jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Falshomelix

Falshomelix er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).


== Utseende ==
Pachystolini er små til middelsstore, brunlige trebukker. Kroppsformen er sylindrisk. Dekkvingene har ofte lysere tegninger.


== Levevis ==
Som de fleste andre trebukker borer larvene i ved.


== Utbredelse ==
Artene er kjent fra Kongo og Elfenbeinskysten.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825
Stammen Pachystolini Aurivillius, 1922
Slekten Falshomelix Breuning, 1956
Falshomelix basicarinata Breuning, 1969
Falshomelix unicolor Breuning, 1956


== Kilder ==
Longicorn ID - Neopachystolini
Liste over slektene
Katalog med utbredelsesdata


== Eksterne lenker ==
(en) Falshomelix i Encyclopedia of Life 
(en) Falshomelix i Global Biodiversity Information Facility 
Falshomelix – detaljert informasjon på Wikispecies
Leif Arne Hafstad

Leif Arne Hafstad (født 1958) er en norsk politiker (FrP). Han er født og oppvokst i Steinkjer, men flyttet til Flatanger. Prosjektleder innen store Samferdselsprosjekt, Entrepriserett 
Han har vært leder og nestleder av Fremskrittspartiets fylkesorganisasjon i Nord-Trøndelag og medlem av Landsstyret i Fremskrittspartiet 1993–1997. 
Leif Arne Hafstad har også vært fylkestingsrepresentant for FrP og medlem av kommunestyret i Steinkjer på 1990-tallet. Leder av Overlignibgsnemnd, styreleder i Steinkjerbygg as, Steinkjerhallen as og Steinkjer Rådhus.
Hafstad var vararepresentant til Stortinget for perioden 1997–2001.
Hafstad er utdannet som ingeniør og har ledet flere utbyggingsprosjekter innen samferdsel i Trondheim, Oslo og Eidsvoll. Han er gift med Veronica Hafstad og har to barn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Leif Arne Hafstad hos Stortinget 
(no) Leif Arne Hafstad hos Norsk senter for forskningsdata
Didrik Paus

Didrik Paus (født 1973) er en norsk biolog og molekylær immunolog.
Han er cand.scient. i biofysikk fra NTNU fra 1999 og tok sin doktorgrad i molekylær immunologi ved MRC Laboratory of Molecular Biology ved University of Cambridge og Open University i 2003. Han har vært postdoktor ved Centenary Institute of Cancer Medicine and Cell Biology i Sydney (2003–2006) og forsker i det biofarmasøytiske selskapet Affitech og ved Rikshospitalet. Fra 2013 har han vært administrerende direktør for Fish Vet Group Norway, den norske virksomheten innen det britiske konsernet Fish Vet Group som er aktivt innen akvakulturorientert veterinærmedisin og diagnostikk. Han er sønn av legen Povel Nicolay Paus og biokjemikeren Elisabeth Paus.


== Publikasjoner ==
Beate Thu, Olav Gåserød, Didrik Paus et al. (2000). Inhomogeneous alginate gel spheres: An assessment of the polymer gradients by synchrotron radiation-induced x-ray emission, magnetic resonance microimaging, and mathematical modeling. Biopolymers vol. 53, nr. 1, s. 60–71
Didrik Paus (2003). Mapping the topographic epitopes of a model antigen. Doktorgradsavhandling.
Didrik Paus et al. (2006). Antigen recognition strength regulates the choice between extrafollicular plasma cell and germinal center B cell differentiation. Journal of Experimental Medicine vol. 203 nr. 4 s. 1081–1091.
Tri Giang Phan, Didrik Paus et al. (2006). High affinity germinal center B cells are actively selected into the plasma cell compartment.  Journal of Experimental Medicine vol. 203 nr. 11 s. 2419–2424.
Didrik Paus, Greg Winter (2006). Mapping epitopes and antigenicity by site-directed masking. Proceedings of the National Academy of Sciences vol. 103, nr. 24, s. 9172–9177
Robert Brink, Tri Giang Phan, Didrik Paus et al. (2008). Visualizing the effects of antigen affinity on T-dependent B-cell differentiation. Immunology and Cell Biology vol. 86, s. 31–39
Dominique Gatto, Didrik Paus et al. (2009). Guidance of B Cells by the Orphan G Protein-Coupled Receptor EBI2 Shapes Humoral Immune Responses. Immunity vol. 31, nr. 2, s. 259–269.


