jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Beslag

Beslag kan også være en gjenstand, typisk utført i metall, som brukes til forsterkning, beskyttelse eller feste av bygnings- eller møbeldeler. Se bygningsbeslag eller ekspansjonsbeslag.Beslag er et tvangsmiddel i norsk straffeprosess som består i at politiet setter seg i besittelse av den beslaglagte tingen frem til en sak er avgjort. Både mistenktes og tredjemenns ting kan beslaglegges.
Hovedvilkåret for at en ting kan beslaglegges er at den «antas å ha betydning som bevis». I tillegg kan det være grunnlag for beslag at tingen antas å kunne inndras (etter inndragningsreglene i straffeprosesslovens kapittel 2), eller at den antas å kunne kreves utlevert av fornærmede i straffesaken.
I utgangspunktet besluttes beslag av ting mot besitterens vilje av påtalemyndighetene. En slik beslutning skal så langt det er mulig være skriftlig og opplyse om «hva saken gjelder, formålet med beslaget og hva det skal omfatte». Hvis særlige grunner taler for det kan påtalemyndigheten bringe spørsmålet inn for en domstol, som da treffer en beslutning om eventuelt beslag.
Den som får sin ting beslaglagt etter beslutning av påtalemyndigheten kan få beslagets rettmessighet prøvd av en domstol, og påtalemyndighetene er forpliktet til å informere om dette ved beslag.Beslag kan også utføres av politimann uten at det er besluttet av påtalemyndigheten når han utfører ransaking eller pågripelse, «og ellers når det er fare ved opphold». Når en mistenkt tas på fersk gjerning kan også beslag utføres av privatpersoner. Beslag foretatt av politimann eller privatperson skal straks meldes fra om til påtalemyndigheten, som tar stilling til om beslaget skal opprettholdes.For dokumenter o.l. kan taushetsplikt eller fritak fra vitneplikt utgjøre begrensninger i adgangen til beslag.
Når et sak er avgjort skal den beslaglagte tingen returneres til rette eier. Hvis det er tvist om hvem som eier tingen avgjør retten ved kjennelse om den skal forbli beslaglagt frem til tvisten er løst ved en domstol, eller om den skal utleveres til en, enten mot eller uten sikkerhetsstillelse.


== Se også ==
Midlertidig forføyning
Utleveringspålegg


== Referanser ==
Utleveringspålegg

Utleveringspålegg er et tvangsmiddel i norsk straffeprosess hvor det blir gitt pålegg om utlevering av et bevismiddel. Vilkåret er at tingen «antas å ha betydning som bevis». Hovedvilkåret for å pålegge noen å utlevere et bevis er at vedkommende har vitneplikt i saken.
I utgangspunktet besluttes utleveringspålegg av en domstol. Dersom det «ved opphold er fare for at ettersforskningen vil lide» kan beslutning om utleveringspålegg bestemmes av påtalemyndigheten, men da slik at pålegget raskest mulig blir forelagt retten for godkjenning.


== Se også ==
Beslag


== Referanser ==
Skjult fjernsynsovervåkning

Skjult fjernsynsovervåkning er et tvangsmiddel i norsk straffeprosess hvor fjernsynsovervåkning benyttes uten at vilkårene i personopplysningsloven om skilting osv. er oppfylt. Dette virkemiddelet kan benyttes på offentlig sted av politiet når det «foreligger skjellig grunn til mistanke om en eller flere straffbare handlinger som etter loven kan medførehøyere straff enn fengsel i 6 måneder». Virkemiddelet kan kun benyttes hvis «når slik overvåking vil være av vesentlig betydning for etterforskningen».Beslutning om bruk av skjult fjernsynsovervåking treffes av en domstol. Tillatelsen skal alltid være tidsbegrenset, og ikke vare lenger en «strengt nødvendig». Tillatelsen kan være for maks fire uker om gangen.


