jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Red Indian

Red Indian er en norsk novellefilm fra 1998 regissert av Morten Hovland, som også skrev manus.


== Handling ==
Syttenåringene Seb og Teo har sans for litt fart og spenning. Seb er den dristige og tøffe, mens Teo virker mer forsiktig. De sikler etter en lekker motorsykkel av merket Red Sedan som står og samler støv i garasjen til Sebs far. En dag blir fristelsen for stor. Seb og Teo stikker av med sykkelen.


== Rolleliste ==
Christian Cappelen Ward – Teo
Kim Sørensen – Seb
Frank Krog – Pappan til Seb
Mathias Calmeyer – Bellus
Karin Lunden – Sykepleiersken
Bjarne Thomsen – Vaktmesteren
Per Christian Ellefsen – Faren til Teo
Hilde Grythe – Mora til Teo
Geo von Krogh – Legen
Sessa Sidselrud – Billettdame
Hanne Lindbæk – Dama til Bellus


== Eksterne lenker ==
(en) Red Indian på Internet Movie Database 
(no) Red Indian i Nasjonalbibliotekets filmografi 
(no) Red Indian hos Filmfront 
(sv) Red Indian i Svensk Filmdatabas 
Red Indian i Svensk Filmdatabas
Kvatningfjellet

Kvatningfjellet er en ås i Overhalla kommune i Trøndelag. Den ligger nord for elva Namsen og like øst for kommunegrensa til Namsos. Høyeste punkt ligger 192 meter over havet.


== Referanser ==
Annett V. Stornæs

Annett Victoria Stornæs (født 4. juli 1976) er en tidligere norsk kampsportutøver fra Kolbotn. Hun var landslagsutøver i stilarten ITF-taekwondo i perioden 1997-2005, og deltok i 7 EM og 4 VM. Hennes meritter inkluderer 21 EM- og VM-medaljer i taekwondo, blant annet 3 gull fra europamesterskapet og tre VM-sølv, i mønster og knusing. Hun var elev i Kolbotn Taekwon-Do klubb  fra klubbens oppstart i 1993, og hennes hovedinstruktør var Master Ingar Eilertsen..
Stornæs har både befals- og krigsskoleutdanning fra Forsvaret, hvor hun har tjenestegjort som blant annet troppssjef i Hans Majestet Kongens Garde, idrettsoffiser ved Kampvåpenets utdannings- og kompetansesenter og forskningsoffiser ved Forsvarets institutt ved Norges idrettshøgskole.Hun er doktorgradsstipendiat ved Norges idrettshøgskole (2017–2020) på prosjektet «Så flink at en blir syk?» som omhandler perfeksjonisme og psykisk helse blant ungdomsskoleelever ved både spesialiserte skoler for idrett, musikk og dans, og ordinære ungdomsskoler.. Stornæs har mastergrad i idrettsvitenskap fra Norges idrettshøgskole (2008) hvor hun skrev en avhandling om vektreduksjon og vektreduksjonsmetoder blant utøvere i vektregelidretter. Stornæs har også forsket og publisert på tematikk knyttet til kvinners deltakelse i militæret.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Løytnant i knusing - intervju i Forsvarets forum nr 17/2003
Stornæs kick's ass - intervju i Gardisten nr 04/2004
Akademisk profilside på ResearchGate
Dicra

Dicra er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).


== Utseende ==
Enicodini er middelsstore, mer eller mindre brunlige trebukker. Antennene er omtrent så lange som kroppen, pronotum uten pigger på sidene. På beina er lårene noe fortykkede.


== Utbredelse ==
Slekten er hjemmehørende på Ny-Caledonia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825
Stammen Enicodini J. Thomson, 1860
Slekten Dicra Fauvel, 1906
Dicra insignicornis Fauvel, 1906
Dicra nodicornis Fauvel, 1906


== Kilder ==
Liste over slektene
Katalog med utbredelsesdata Arkivert 12. mai 2016 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Dicra i Encyclopedia of Life 
(en) Dicra i Global Biodiversity Information Facility 
Dicra – detaljert informasjon på Wikispecies
VD 17

Verzeichnis der im deutschen Sprachraum erschienenen Drucke des 17. Jahrhunderts (VD 17, «Fortegnelse over trykte utgivelser i det tyske språkområdet fra 1601 til 1700») er en bibliografisk database som utgjør en retrospektiv nasjonalbiografi for årene 1601 til 1700. 
Prosjektet startet opp i 1996 og er finansiert av Deutsche Forschungsgemeinschaft.
VD 16 er en sammenlignbar bibliografi for det 16. århundre (1501–1600), mens VD 18 (1701 til 1800) er under planlegging.


