jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Rolf Strangers plass (Oslo)

Rolf Strangers plass (1–3, 2) er østre del av Rådhusplassen, mot Skansen. Dette blir i sørkant av tidligere tiders Tordenskiolds plass.
Navnet ble vedtatt i 1998 og viser til Oslos tidligere ordøfrer Rolf Stranger. Axel Enders statue av Tordenskiold, som tidligere stod på Tordenskiolds plass, står på søndre del av plassen, nede ved sjøen. De tre bygningene med adresse til plassen ligger på Rådhusbrygge 1.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Rolf Strangers plass». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 469. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Rugveien (Oslo)

Rugveien (5–87, 6–44) er en vei på Manglerud i bydel Østensjø i Oslo. Den begynner som blindvei sørvest for Manglerud Senter og går sørøsover før den dreier mot nordøst, så nord og nordvest og ender i Beiteveien.
Navnet ble vedtatt i 1955. Også mange andre veier i området har landbruksrelaterte navn.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Rugveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Rognerudveien (Oslo)

Rognerudveien (1–59, 2–54) er en vei på Rognerud i bydel Østensjø i Oslo. Den går sørøstover fra Harry Fetts vei og i to store slynger først oppover igjen mot Toftdahls vei, så sørover, der den ender som blindvei. Veien er imidlertid stengt med bom mellom Harry Fetts vei og østenden av Toftdahls vei, slik at det meste av veien har forbindelse med resten av gatenettet bare på sørsiden mot Manglerud.
Veien fikk navn i 1917 etter den tidligere husmannsplassen Rognerud (gnr./bnr. 148/5), som også har gitt navn til området.
Veien har småhusbebyggelse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Rognerudveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 469. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Nye Heggelivei (Oslo)

Nye Heggelivei er en vei er en vei som går fra Sørkedalen i bydel Vestre Aker i Oslo og innover i Nordmarka. Den går nordvestover fra  Langliveien ved Pipenhus (Sørkedalen 916) vest for Langlielva. Ved Midtre Lysedammen møtes den av Gamle Heggelivei. Etter Lysedammene krysser veien grensen til Ringerike kommune og fortsetter via et veikryss øst for Gopletjern og langs nordøstsiden av Søndre og Nordre Heggelivann. Den samme veien er på mange kart merket med bare «Heggeliveien». Gården Heggelia, som er opphav til Heggeli-navnene, ligger ved nordbredden av Nordre Heggelivann, i Ringerike kommune.
Navnet Nye Heggelivei ble vedtatt i 2014.


== Referanser ==
Peder Ankers plass (Oslo)

Peder Ankers plass er en plass på Bogstad i bydel Vestre Aker i Oslo. Den ligger i krysset mellom Ankerveien og Sørkedalsveien og har form av en utvidelse langs sistnevnte. I Ankerveien 123 og 125 er portnerstuene til Bogstad gård. De markerer en portal rundt Sørkedalsveien i nord. På plassen står en marmorstatue av Peder Anker. Dette er en kopi av en tilsvarende ved Bogstad gård.
Plassen fikk sitt navn i 1987.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Peder Ankers plass». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 445. ISBN 978-82-573-1760-7.
Måltrostveien (Oslo)

Måltrostveien (1A–53, 2A–108) er en vei i Holmenkollen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går nordvestover fra Ankerveien og ender i en snuplass ved Grindbakken skole (i nr. 106). Det er gangveiforbindelse videre til Grindbakken.
Navnet ble vedtatt i 1927. Også flere andre veier i området har fuglenavn.
Veien har for det meste villabebyggelse. Villaen i nr. 13B ble tegnet av Knut Hjeltnes og oppført for Reidun og Erik Roald i 1989.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Måltrostveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
W.A. Wexels’ plass (Oslo)

W.A. Wexels’ plass er eller var en plass på Tøyen i bydel Gamle Oslo, i krysset mellom Heimdalsgata og Lakkegata. Per 2015 er plassen ikke skiltet, og i gatekrysset er ingen utvidelse sammenlignet med et vanlig gatekryss. Det er byggevirksomhet på sørsiden av Heimdalsgata.
Plassen fikk navn i 1934 etter Wilhelm Andreas Wexels, som var residerende kapellan i Vår Frelsers kirke. Et boligfelt mellom Lakkegata, Herlebs gate og Heimdalsgata kalles Wexels' plass. Utbyggingen er et ledd i fortetningen av bebyggelsen i sentrumsnære strøk. Enkelte mener dette går vel langt i dette tilfellet.Ingen hus har adresse knyttet til "plassen".