== Referanser ==
Hjerte- og karregisteret

Hjerte- og karregisteret (HKR) er et sentralt helseregister som skal samle registrert informasjon om sykdommer i hjerte og blodkar. Denne informasjonen hentes fra andre sentrale helseregister og medisinske kvalitetsregistre.Databehandler for registeret er Folkehelseinstituttet og reguleres gjennom Hjerte- og karregisterforskriften.
Registeret henter informasjon fra disse sentrale helseregistrene:

Det sentrale folkeregister
Norsk pasientregister
DødsårsakregisteretRegisteret henter informasjon fra disse medisinske kvalitetsregistrene:

Norsk hjerneslagregister
Norsk hjerteinfarktregister
Norsk hjertekirurgiregister
Norsk hjertestansregister
Norsk hjertesviktregister
NORKAR (Norsk karkirurgisk register)
Norsk Pacemaker og ICD-register
NORIC (Norsk register for invasiv cardiologi)


== Referanser ==
Haploparmena

Haploparmena er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).


== Utseende ==
Små til middelsstore, korte, brunlige trebukker. Antennene er litt kortere enn kroppen. Pronotum er omtrent så langt som bredt med rundede sider og en liten knøl midt på hver sidekant. Dekkvingene er noe ovale og hvelvede.


== Utbredelse ==
Slekten er bare kjent fra Angola.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825
Stammen Morimopsini
Slekten Haploparmena Aurivillius, 1913
Haploparmena angolana Aurivillius, 1913
Haploparmena marmorata Breuning, 1940


== Kilder ==
Danilevsky, M.L. 2006. Systematic List of Longicorn Beetles (Coleoptera, Cerambycoidea) of Europe. [1]
Katalog med utbredelsesdata Arkivert 31. mai 2016 hos Wayback Machine.
Liste over slektene


== Eksterne lenker ==
(en) Haploparmena i Global Biodiversity Information Facility 
Haploparmena – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Morimopsini – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bildegalleri Arkivert 29. august 2016 hos Wayback Machine.
Pygoptosia

Pygoptosia er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).


== Utseende ==
Middelsstore, slanke trebukker, brunlige på farge. Antennene er omtrent så lange som kroppen. Pronotum er tønneformet uten tenner på sidene. Dekkvingene er nesten parallellsidige. Beina er middels lange.


== Levevis ==
Larvene lever vanligvis i stammene på storvokste urter.


== Utbredelse ==
Slekten er kjent fra den asiatiske delen av Tyrkia, Syria, Libanon, Iran og India.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825
Stammen Phytoeciini eller Saperdini
Slekten Pygoptosia Reitter, 1895
Pygoptosia eugeniae (Ganglbauer, 1884)
Pygoptosia speciosa (Frivaldsky, 1884)


== Kilder ==
Katalog med utbredelsesdata Arkivert 4. juni 2016 hos Wayback Machine.
Liste over slektene


== Eksterne lenker ==
(en) Pygoptosia i Encyclopedia of Life 
(en) Pygoptosia i Global Biodiversity Information Facility 
Pygoptosia – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Phytoeciini – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bildegalleri Arkivert 29. august 2016 hos Wayback Machine.
Maxillipius

Maxillipius er en slekt innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er alle bentiske bunndyr. Artene har små øyne, til forskjell fra gruppen Hyperiidea hvor artene har større øyne og er frittsvevende planktoniske.
Familien har 2 slekter.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Maxillipiidae  Ledoyer, 1973
Slekt Maxillipius Ledoyer, 1973
Maxillipius commensalis  Lowry, 1984 - Ny-Guinea
Maxillipius rectitelson  Ledoyer, 1973 - Indiske hav, Sør-Kinahavet


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Maxillipius – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Maxillipius i Global Biodiversity Information Facility 
Maxillipius – detaljert informasjon på Wikispecies
Maxillipides

Maxillipides er en slekt innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er alle bentiske bunndyr. Artene har små øyne, til forskjell fra gruppen Hyperiidea hvor artene har større øyne og er frittsvevende planktoniske.
Familien har 2 slekter.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Maxillipiidae  Ledoyer, 1973
Slekt Maxillipides Ledoyer, 1984
Maxillipius commensalis Lowry, 1984 - Ny-Guinea


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Maxillipides – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Maxillipides i Global Biodiversity Information Facility
Namdalen (avis)