== Eksterne lenker ==
(en) VD 17 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 

VD 17, offisiell webside
VD17, søkeside
Bactriola

Bactriola er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).


== Utseende ==
Nokså små, slanke, brune trebukker. Antennene er omtrent så lange som kroppen. Dekkvingene er lange og parallellsidige.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt fra Costa Rica i nord til det sørlige Brasil og Bolivia i sør.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825
Stammen Forsteriini Tippmann, 1960
Slekten Bactriola Bates, 1885
Bactriola achira Galileo & Martins, 2008
Bactriola antennata Galileo & Martins, 2008
Bactriola circumdata Martins & Galileo, 1992
Bactriola falsa Martins & Galileo, 1992
Bactriola maculata Martins & Galileo, 1992
Bactriola minuscula Fontes & Martins, 1977
Bactriola paupercula Bates, 1885
Bactriola vittulata Bates, 1885


== Kilder ==
Liste over slektene
Katalog med utbredelsesdata Arkivert 2. desember 2016 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
Bildegalleri Arkivert 11. april 2016 hos Wayback Machine.
(en) Bactriola i Encyclopedia of Life 
(en) Bactriola i Global Biodiversity Information Facility 
Bactriola – detaljert informasjon på Wikispecies
Diamitosa

Diamitosa er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.


== Utseende ==
Gyaritini er nokså små (sjelden over 10 millimeter), brunspraglete trebukker. Antennene er omtrent så lange som kroppen, ofte med lange hår.


== Utbredelse ==
Arten lever på Filippinene.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825
Stammen Parmenini Mulsant, 1839
Slekten Diamitosa Kriesche, 1927
Diamitosa moseri Kriesche, 1927


== Kilder ==
Liste over slektene
Katalog med utbredelsesdata Arkivert 9. juni 2016 hos Wayback Machine.
Longicorn ID - Gyaritini. Med bilder og generalisert beskrivelse av gruppen


== Eksterne lenker ==
(en) Diamitosa i Encyclopedia of Life 
(en) Diamitosa i Global Biodiversity Information Facility 
Diamitosa – detaljert informasjon på Wikispecies
Cirrhicera

Cirrhicera er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).


== Utseende ==
Middelsstore, spinkle, mer eller mindre brune trebukker, dekkvingene ofte med hvite flekker. Antennene er noe lengre enn kroppen og har et karakteristisk "flagg" av mørke hår på innersiden litt utenfor midten.


== Utbredelse ==
Slekten er nesten utelukkende utbredt i Mellom-Amerika, én art går sør til Ecuador.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825
Stammen Hemilophini J. Thomson, 1868
Slekten Cirrhicera Thomson, 1857
Cirrhicera bankoi Santos-Silva, Botero & Le Tirant, 2018
Cirrhicera basalis Gahan, 1892
Cirrhicera championi Bates, 1881
Cirrhicera cinereola Bates, 1881
Cirrhicera conspicua Gahan, 1892
Cirrhicera cristipennis Bates, 1881
Cirrhicera leuconota (Laporte, 1840)
Cirrhicera longifrons Bates, 1881
Cirrhicera nigrina Thomson, 1857
Cirrhicera niveosignata Thomson, 1860
Cirrhicera panamensis Bates, 1885
Cirrhicera sallei Thomson, 1857
Cirrhicera veilleuxi Santos-Silva, Botero & Le Tirant, 2017


== Kilder ==
Liste over slektene
Katalog med utbredelsesdata


== Eksterne lenker ==
Bildegalleri
(en) Cirrhicera i Encyclopedia of Life 
(en) Cirrhicera i Global Biodiversity Information Facility 
Cirrhicera – detaljert informasjon på Wikispecies
Trollfjord II kraftverk