== Referanser ==
Teknisk sporing

Teknisk sporing er et tvangsmiddel i norsk straffeprosess hvor politiet benytter elektronisk peilingsutstyr på en gjenstand for å kunne spore hvor gjenstanden befinner seg.
Påtalemyndighetene kan beslutte at teknisk sporing skal benyttes på gjenstander (slik som kjøretøy) når noen med «skjellig grunn mistenkes for en handling eller forsøk på handling som etter loven kan medføre straff av fengsel i 5 år eller mer» (eller en overtredelse av nærmere angitte straffebud).Retten kan ved kjennelse beslutte at politiet kan plassere teknisk peilerutstyr i «klær eller gjenstander som den mistenkte bærer på seg», i «veske eller annen håndbagasje» eller at politiet kan foreta innbrudd for å plassere slikt utstyr. En domstol kan kun fatte en slik kjennelse når noen med «skjellig grunn mistenkes for en handling eller forsøk på handling som etter loven kan medføre straff av fengsel i 10 år eller mer» (eller overtredelse av nærmere angitte straffebud<) I tillegg må slik sporing antas å være av «vesentlig betydning for å oppklare saken, og at oppklaring ellers i vesentlig grad vil bli vanskeliggjort».


== Referanser ==
Pål W. Lorentzen

Pål Wergeland Lorentzen (født 19. juli 1941 i Hosanger ved Bergen) er en norsk høyesterettsadvokat med særlig engasjement for ytringsfrihet og rettssikkerhet. Han var formann i Advokatforeningens hovedstyre fra 1988 til 1991.


== Utdannelse ==
Lorentzen har examen artium på reallinjen fra 1960 og juridisk embetseksamen fra Universitetet i Oslo fra 1968. I 1970-1971 hadde han studieopphold i Cambridge og London. Han fikk bevilling som advokat i 1971 og bevilling som høyesterettsadvokat i 1976.


== Virksomhet ==
Lorentzen var dommerfullmektig ved Lofoten sorenskriverembete i 1969-1970 og advokatfullmektig i Advokatfirmaet Greve, Greve og Greve i Bergen fra 1971. I 1976 ble han partner i advokatfirmaet som etter fusjon i 1991 skiftet navn til Thommessen, Krefting, Greve, Lund, senere forkortet til Thommessen. Lorentzen har ført en rekke saker for Høyesterett og også prosedert for Menneskerettsdomstolen i Strasbourg.


== Tillitsverv som advokat ==
Lorentzen var formann for advokatene i Bergen, Hordaland og Sogn og Fjordane krets av Den norske advokatforening i 1980-1982 og medlem av hovedstyret for Den norske advokatforening i 1984-1991. Fra 1988 til 1991 var han formann i hovedstyret. I 1994-2004 var han formann for foreningens rettssikkerhetsutvalg. I 2009 ble han oppnevnt som medlem av Stortingets menneskerettighetsutvalg som etter oppdrag fra Stortingets presidentskap, utarbeidet forslag til nye menneskerettighetsbestemmelser i Grunnloven.


== Andre tillitsverv ==
I studietiden stiftet Lorentzen musikkorpset Corpsus Juris ved juridisk fakultet i Oslo. Han var også revysjef for Blindernrevyen. Tilbake i Bergen ble han i 1983 medlem av styret for Bergen filharmoniske orkester. Fra 1997 til 2008 var han styreleder. Han ble medlem av styret for Festspillene i Bergen i 1992 og ble av Kulturdepartementet utpekt til styreleder der fra 2008 til 2012. Lorentzen har også vært styreleder i Kavlifondet og i Sparebanken Vest. I 2010 tok han initiativet til etableringen av Norsk klimastiftelse hvor han også ble styreleder.


== Referanser ==


== Kilder ==
Norsk biografisk leksikon, https://nbl.snl.no/P%C3%A5l_W_Lorentzen
Norsk klimastiftelse, http://klimastiftelsen.no/
Thommessen, http://www.thommessen.no/mennesker/faste-advokater--senioradvokater/pal-w-lorentzen/


== Eksterne lenker ==
(en) Pål W. Lorentzen på Internet Movie Database
Trinidad og Tobagos sentralbank

Trinidad og Tobagos sentralbank (engelsk: Central Bank of Trinidad and Tobago) er sentralbanken i Trinidad and Tobago. 
Sentralbanken ble etablert i 1964, og har hovedkontor i Port of Spain. 


== Historie ==
Fra slutten av 2. verdenskrig var Trinidad og Tobagos finanssektor dominert av utenlandske institusjoner, som British Currency Board. Trinidad og Tobago fikk sin uavhengighet fra Storbritannia 31. august 1962, og i 1964 ble Trinidad og Tobagos sentralbank etablert. 
På 1970- og 80-tallet slet Trinidad og Tobago økonomisk, og økonomien kollapset nesten. Sentralbanken spilte da en viktig rolle i å yte kortsiktig kreditt til bankene i landet. Til tross for dette gikk fem av finansinstitusjonene konkurs. Gjennom 1990-tallet gjennomgikk finansnæringen reformer. I samarbeid med  IMF og Verdensbanken ble finansnæringen liberalisert, og i 1993 ble First Citizens' Bank etablert, ved en sammenslåing av de tre statseide bankene National Commercial Bank (NCB), Trinidad Co-operative Bank (TCB) og Workers' Bank. 
I 2013 ble sentralbanken medlem nr 100 i Alliance for Financial Inclusion.