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon: W. A. Wexels' plass
Wyllerveien (Oslo)

Wyllerveien er en vei i Sørkedalen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Sørkedalsveien til Zinoberveien, mot parkeringsplassen ved Wyllerløypa. Det er bussholdeplass der veien tar av fra Sørkedalsveien.


== Eksterne lenker ==
Oslo bymiljøetat: En trygg by, s. 42
Johan Frederik von Marschalck

Johan Frederik (Johann Friedrich) von Marschalck, til Hutloh, Evje og Sande (født 26. november 1618 på Bremervörde, død 16. mars 1679 på Bergenhus) var godseier og Norges siste kansler. 


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Han var sønn av den tyske  kansler Levin von Marschalck (1585–1629) og hustru Judith von Marschalck (1595–1655). Han tilbrakte barndommen på farens gods ved Stade. Som ung var han forlent med et kannikkedømme i Lübeck, og i 1640 ble han hoffjunker. Senere fulgte han faren til Danmark, hvor denne gikk i tjeneste hos kong Christian IV.


=== Karriere ===
Den 14. april 1652 ble han naturalisert som dansk adelsmann, og den 19. juli 1653 holdt kongen hans bryllup på Københavns slott med dronningens hoffjomfru, Margrethe Bjelke, datter av Norges kansler Jens Bjelke. Hun tok med seg herregårdene Evje og Sande i Smålenene med inn i ekteskapet.


==== I Norge ====
Noen år senere flyttet ekteparet så til Norge. Etter Bjelkes død ble von Marschalck forlent med Mariakirkens prosti og Rakkestad len. I årene 1662–69 var han amtmann i Bratsberg Amt, hvoretter han ble befalingsmann på Bergenhus og norsk visekansler. I 1673 ble han utnevnt til hvit ridder. Ved svogeren Ove Bjelkes død i 1674 overtok han kanslerembedet, og ble i samme år geheimeråd, assessor i Statskollegiet og Høyesterett, samt medlem av Overhoffretten i Norge.I Norge drev han sagbruk og tømmerhandel, og ble derigjennom en velstående mann. Han eide også godset Huthloh i Niedersachsen. Johan Frederik von Marschalck døde på Bergenhus den 16. mars 1679. Kanslerembedet hadde etter innføringen av eneveldet mistet en del av sin betydning, og ble ikke gjenbesatt etter von Marschalcks død. Slekten utdøde i Norden med hans barn.


=== Barn ===
Judith Augusta von Marschalck  (etter 1653–1729), hoffjomfru hos dronning Charlotte Amalie, gift med generalmajor Friedrich Hermann baron von Boineburg genannt Hohenstein til Hambach ved Lichtenau (1665–1703), hvis mor var Anna Susanna von Donop av Wöbbel, og som hadde fire brødre, tre oberster og en kaptein, som alle sto i dansk tjeneste.
Frederik Christian von Marschalck, offiser.
Sophie Dorothea von Marschalck (1656–1707), gift med lensgreve Otto Diderik Schack (1652–83).
Edel Marie Sybille Marschalck (1663-1694), gift med offiseren Frantz Wilhelm von Folckersam (1649–1713).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Johan Frederik von Marschalck på NLIs Lokalhistoriewiki.
Vinkelplassen (Oslo)

Vinkelplassen er en plass på Majorstuen i bydel Frogner i Oslo. Den ligger i krysset Valkyriegata/Kirkeveien, på fortauet inntil den funksjonalistiske forretningsgården Vinkelgården (Kirkeveien 59) fra 1930.
Plassen ble rehabilitert i 2008–09, og navnet ble offisielt vedtatt i 2009. I 2012–13 ble Vinkelgården restaurert, og småbutikkene i gården ble byttet ut med en bank, noe som vakte flere negative reaksjoner.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Vinkelplassen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 621. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Norske landskapsarkitekters forening Arkivert 2. april 2015 hos Wayback Machine. om Vinkelplassen
Trestykker.com om Vinkelplassen med flere historiske bilder


== Fotnoter ==
Roger Svensson

Roger Svensson er en svensk tidligere fotballspiller. Svensson, som var keeper, spilte fire kamper for Malmö FF i Allsvenskan i 1990.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Alsiö, Martin (2011). 100 år med Allsvensk fotboll (svensk). Idrottsförlaget. ISBN 978-91-977326-7-3.
Polymelkesyre

Polymelkesyre kalles ofte for PLA (PolyLactic Acid)PLA er en utbredt bioplast, som har et smeltepunkt på ca 160-200 grader C.