Trollfjord II kraftverk er et vannkraftverk i Trollfjorden i Hadsel kommune i Nordland.
Det utnytter et fall på 446 meter fra Jarsteinvatn til sjøen.
Installert effekt er 1,4 MW. Årsproduksjon er 3,2 GWh.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Trollfjord Kraft
All That I Need

All That I Need er en sang som ble spilt inn og gitt ut på singel med Suite 16 i 2016.
Avdelingsdirektør

Avdelingsdirektør er i den norske statsforvaltningen en høyere lederstilling. I departementene er avdelingsdirektør en stilling på embedsmannsnivå, det vil si at avdelingsdirektører utnevnes av Kongen i statsråd. Stillingen rangerer i departementene mellom ekspedisjonssjef og underdirektør, og oversettes til engelsk som Deputy Director General. Tittelen brukes også i andre offentlige virksomheter og i privat sektor. I hovedtariffavtalen i staten har stillingen lønnstrinn 64 som minstelønn; en vanlig lønn i offentlig sektor ligger gjerne på lønnstrinn 80–90.


== Referanser ==
Jakob Thomasius

Jakob Thomasius (1622–1684) var en saksisk pedagog, filolog og filosof.


== Liv og virke ==
Jakob Thomasius var sønn av juristen Michael Thomasius. Etter avsluttet skolegang ved gymnaset i Gera i 1640, studerte han filosofi, filologi og matematikk ved universitetene i Leipzig og Wittenberg, blant andre hos August Buchner, Johann Sperling og Johannes Scharff. Han ble Magister i filosofi i Leipzig 1643.
I 1646 ble Thomasius Assessor ved det filosofiske fakultet, og etterhvert holdt han flere professorater ved Universitetet i Leipzig: i moralfilosofi fra 1653, i dialektikk fra 1656 og i retorikk fra 1659. Gjennom karrieren var han rektor ved Nikolaischule, Thomasschule og universitetet, alle i Leipzig.
Han bidro til nyorienteringen i den filosofiske disiplinen på 1600-tallet, eksempelvis hevdet han at fra et teologisk ståsted var det nødvendig at filosofien sto som garantist for et klart skille mellom skaper og skaperverk, eller mellom Gud og natur.Jakob Thomasius publiserte blant annet skrifter om filosofiens historie, kirkehistorie og klassisk litteratur. I skriftene sine tok han opp vidt forskjellige emner, han skrev like gjerne om plagiering, om kvinners rett til utdanning, og om muldvarper.
De mest kjente av Thomasius' elever er Gottfried Leibniz og sønnen Christian Thomasius.


== Verk i utvalg ==
Erotemata Rhetorica pro incipientibus. Accessit pro adultis consilium de locis communibus eloquentiae studioso comparandis, Leipzig 1670.
Orationes, partim ex umbone templi academici, partim ex auditorii philosophici recitatae, argumenti varii, Leipzig 1683. (digitalisering)
Physica perpetuo Dialogo, suis tamen capitibus interciso, sic adornata, ut Scientia naturalis non tantum definiendo ac dividendo, sed etiam celebrioribus attingendis controversus, idq: plana methodo nec difficili, explicetur, Leipzig 1692.
Acta Nicolaitana et Thomana. Aufzeichnungen von Jakob Thomasius während seines Rektorates an der Nikolai- und Thomasschule zu Leipzig (1670–1664). Herausgegeben von Richard Sachse. J. Woerners Verlag, Leipzig 1912.
Leibnitz-Thomasius. Correspondance 1663–1672. Bearbeidet av Richard Bodéüs, Librairie philosophique J. Vrin, Paris 1993, ISBN 978-2-7116-1145-4.
Gesammelte Schriften (7 bind), redigert av Walter Sparn, Hildesheim, Georg Olms, 2003–2009, (Leipzig 1676–1693, opptrykk).


== Referanser og noter ==


== Kilder ==
(de) Richard Sachse: «Thomasius, Jakob». I Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Bind 38, Duncker & Humblot, Leipzig 1894, s. 107–112.