== Hovedoppgaver ==
Sentralbankens hovedmålsetting er å bidra til pengemessig og økonomisk stabilitet, samt tillit til Trinidad og Tobagos økonomi.Hovedoppgavene er definert i sentralbankloven fra 1964, og er bl.a.:
Utstede og trekke tilbake landets valuta
Utvikle og implementere landets pengepolitikk
Være regjeringens bank og rådgiver
Være bankenes bank
Utstede verdipapirer på vegne av regjeringen
Styre valutahandel og jobbe for stabil valutakurs
Forvalte landets valutareserver
Bidra til økonomisk stabilitet
Samle relevante økonomiske data og drive forskning


== Sentralbanksjef ==
Pr mars 2018 er Alvin Hilaire sentralbanksjef. Han ble utnevnt til sentralbanksjef 23. desember 2015, og overtok etter Jwala Rambarran.Visesentralbanksjef er Sandra Sookram.


== Se også ==
Liste over verdens sentralbanker


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisiell hjemmeside
Tilståelsessak

En tilståelsessak er i norsk straffeprosess et eget prosesspor for en straffesak hvor den siktede avgir en uforbeholden tilståelse av det straffbare forhold vedkommende er tiltalt for. Slike saker kan føres under forenklede straffeprosessrettslige regler. En dom i en tilståelsessak kalles en tilståelsesdom.
En straffesak kan kun kjøres som tilståelsessak hvis siktede samtykker og påtalemyndigheten fremsetter begjæring om det. Det er domstolen som beslutter at saken kan kjøres som tilståelsessak, og slik beslutning skal kun gis hvis domstolen «ikke finner det betenkelig» og saken gjelder en straffbar handling som ikke kan medføre fengsel i 10 år eller mer, siktede har gitt en uforbeholden tilståelse som «styrkes av de øvrige opplysninger». For visse lovovertredelser, promillekjøring og kjøring uten førerkort, er det bestemt at det er tilstrekkelig at siktede «erklærer seg skyldig».
En uforbeholden tilståelse må foreligge både for skyldspørsmålet og omstendigheter av betydning for straffutmålingen. Tilståelsen må dekke både de subjektive og objektive sidene av straffebudet. Det er tilstrekkelig at siktede tilstår de faktiske forhold, selv om han ikke erklærer seg skyldig (f.eks. ved å erkjenne at forholdet rammes av straffeloven).
Besluttes det at det skal føres tilståelsessak kan tingretten pådømme saken uten tiltalebeslutning eller hovedforhandling. Saken kan da dømmes med kun én dommer og i visse tilfeller uten at siktede har forsvarsadvokat.


== Referanser ==
Østre torg

Østre torg er et torg i Hamar by. Det markerer starten på gågata, som går fra Østre torg til Hamar kulturhus ved Stortorget. Torget finnes på kart fra 1848, før Hamar fikk bystatus. 
I starten ble torget mye brukt til fritidsaktiviteter, som lekene kara holoball og kaste på stikka, og diverse idrettsaktiviteter. Fra 1881 til 1896 var det en årlig hesteutstilling på torget, noe som ga det tilnavnet «hestetorvet». I 1909 ble torget stengt for trafikk etter forslag fra Stemmerettsforeningen, som ville at barna skulle kunne bruke torget som lekeplass mellom klokka 8 og klokka 20, mot store protester fra byens gårdeiere. Senere fungerte det som rutebilstasjon.I 1988-89 ble det bygget parkeringshus under torget, og den omstridte bygningen som bare kalles «ubåten» ble oppført.Hamar postkontor lå tidligere på Østre torg helt siden 1885 til 2021 da ble det lagt ned.


== Historisk galleri ==

		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==
Fylkesvei 4806

Fylkesvei 4802 går mellom Storevik på Fosen og Søravåge i Karmøy.
Før T-forbindelsen ble tatt i bruk 2013 var veien del av Fv4802Fylkesvei 4802
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 831.