Namdalen var en avis som ble utgitt i Namsos fra 1889 til 1942.
Avisen ble etablert i 1889 som Namdalens Blad med undertittelen «Konservativt organ for Nordre Trondhjems amt», og sympatiserte med Høyre og senere Samlingspartiet. Med dette avløste den Namdalsposten, utgitt fra 1876 til 1889, som Høyres presseorgan i Namsos. Ved dannelsen av Bondepartiet i 1920 tok Namdalens Blad side med dette, og endret navn Namdalen. I 1942 gikk Namdalen og Venstre-organet Nordtrønderen inn. Fra februar 1944 utkom avisene sammen under navnet Fellesavisen Nordtrønderen og Namdalen.Avisen ble for det meste utgitt tre ganger i uken, unntatt fra 1921 til 1925, da den var en dagsavis.


== Redaktører ==
Merk at oversikten før 1910 er ufullstendig.
Oscar Julius Tschudi ?–1899
Andreas M. Guldvik 1899–?
Jacob Fabricius ?–1904
Christian Angel Stein 1904–?
Ingvald Ingebrigtsen 1910–1918
Osvald Ingemann Ødegaard 1918–1920
Peter Jæger-Leirvik 1920–1930
K.A. Jenssen 1927–1930
Hans Lystad 1930–1937
Haakon Storøy 1937–1942


== Referanser ==
Gibberosus

Gibberosus er en slekt av krepsdyr innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er alle bentiske bunndyr med relativt sett små øyne, til forskjell fra de planktonisk frittsvevende og mer storøyde Hyperiidea-artene.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Megaluropidae  Thomas & Barnard, 1986 = Megaluropodidae Bousfield, 1982
Slekt Gibberosus Thomas & Barnard, 1986
Gibberosus coibaensis Ortiz & Lalana, 2002 - Stillehavet, Panama
Gibberosus devaneyi Thomas & Barnard, 1986
Gibberosus falciformis (J.L. Barnard, 1969) - Californiabukta
Gibberosus longimerus (Schellenberg, 1925) - Nigeria
Gibberosus myersi (McKinney, 1980) - Karibien
Gibberosus udarus Hughes, 2009 - Queensland


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gibberosus – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Gibberosus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Gibberosus hos ITIS
Aurohornellia

Aurohornellia er en slekt av krepsdyr innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er alle bentiske bunndyr med relativt sett små øyne, til forskjell fra de planktonisk frittsvevende og mer storøyde Hyperiidea-artene.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Megaluropidae  Thomas & Barnard, 1986 = Megaluropodidae Bousfield, 1982
Slekt Aurohornellia Barnard & Karaman, 1982
Aurohornellia sinuatus (Ledoyer, 1967) - Madagaskar


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Aurohornellia – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Aurohornellia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Aurohornellia hos ITIS
Resupinus

Resupinus er en slekt av krepsdyr innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er alle bentiske bunndyr med relativt sett små øyne, til forskjell fra de planktonisk frittsvevende og mer storøyde Hyperiidea-artene.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Megaluropidae  Thomas & Barnard, 1986 = Megaluropodidae Bousfield, 1982
Slekt Resupinus Thomas & Barnard, 1986
Resupinus coloni Thomas & Barnard, 1986 - Karibia
Resupinus spinicaudatus Thomas & Barnard, 1986 - Karibia
Resupinus visendus (J.L. Barnard, 1969) - Karibia


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Resupinus – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Resupinus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Resupinus hos ITIS 
Resupinus – detaljert informasjon på Wikispecies
Megaluropus

Megaluropus er en slekt av krepsdyr innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er alle bentiske bunndyr med relativt sett små øyne, til forskjell fra de planktonisk frittsvevende og mer storøyde Hyperiidea-artene.
Gruppen ble første gang beskrevet av nordmannen Axel Hoeck i 1889.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Megaluropidae  Thomas & Barnard, 1986 = Megaluropodidae Bousfield, 1982
Slekt Megaluropus Hoeck, 1889
Megaluropus agilis Hoeck, 1889 - Atlanterhavet, Nordsjøen
Megaluropus aqabaensis Lyons & Myers, 1993 - Aqababukta
Megaluropus excavatus Ledoyer, 1979
Megaluropus massiliensis Ledoyer, 1976 - Nord-Atlanteren, Middelhavet
Megaluropus monasteriensis Ledoyer, 1976 - Nord-Atlanteren, Middelhavet, Egeerhavet
Megaluropus namaquaeensis Schellenberg, 1953 - Sør-Afrika
Ikke anerkjent Megaluropus longimerus Schellenberg, 1925 ( = Gibberosus longimerus (Schellenberg, 1925))
Ikke anerkjent Megaluropus myersi McKinney, 1980 ( = Gibberosus myersi (McKinney, 1980))
Ikke anerkjent Megaluropus sinuatus ( = Aurohornellia sinuatus (Ledoyer, 1967))
Ikke anerkjent Megaluropus visendus J.L. Barnard, 1969 ( = Resupinus visendus (J.L. Barnard, 1969))