== PLA og 3D printing ==
PLA er ofte brukt som filament i små 3D-skrivere.


== Referanser ==
Ultimaker

Ultimaker er et nederlandsk firma, som fremstiller 3D-skrivere med åpen standard.
I 2014 bedømte Maker Shed Ultimaker 2 som den beste 3D-printeren i sin prisklasse.Ultimaker 3D-printere har kommet i flere versjoner, som blant annet Ultimaker Original og Ultimaker 2. Ultimaker 2 ble også utgitt i tre størrelser som ellers hadde det samme teknologisk utstyret: den opprinnelige størrelsen, Ultimaker 2 Go (med mindre byggevolum) og Ultimaker 2 Extended (med større byggevolum). Senere har blant annet Ultimaker 3 kommet.
Ultimaker er kjent for å bruke en proprietær størrelse på filamentet på 3.0 mm i diameter, i motsetning til 1.75 mm som brukes av de fleste andre 3D-filamentskrivere.


== Se også ==
Sammenligning av 3D-skrivere


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Ultimaker – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Filosofisk supplement

Filosofisk supplement er et norsk, uavhengig studenttidsskrift for filosofi opprettet i 2005 og er assosiert med IFIKK (Institutt for filosofi, ide- og kunsthistorie og klassiske språk) ved Universitetet i Oslo. Tidsskriftet drives av bachelor- og masterstudenter i filosofi ved UiO, har et opplag på 500 eksemplarer (tall fra 2019), kommer ut fire ganger årlig, og selges for 65 kroner stykket (tall fra 2019). Tidsskriftet er i tillegg medlem av Norsk tidsskriftforening og mottar økonomisk støtte fra IFIKK, SiO (Studentsamskipnaden i Oslo), Frifond, og Norsk kulturråd. Hver utgave har et filosofisk tema, omhandler et filosofisk forskningsområde, eller er dedisert til en enkeltfilosof. Filosofisk supplement ble i første omgang distribuert som et supplement til litteraturtidsskriftet bøygen (også ved UiO), derav navnet til tidsskriftet. I 2008 ble Filosofisk supplement kåret til årets studentpubliskasjon av SiO.


== Innhold og arrangementer ==
Hver utgave inneholder vanligvis tre-fire artikler skrevet av filosofistudenter, et innlegg til spalten "Fra forskningsfronten" skrevet av en profesjonell filosof, et innlegg til spalten "I praksis" skrevet av en fagperson utenfor filosofi, minst et intervju med en profesjonell filosofi, en bokomtale, en oversettelse av en historisk tekst, et reisebrev om en filosofistudents utvekslingssemester, to mesterbrev fra tidligere masterstudenter om deres masteravhandling, et utdrag fra det fiksjonelle oppslagsverket "Den leksikryptiske encyklopedi", og en quiz bestående av ti temarelevante spørsmål. Tidligere spalter inkluderer "Frem fra gjemselen" og "Utenfor akademiet". Dikt har også blitt trykket i Filosofisk supplement.   
I tillegg til tidsskiftet, arrangerer Filosofisk supplement slippfest for hver utgave, Filosofisk fredagsseminar (holdt av enten en masterstudent eller doktorgradskandidat ved UiO) og Filosofisk debatt. I samarbeid med Cinemateket har tidsskriftet også arrangert "Aisthesis - Film og filosofi", der en profesjonell filosof innleder en filmfremvisning med et foredrag.