== Kommuner og knutepunkter ==

 KarmøyFosnavegen 

Endepunkt Mekrevik, Søravåge


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4802
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Soneburg slott

Soneburg slott (Sonnenburg, estisk: Maasilinn) var et slott i Maasi i den nåværende Orissaare kommune på den estiske øyen Øsel (estisk: Saaremaa).
Slottsborgen ble oppført av Den Liviske Orden i det 14. århundre, for å erstatte det tidligere Pöide, som var blitt ødelagt av øselianerne. Byggingen pågikk til godt inn i det 16. århundre. Initiativtager til det nye støttepunktet var ordensmesteren Burchard von Dreileben hvis byggeinnsats senere ble etterfulgt av Goswin von Herike. I 1518 ble anlegget forsterket med kanontårn og bastioner. 


== I dansk eie ==
Etter Ordenstatens kollaps overgav Sonenburgs siste fogd Wulf Heinrich Luedinghausen borgen til lensmannen på Ahrensborg, prins Magnus og danskene, som to år senere ødela den. Svenskene inntok og forsterket borgen to ganger under Livlandskrigen i 1568 og 1575, hvoretter kong Frederik II lot den sprenge i 1576.


== I svensk eie ==
Sverige gjorde krav på slottet frem til Freden i Knærød i 1631, da kravene ble oppgitt. Gjennom Den andre freden i Brømsebro, tilfalt borgen og hele Øsel Sverige.Borgruinen ble fredet i 1999, og har siden gjennomgått restaureringer og kommet under tak. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Maasilinn – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Allantois

Allantois er en fosterhinne som finnes hos alle amnioter (krypdyr, fugler og pattedyr). Hinnen danner en pose rundt endetarmsåpningen hos fosteret og tar opp avfall fra fosterets fordøyelse, i første rekke nitrogenholdige stoffer som ammoniakk, urea eller urinsyre. Disse ville ellers lekket inn i amnion-hinnen og forgiftet fosteret. For amfibier og fisker er dette ikke noe problem, da deres avfall stort sett er form av amoniakk som er svært vannløslig og forsvinner raskt ut fra egget ved diffusjon. Hos fisk mangler allantois helt, mens den finnes som en liten struktur hos amfibier. Hos eggleggende dyr på land må derimot slike stoffer holdes unna fosteret på andre måter. Her er allantois en dominerende del av egget, og vil etter hvert omslutte fosteret helt og gro sammen med chorion. Etter fullført fosterutvikling, vil allantois falle av og ligge igjen i egget.Urinblæren dannes på fosterstadiet fra de innerste delene av allantois. Hos morkakedyr vil allantois være med å danne navlestrengen samme med plommesekken, men vil siden løses opp og tilbakedannes etterhvert som navlestrengen og morkaken tar over funksjonen med å fjerne avfall.


== Referanser ==
Bideford

Bideford er en historisk havneby ved utløpet av elven Torridge i nordlige Devon i sørvestlige England. Den er administrasjonsbyen i det administrative distriktet Torridge. Statlig statistikk viser at det var registrert 17 107 innbyggere ved Bideford i 2011, det høyeste noensinne. Mellom 2011 og 2026 er det forventet at befolkningen vil øke med ytterligere 9 689 innbyggere.Bideford ble gitt charter i 1272 for å holde marked, og har holdt mange markeder opp gjennom århundrene. Middelalderens marked ble en gang hold i nærheten av hvor enden av High Street er i dag.


== Toponymi ==
I gamle opptegnelser er Bideford nedtegnet som henholdsvis Bedeford, Byddyfrod, Bedyford, Bydeford, Bytheford og Biddeford. Etymologien av navnet betyr «ved vadestedet» (som i Oxford = okse + kryssningspunkt/vadested), og nedtegnelser viser at før det var en bro der var det et vadested hvor elven er estuar, og ved lavvann er det mulig, om enn ikke rådelig, å krysse elven ved å vade til fots.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Bideford – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Bideford – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Bideford i Open Directory Project
Bideford Town Council
East-the-Water
Bideford Festivals Committee
Nordøstlig laika