== Eksterne lenker ==
(de) Verk av og om Jakob Thomasius i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
(de) Verk av og om Jakob Thomasius i Deutsche Digitale Bibliothek
Trykte publikasjoner av og om Jakob Thomasius i VD 17
Tennesvatn kraftverk

Tennesvatn kraftverk er et vannkraftverk på Moskenesøya i Moskenes kommune i Nordland.
Det utnytter et fall på 238 meter fra Tennesvatn til sjøen.
Installert effekt er 1,5 MW. Årsproduksjon er 4,3 GWh.
Kraftverket ble startet i 1936. Det ble modernisert i 1993, alt det tekniske ble byttet ut. 
Det ligger i samme bygg som Krokvatn kraftverk. 


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Lofotkraft
Saupstadfossen kraftverk

Saupstadfossen (Saupstad) kraftverk er et vannkraftverk i Vestvågøy kommune i Nordland.
Det utnytter et fall på 120 meter fra Skrådalsvann.
Installert effekt er 450 kW fra en francisturbin. Årsproduksjon er 1,4 GWh.
Kraftverket ble bygget i 1935, og oppgradert i 1980.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Lofotkraft
Arianzos

Arianzos (eller Arianz) var et landgods i bærheten av Karbala (Gelveri) og Nazianzos (Nazianz) i Kappadokia, sannsynligvis nær det som i dag er  Sivrihisar.
Arianzos er fødestedet til brødrene Gregor av Nazianz og Caesarius av Nazianz.


== Litteratur ==
Friedrich Hild, Marcell Restle: Kappadokien, Tabula Imperii Byzantini 2, Wien 1981, S. 150-151.
Heimerdalen kraftverk

Heimerdalen kraftverk er et vannkraftverk i Vestvågøy kommune i Nordland.
Det utnytter et fall på 210 meter fra Midtre Heimerdalsvann til Nedre Heimerdalsvann.
Installert effekt er 250 kW fra en horisontal peltonturbin. Årsproduksjon er 1 GWh.
Kraftverket ble bygget i 1948 og nedlagt i 1998. Det ble så oppgradert og satt i drift i 2009.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Lofotkraft
Güzelyurt (Aksaray)

Güzelyurt (tidligere Karballa, Gelveri) er et distrikt og en mindre by i provinsen Aksaray i Tyrkia ni kilometer fra Ihlara (en by og dal) og cirka 50 kilometer fra byen Aksaray. Güzelyurt ligger i den historiske regionen Kappadokia.
Bykjernen er angitt å ha et innbyggertall på 3735 og ligger omkring 1485 meter over havet. Småbyen tiltrekker turister på grunn av naturen, undergrunnsbyen og andre gamle bygninger. 
Byen har tidligere hatt en befolkning av overveiende osmansk-greske familier, men etter den gresk-tyrkiske krig ble de utvekslet, slik at beboerne kom til å bo i den greske byen Nea Karvali, mens tyrkiske familier reiste til Güzelyurt fra de greske byene Kozan og Kastoria.
I likhet med noen andre byer i Kappadokia er det gamle undergrunnsbyer uthugd i klippene. Det er mulig å komme inn og se disse.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Turkey, Lonely Planet, april 2007.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Güzelyurt – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
De kappadokiske fedre

De kappadokiske fedre kalles Basilius den store, Gregor av Nazianz og Gregor av Nyssa, tre teologer som var knyttet til Kappadokia på 300-tallet.


== Litteratur ==
Beagon, Philip (May 1995), «The Cappadocian Fathers, Women, and Ecclesiastical Politics», Vigiliae Christianae (Brill) 49 (2):  165–179, ,  
McGrath, Alister (1998), Historical Theology, Oxford: Blackwell Publishers, s. 22,  
Karahan, Anne: "The Impact of Cappadocian Theology on Byzantine Aesthetics: Gregory of Nazianzus on the Unity and Singularity of Christ". In: The Ecumenical Legacy of the Cappadocians, pp. 159–184. Ed. N. Dumitraşcu. New York: Palgrave Macmillan 2015. ISBN 978-1-137-51394-6
Karahan, Anne: "Beauty in the Eyes of God. Byzantine Aesthetics and Basil of Caesarea". In: Byzantion. Revue Internationale des Études Byzantines 82 (2012): 165-212.
Quasten, Johannes (1962), Patrology, 3, Utrecht-Antwerp: Spectrum Publishers,
Sasima

Sasima (gresk: Σάσιμα) var en by i den romerske provins i Cappadocia Secunda.