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Megaluropus – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Megaluropus i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Megaluropus hos Artsdatabanken 
(sv) Megaluropus hos Dyntaxa 
(en) Megaluropus hos ITIS 
(en) Megaluropus hos NCBI 
(en) Kategori:Megaluropus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Megaluropus – detaljert informasjon på Wikispecies
Melphidippella

Melphidippella er en slekt av krepsdyr innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er alle bentiske bunndyr med relativt sett små øyne, sammenliknet med gruppen Hyperiidea hvor artene har større øyne og er frittsvevende planktoniske.
Gruppen ble første gang beskrevet av den norske havforskeren Georg Ossian Sars i 1894. 


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Melphidippidae  Stebbing, 1899
Slekt Melphidippella  Sars, 1894
Melphidippella macra  (Norman, 1869) - Atlanterhavet, Nordsjøen, Kattegat
Melphidippella macer Norman, 1869


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Melphidippella – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Melphidippella i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Melphidippella hos Artsdatabanken 
(sv) Melphidippella hos Dyntaxa 
(en) Melphidippella hos ITIS 
Melphidippella – detaljert informasjon på Wikispecies
Melphidippa

Melphidippa er en slekt av krepsdyr innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er alle bentiske bunndyr med relativt sett små øyne, sammenliknet med gruppen Hyperiidea hvor artene har større øyne og er frittsvevende planktoniske.
Gruppen ble første gang beskrevet av den norske havforskeren Axel Boeck i 1871. Disse krepsdyrene lever først og fremst i kalde farvann i nord og sør, konsentrert i Atlanterhavet. Arten Melphidippa willemiana har sin typelokalitet fra funn på Svalbard.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Melphidippidae  Stebbing, 1899
Slekt Melphidippa  Boeck, 1871
Melphidippa amorita J.L. Barnard, 1966
Melphidippa antarctica Schellenberg, 1926 - Sørishavet
Melphidippa borealis Boeck, 1871 - Nord-Atlanteren, Norskehavet, Nordsjøen, Kattegat
Melphidippa globosa Nagata, 1965
Melphidippa goesi Stebbing, 1899 = Melphidippa spinosa (Goës, 1866) - Nordvest-Atlanteren
Melphidippa linea Hirayama, 1987
Melphidippa macrura Sars, 1894 - Nordvest-Atlanteren
Melphidippa macruroides Gurjanova, 1946
Melphidippa serrata (Stebbing, 1888) - Sørishavet
Melphidippa serrulatus (Kudrjashov, 1965)
Melphidippa sinuata (Nagata, 1965) - Øst-Asia
Melphidippa willemiana d'Udekem d'Acoz, 2006 - 40-250 m dyp på Svalbard


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Melphidippa – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Melphidippa i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Melphidippa hos Artsdatabanken 
(sv) Melphidippa hos Dyntaxa 
(en) Melphidippa hos ITIS 
(en) Melphidippa hos NCBI 
(en) Kategori:Melphidippa – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Melphidippa – detaljert informasjon på Wikispecies
Melphisana

Melphisana er en slekt av krepsdyr innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er alle bentiske bunndyr med relativt sett små øyne, sammenliknet med gruppen Hyperiidea hvor artene har større øyne og er frittsvevende planktoniske.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Melphidippidae  Stebbing, 1899
Slekt Melphisana  Boeck, 1871
Melphisana bola J.L. Barnard, 1962
Melphisana japonica Nagata, 1965
Melphisana madagascarensis Ledoyer, 1984


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Melphisana – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Melphisana i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Melphisana hos ITIS 
Melphisana – detaljert informasjon på Wikispecies