Nordøstlig laika (Sewero-Wostotschnaja Jesdowaja Sobaka) er et paraplynavn for flere lokale varianter av laikahunder som finnes i det østlige Sibir og tilliggende områder. Noen av variantene inngikk opprinnelig under begrepet Amurlaika, som dannet base for opprettelsen av østsibirsk laika. Imidlertid viste det seg at flere av variantene ikke var typiske mellomstore jaktlaikaer, men snarere storvokste sledehunder. Det førte til at jakutisk laika, Kamtjatka laika og tsjuktsjisk laika ble trukket ut av definisjonen Amurlaika og skilt ut som egne sledehundraser. Det er derfor disse tre variantene som nå danner grunnlaget for den nye benevnelsen nordøstlig laika, men det er fortsatt uklart om det blir en felles rasebenevnelse eller tre ulike.
Europakommisjonens president

Europakommisjonens president velges av Europaparlamentet etter forslag fra Det europeiske råd. Europakommisjonen er en av EUs institusjoner. Forslaget på president skal gis med kvalifisert flertall, samtidig som det «tas hensyn» til det sist avholdte valget til Europaparlamentet. Presidenten velges deretter av Europaparlamentet med krav om absolutt flertall.


== Oppgaver ==
Presidenten leder Europakommisjonen og fastlegger i henhold til EU-traktaten artikkel 17, retningslinjene for kommisjonens utøvelse av sine verv (retningslinjekompetanse). Kandidaten klargjør de retningslinjene hen vil følge, før valget av president.Presidenten bestemmer over kommisjonens organisasjon, hvilken kompetanse de enkelte medlemmer av kommisjonen skal ha og kan endre kommissærenes arbeidsområder. Presidenten skal påvirke den politiske dagsorden til beste for det europeiske fellesskap.


== Liste over presidenter ==


=== Den høye myndighet for Det europeiske kull- og stålfellesskap ===


=== Kommisjonen for Euratom ===


=== Kommisjonen for Det europeiske økonomiske fellesskap (EEC) ===


=== Kommisjonen (sammenslått) for De europeiske fellesskap og senere Den europeiske union ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
PRESIDENT (2014–2019) Jean-Claude Juncker
Genti Lako

Gentian «Genti» Lako (født i 1978 i Tirana, Albania) er en albansk musikkprodusent, musiker, komponist og låtskriver. Lako begynte med musikk i seksårsalderen, og i en periode på 1990-tallet var han gitarist og vokalist i bandet Radical Obscurity. Mellom 1999 og 2004 arbeidet Lako som produsent i Top Albania Radio.
I 2003 grunnla han musikkstudioet Genti Lako Studio i Tirana, og han begynte å lage musikk til artister som Besa Kokëdima, Irma Libohova, Evis Mula, Greta Koçi, Mariza Ikonomi og Manjola Nallbani. Genti Lako har komponert musikken til Festivali i Këngës-bidragene «Mall i tretur» i 2007, «Rastësi» i 2010, «Lulet mbledh për hënën» i 2011, «Kush ta dha këtë emër» i 2012 og «Zemërimi i një nate» i 2013. 
«Zemërimi i një nate» vant Festivali i Këngës, og ble dermed valgt som Albanias bidrag i Eurovision Song Contest 2014, fremført av Herciana Matmuja.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Genti Lako på Discogs
Frank Mann

Frank Drury Mann (født 17. mars 1878 i Nottingham, død juli 1966) var en engelsk fotballspiller. Mann, som var kantspiller, er kjent fra sine opphold i Huddersfield Town og Manchester United.
Mann spilte som amatør for Newark Town, Leeds City, Lincoln City og Aston Villa, før han ble profesjonell spiller med sistnevnte mai 1911. Mann gikk til Huddersfield året etter, og til Manchester United i 1922. Mann bidro til klubbens opprykk i 1925. Han forlot klubben i 1930 til fordel for amatørfotballspill i Mossley.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Biddiscombe, Ross; Curry, Patrick; Hayden, Jonathan (2011). The Official Encyclopedia of Manchester United (engelsk). London: Simon & Schuster UK. ISBN 978-1-84737-918-4. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Iain McCartney (2013). The official Manchester United Players' A–Z (engelsk). London: Simon & Schuster. ISBN 978-1-47112-846-2. 


