11-14 hadde tre, flere enn 14 hadde fire.
Kvalifisert for stemmerett var menn over 25 år med eiendom av en viss størrelse. I tillegg var embedsmenn og rettighetsmenn i Finnmark kvalifisert. For å være stemmeberettiget måtte de i tillegg avlegge ed til grunnloven ved innføring i manntall. Allmenn stemmerett for menn ble innført i 1898. Kvinner hadde ikke stemmerett. 
Hammerfest og Ålesund stemte første gang som kjøpsteder. Brevik var for første gang egen valgkrets. Molde valgte sammen med Ålesund i stedet for Kristiansund. Moss og Drøbak fikk én representant, mot to ved forrige valg.
Den totale folkemengden var anslått til 1 409 300, 73 125 hadde stemmerett. Av disse stemte 36 770. 337 valgting i landdistriktene utpekte totalt 834 valgmenn. 31 valgting i byene utpekte totalt 174 valgmenn. Valgmannstingene ble holdt i perioden 23. mai 1850 til 21. oktober 1850.


== Politikk ==
Det 13. ordentlige storting fikk vedtatt husmannsloven og den første matrikkelloven. Jødeparagrafen ble endelig opphevet.


== Resultater ==
Valgmennene kunne stemme på hver enkelt stortingsplass i sitt valgmannsting. Kandidatene måtte tilhøre valgkretsen, og kunne ikke stemme på seg selv.


=== Kjøpstedene ===
██ gjenvalgt stortingsrepresentant
██ ny stortingsrepresentant


=== Amtene ===
██ gjenvalgt stortingsrepresentant
██ ny stortingsrepresentant


== Se også ==
Liste over stortingsrepresentanter 1851–1853


== Referanser ==