== Internasjonale bidragsytere ==
Blant de mange internasjonale filosofene som i årenes løp har blitt intervjuet av redaksjonsmedlemmer eller bidratt til tidsskriftet med en spalteartikkel, finner man
Michael Friedman (filosof) (en) (intervju #4/2019)
Lois McNay (intervju #4/2018)
Dag O. Hessen (intervju #3/2018)
Jens Erik Fenstad (intervju #2/2017)
Timothy Williamson (en) (intervju #3/2016)
David Chalmers (en) (intervju #4/2013)
Arne Johan Vetlesen (intervju #1/2013; intervju #3/2017)
Axel Honneth (intervju #4/2010)
Slavoj Žižek (artikkel #1/2010)
Daniel C. Dennett (intervju #/4/2009)
Deirdre Wilson  (intervju #1/2008)
Simon Blockburn (intervju #3/2006)
Onora O'Neill (intervju #3/2006)
Richard Rorty (intervju #1/2005)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Billy Berntsson

Billy Velo Berntsson (født 6. januar 1984 i Hofterup) er en svensk fotballspiller. Berntsson, som er forsvarsspiller, spiller for Qormi  i BOV Premier League.


== Karriere ==
Berntsson startet karrieren i Malmö FF som juniorspiller, og gjorde sin profesjonelle debut for klubben i 2002. Berntson spilte etter dette for Herfølge BK, Falkenbergs FF og GIF Sundsvall, før han signerte for skotske Kilmarnock i 2011.I januar 2012 gikk han til Hammarby IF, hvor han signerte en kontrakt med opsjon på forlenget opphold, men valgte å forlate klubben etter 2013-sesongen.Berntsson signerte april 2014 en kontrakt på tre måneder med Division 2-klubben FC Rosengård, I juli 2014 signerte han en kontrakt med islandske Valur. Berntsson ble februar 2015 klar for den maltesiske klubben Qormi.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Rikard Smitt (2009). Ända sedan gamla dagar... (svensk). Malmö: Project Management AB. ISBN 978-91-633-5767-1. 


== Eksterne lenker ==
(en) Billy Berntsson – Soccerbase.com 
(en) Billy Berntsson – Soccerway 
(en) Billy Berntsson – FBref
Akrylnitril-butadien-styren

Akrylnitril-butadien-styren, ofte kalt ABS-plast, er en type termoplast.
ABS-plast er – sammen med PLA (polymelkesyre) – en type plast som blir brukt som filament i mindre 3D-printere. ABS-plast er petroleumsbasert, mens PLA er basert på stivelse.


== Referanser ==
Sageneelva

Sageneelva er ei elv på Hurumlandet i Asker kommune i Viken, og det tredje største vassdraget i kommunen. Elva renner fra Sandungen til utløpet i Sagenebukta i Ytre Oslofjord vest for Tofte, og er regulert ved oppdemming av både Sandungen og Rødbyvannet. 
På strekningen mellom Sandungen og Rødbyvannet kalles elva Ustadelva. På gården Ustad nedre sto gamle Hurum mølle. Videre sørover, i Sandungendalen mellom Sandungen og Rødbyvannet, renner elva gjennom et ravinert leirjordslandskap, tildels i et meandrert løp. Ved utløpet i Rødbyvannet er det et mindre deltaområde. 
Fra utløpet i Rødbyvannet til utløpet i sjøen renner elva gjennom ei trang bekkekløft. Hele elva ble regulert ved anlegget av Hurum Cellulosefabrikk i 1907, og den gamle turbinledningen fra Sagenedammen øverst i Sagenedalen i dalen nedover mot fabrikken kan fortsatt sees. 


== Forurensningskilder ==
Sageneelva mottar avrenning fra Avgrunnsdalen skyte- og øvingsfelt, som var i bruk fra 1917 til 2003. Det er påvist høye verdier av blyforurensning i overflatevann ved feltet, som når Rødbyvannet via Kastebekken sør for Rødbysætra. Det har vært flere utslipp av forurensa sigevann fra avfallshåndteringsfirma Lindum Oredalen A/S i Sagenedalen, som har tatt livet av fisk i elva.


== Referanser ==
Reinhold von Hoven

Reinhold von Hoven (død 21. mai 1682 på Vestnes i Romsdalen) var en dansk-norsk offiser. 
Han var født i Livland i en slekt som hørte til ridderskapet på Øsel. På den danske lensmannen Anders Billes anbefaling, ble von Hoven høvedsmann på Arensborg slott. I 1647 var han major i Skåne, men i desember 1649 kom han til Norge. I 1650 ble han oberstløytnant ved Trondhjemske Regiment, og i 1657 deltok han i Jørgen Bjelkes invasjon av Jemtland. Året etter var han med i gjenerobringen av Trondhjems len, som etter to år unders svensk styre atter kom innunder dansk-norsk styre. Under Gyldenløvefeiden ledet han et norsk innfall i Jemtland hvor han et par måneder holdt Frøsøens skanse besatt.Han var gift med Helene Budde (–1684], datter av oberst Frederik Budde til Rødslet og Anne Urup, og ble svigerfar til Georg Christian von Schultz. von Hoven døde på sin setegård i Vestnes i Romsdalen, men ble bisatt i Nidarosdomen og fikk et standsmessig gravsted, der smijernsdøren fremdeles er bevart. General von Hovens vei i Trondheim er oppkalt etter ham.