== Eksterne lenker ==
«Frank Mann», spillerstatistikk fra StretfordEnd.co.uk (en)
«Frank Mann», spillerprofil på AstonVillaPlayerDatabase.com (en)
Fanarioter

Fanarioter (gresk: Φαναριώτες) er de grekere som var bosatte i Fener (Φανάρι) etter Konstantinopels erobring av tyrkerne, for det meste grekere av høy byrd. Deretter ble det en betegnelse for det greske embetsmannsaristokrati i tyrkisk tjeneste. 
«Fanariot» betyr «person fra Fanar». Fener er et gresk område i Konstantinopel, der patriarken av Konstantinopel, primus inter pares innen de ortodokse kirker, har sitt sete. Da osmanene overtok suvereniteten over området i 1453, overtok sultanen formelt og i praksis den bysantinske keisers overhøyhet over de kristne der. Patriarken ble imidlertid erkjente av osmanene som etnark, folkeledere, over menighetsmedlemmene i den ortodokse kirke. Denna rolle fikk han på grunn av at osmanene ikke skilte mellom religion og nasjonalitet, og derfor betraktet alle medlemmer av den ortodokse kirke som en nasjonalitet.
Patriarken og hans nærmeste i Fanar ble derigjennom hovedfigur for hellenismen i Det osmanske rike, og et nav for grekere som levde i rikets forskjellige deler. Presteskapet klarte å infiltrere den statlige organisasjon og skaffe seg innflytelse der på 1600-tallet, ved det at de ble benyttet som tolker (dragoman). Dette maktforholdet dro til seg interessen fra den bysantinske adel.
Fanariotene ble en maktfaktor av betydning først på 1700-tallet. Før dette var det sørslavere som hadde best forbindelse med herskerne. De ble ofte vervet til hæren. 

Bortsett fra at de skaffet seg sentrale stillinger innen utenrikspolitikken, innehadde fanariotene fra tidlig på 1700-tallet til den greske frihetskrig også nesten uavbrutt hospodarverdighetene i Moldavia og Valakia. Fra dem ble rekruttert også det høyere greske presteskapet i de kristne Balkanlandene som tyrkerne erobret. 
Fanariotene hadde ofte en anseelig utdannelse og virket fortjenstefullt for sine landsmenns intellektuelle og materielle beste. På dette vis fremmet fanoriotene sin nasjonalisme. Men deres anhengighetsforhold til den tyrkiske regjering likesom deres utpressinger av de øvrige underkuede kristne nasjonalitetene og streben etter å undertrykke disses frihetskamp gav dem et dårlig rykte i Balkanhalvøyas historie. Etter den greske frihetskrigen (1821-29) overflyttet størstedelen av aristokratiet i Fanar til Hellas eller bosatte seg senere i Romania. Flere fanarioter var bojarer.


== Noen fanariotiske slekter ==
Argyropoulos
Callimachi (Călmaşu), opprinnelig en bojarslekt fra Moldavia
Cantacuzino
Caradjas (Caragea)
Ghikas (Ghica, Ghyka eller Ghika), opprinnelig fra Epiros
Kavadas (Kavvadas)
Mavrocordatos (Mavrocordat)
Mavrogenes (Mavrogheni)
Mourousis (Moruzi)
Musurus
Racovitza (Racoviţă), opprinnelig en bojarslekt fra Valakia
Rosetti (Ruset eller Russeti)
Soutzos (Suţu eller Sutzu)
Ypsilantis (Ipsilanti)


== Litteratur ==
Fanarioter i Nordisk familjebok (2. utgave, 1907)


== Eksterne lenker ==
(en) Phanariotes – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Det økumeniake patriarkats websider
Harry Rowley

Henry Bowater «Harry» Rowley (født 23. januar 1904 i Bilston, død 19. desember 1985) var en engelsk fotballspiller. Rowley, som var spiss, har spilt for flere klubber i Manchester-regionen, blant disse Manchester United og Manchester City.Rowley er en av få spillere som har signert mer enn en gang for Manchester United, og han ble etter sin første periode i klubben, byttet mot Manchester Citys Bill Ridding i 1932.  Rowley signerte sin andre periode for Manchester United desember 1934, og ble senere med på opprykk og nedrykk med klubben.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Biddiscombe, Ross; Curry, Patrick; Hayden, Jonathan (2011). The Official Encyclopedia of Manchester United (engelsk). London: Simon & Schuster UK. ISBN 978-1-84737-918-4. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Tony Matthews (2009/2013). Manchester City - player by player (engelsk). Gloucestershire: Amberley Publishing. ISBN 9781445617251.  
Iain McCartney (2013). The official Manchester United Players' A–Z (engelsk). London: Simon & Schuster. ISBN 978-1-47112-846-2. 


== Eksterne lenker ==
«Harry Rowley», spillerstatistikk fra StretfordEnd.co.uk (en)