== Referanser ==
Birger Nygaard-Østby

Birger Nygaard-Østby (født 20. mai 1904 i Larvik, dødt 15. juni 1977 i Oslo) var en norsk tannlege som ble kjent for sine eksperimentelle rotfyllinger og for å ha skapt en ny æra innen norsk odontologi (læren om tannverk) ved å stå bak og innta rollen som første direktør for det Odontologisk Forskningsinstitutt som med støtte fra Norges almenvitenskapelige forskningsråd (NAVF) ble innviet i 1951.  Hans virke kan deles inn i før og etter krigen.


== Før krigen ==
Han var sønn av Anton Østby og Kristine Nygaard. Faren var stasjonsmester. Birger var utdannet ved Statens Tannlegeinstitutt i 1927 og  giftet seg 1932 med Elsa Hoff (1907–1977). Etter noen år med privat praksis på Vinderen i Oslo, fikk Birger innpass som assistent hos professor Immanuel Ottesen (1874–1955) ved Norges Tannlegehøyskole og innledet forskningen som i 1939 ga Birger en doktorgrad fra Universitetet i Oslo på rotfyllinger, delvis basert på et samarbeide med den tsjekkiske sjefsodontolog Karl Häupl (1893–1960) som hadde virket i Norge fra 1923 til 1934. Så gikk det til at han ble den tredje tannlege med doktorgrad i landet før den andre verdenskrig. De andre var Guttorm Toverud (1896–1969), også kjent som «barnetannpleiens far», og Ingjald Reichborn-Kjennerud (1901–81), forøvrig sønn av  medisinalhistoriker Ingjald Reichborn-Kjennerud (1865-1949).


== Etter krigen ==
Han var både visepresident og president i Den norske tannlegeforening fra 1946 til 1951, men fra 1951 ville han bare være direktør ved det nye forskningsinstituttet sitt, der han fra 1963 også var en slags professor, da instituttet hadde blitt antatt som en slags avdeling innen Universitetet i Oslo. Foruten å være æresdoktor ved Göteborgs universitet ble det ham i 1971 tilkjent en ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden, hvilket han fikk. Etter en tur til Kina utga han i 1973 ei bok om akupunktur.


== Utgivelser ==
Nygaard-Østby, Birger (1939). Über die Gewebsveränderungen im apikalen Paradentium des Menschen nach verschiedenartigen eingriffen in den Wurzelkanälen: eine klinische, röntgenologische und histo-pathologische Studie. Oslo: I kommisjon hos Jacob Dybwad. 
Nygaard-Østby, Birger (1973). Akupunktur - beskrevet av et øyenvitne. Oslo: Gyldendal. ISBN 8205057761. 


== Referanser ==
Darko Lukanović

Darko Lukanović (født 1. juni 1984 i Tuzla) er en svensk fotballspiller. Lukanović, som er spiss, spiller for Hoàng Anh Gia Lai i V.League 1.


== Karriere ==
Lukanović, som ble født i Tuzla, immigrerte til Sverige da han var i tenårene. Som juniorspiller spilte Lukanović for Falkenbergs FF etterfulgt av Malmö FF, hvor han også fikk sin debut som profesjonell spiller i 2004. Samme år vant han Allsvenskan med klubben.Lukanović signerte januar 2005 for Assyriska FF, som spilte i Allsvenskan for første gang. August samme år gikk Lukanović til Royal Antwerp, hvor han med unntak av et kortere låneopphold tilbragte de neste fire sesongene.
Høsten 2009 gikk Lukanović til spanske CF Atlético Ciudad. Klubben oppnådde en fjerdeplass i sin avdeling av Segunda División B, for å falle sammen året etter.
I oktober 2011, etter et kort opphold i Sverige, signerte Lukanović for romanske CSU Voința Sibiu. Han kom til å spille for flere klubber i landet, før han i 2014 gikk til vietnamesiske Hoàng Anh Gia Lai i V.League 1.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Alsiö, Martin (2011). 100 år med Allsvensk fotboll (svensk). Idrottsförlaget. ISBN 978-91-977326-7-3. 
Rikard Smitt (2009). Ända sedan gamla dagar... (svensk). Malmö: Project Management AB. ISBN 978-91-633-5767-1. 


== Eksterne lenker ==
(en) Darko Lukanović – Transfermarkt 
(en) Darko Lukanović – Soccerway 
(en) Darko Lukanović – FBref
Thorleif Kleves torg (Oslo)

Thorleif Kleves torg er en plass på Mortensrud i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Det ligger på østsiden av Senter Syd (Mortensrud senter).
Plassen fikk navn i 2005 etter lokalpolitikeren Thorleif Kleve (1914–96), som ble født på Lofsrud gård.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Thorleif Kleves torg». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 565. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Bydel Søndre Nordstrand om navnsetting av Thorleif Kleves torg
Theodor Dahls vei (Oslo)

Theodor Dahls vei (1–5; ingen partallsadresser) er en vei på Borgen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei sørvestover fra Hartvig Halvorsens vei i området ved Diakonhjemmet.
Veien fikk navn i 1970 etter Theodor Dahl (1874–1944), som var forstander på Diakonhjemmet.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Theodor Dahls vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 564. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Tokerudbekken (Oslo)

Tokerudbekken er en gangvei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo. Den begynner nær Ragnhild Schibbyes vei og følger Tokerudbekken sørvestover til Karen Platous vei.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Tokerudbekken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 568. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 25. oktober 2015. 
«Stovnerporten – Veier i Stovner bydel». Arkivert fra originalen 17. januar 2015. Besøkt 24. oktober 2015.
Tokerudberget (Oslo)

Tokerudberget (1–41, 2–24) er en vei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo med postnummer 0986. Tokerudberget har adkomst via Fossumveien inn i Tokeruddalen. Den går som blindvei sørover fra Vestlisvingen. Tokerudberget ligger under 5 minutters gange fra Stovner Senter og t-banen på Stovner stasjon. 
Veien fikk navn i 1971 etter Tokerud-gårdene.
Tokerudberget består av 3 private boligsameier. Tokerudlia boligsameie (TB 1-21), Tokerudåsen boligsameie (TB 23-41) og Tokerudtoppen boligsameie (TB 2-20). 
Tokerudberget 22-24 er adressen til Tokerudåsen barnehage og Tokerudtoppen barnehage. I Tokerudberget 24B ligger Stovnerbakken barnehage midlertidig plassert. 
De 3 sameiene har tilsammen 633 boliger. 


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Tokerudberget». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 25. oktober 2015. 
«Stovnerporten – Veier i Stovner bydel». Arkivert fra originalen 17. januar 2015. Besøkt 24. oktober 2015.
Edvard Londeman Rosencrone

Edvard Londeman greve Rosencrone (født 5. juli 1680 på Island, død 16. september 1749 i Bergen) var en dansk-norsk biskop og greve.
Han var sønn av sysselmann på Island Hans Villumsen Londeman og hustru Guðriður Markusdatter. Ni år gammel kom han i sin farbror amtsskriver Gert Villumsen Londemans hus. Han ble baccalaureus i 1699 og fikk deretter en stilling som sogneprest i Skelund sogn. Herfra tok han magistergraden i 1706. I 1724 ble han prost, tre år senere professor i filosofi ved Københavns Universitet.


== I Bergen ==
1732 ble Londeman lektor i Bergen og litt senere konsistorialråd, mens han i 1735 omsider fikk sitt bispeembete i samme by. Han var en sparsommelig mann som med tiden ble en velholden jordeier med oppkjøp av blant andre Nøragergård i Nordjylland. I januar 1749 ble han opphevet til grevestanden, hvoretter han tok navnet Rosencrone. Han fikk opprettet baroniet Rosendal som sitt stamhus bare syv dager før han døde.Han var gift første gang i 1706 med Marie Christine Wielandt (1683–1721), annen gang med Anna Christine Nyegaard (1711–43). Med sistnevnte ble han far til:

Marcus Gerhard Rosencrone (1738–1811)
Marie Christine Wieland Londeman av Rosencrone (1740–1767), gift med Marcus von Hielmcrone  (1723–1793)


== Referanser ==