== Historie ==
Sasima er nevnt i bare tre ikke-religiøse dokumenter: «Itiner. Anton.», 144; «Itiner. Hiersol.», 577; Hierocles, 700, 6.
Den lille byen er kjent for å ha vært det første sted hvor Gregor av Nazianzus var biskop - han ble utnevnt og sendt dit av sin venn Basil som et element i Basils konflikt med Anthimus. Gregor var der bare en kort tid, hvis overhodet. Anthimus, biskop av Tyana, hadde hevdet rang som erkebiskop og jurisdiksjon over Sasima etter at keiser Valens delte Kappadokia i to deler. Anthimus utnevnte en konnkurrerende biskop med krav på bispestolen i Sasima, og Gregor avstod fra Sasima.
Alle greske Notitiae episcopatuum betrakter Sasima som del av Cappadocia Secunda, og det gjør også Annuario Pontificio, som oppfører den som en suffragan av Tyana.Ambrosius av Sasima undertegnet et brev provinsens biskoper rettet til keiser Leo I Trakieren i 458. Omtrent samtidig nevnes Eleusius som en motstander under Konsilet i Khalkedon.Henimot 1143 ble Clemens fordømt som bogomiler. «Notitiae» nevner bispesetet frem til det påfølgende århundre.Sasima kan tilsvare den moderne tyrkiske landsby Zamzama, eller landsbyen Hasaköy.


== Referanser ==
Trädgårdsgatan

Trädgårdsgatan er en gate i Gamla stan i Stockholm. Gaten går parallelt med og nord for Köpmangatan mellom Källargränd og Skeppar Olofs gränd. Nord for Trädgårdsgatan ligger Bollhustäppan.

Trädgårdsgatan ble anlagt allerede på 1400-tallet gjennom et område som besto av hager, blant annet den kongelige grønnsakshagen. I 1489 kalles den for «Norra Gränden» og etter 1620 kalles den  Trädgårdsgränden. Sør for Trädgårdsgränden oppstod  kvartalene Phaeton og Pygmalion og mellom disse ble  Trädgårdstvärgränd anlagt som en forbindelse til  Köpmangatan. I løpet av en kort periode på slutten av 1700-tallet og begynnelsen av 1800-tallet ble Trädgårdsgatan kalt Polisgränd. Dette var på grunn av at politiet i denne perioden hadde lokaler i Tessins palass med en inngang fra Trädgårdsgatan.I Pygmalion-kvartalet bodde «den svenske jussens far», Johan Stiernhöök, til sin død i 1675. En minneplakett på bygningens fasade ble satt opp i 1996 ved Institutt for rättshistorisk forskning.


== Se også ==
Gater og torg i Gamla stan


== Referanser ==


== Kilder ==
Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders (1986): Stockholms gatunamn: innerstaden. Monografier utgitt av Stockholms stad (opptrykk av del av første opplag). Stockholm: Liber/Allmänna förlaget ISBN 91-38-90777-1
Informasjonstavle på stedet
Småtroll kan også temmes

Småtroll kan også temmes (svensk: Jag älskar dig, argbigga) er en svensk svart-hvitt filmkomedie fra 1946 i regi av Åke Ohberg. Manuset ble  skrevet av pseudonymet George Duca etter en idé av danske Charles Tharnæs.
Norske Sonja Wigert spiller den kvinnelige hovedrollen som Harriet Rosenberg.
Filmen ble spilt inn i juli-september 1946 i Sagaateljéerna i Hellerup i Danmark, Stora Sjöfallet og Suorva (begge i Lappland i Sverige) samt Skåne. 


== Handling ==
Harriet Rosenberg har sammen med sin mor reist til fjells for å lete etter en passende mann å gifte seg med. Det haster. Familiens økonomi er dårlig og snart vil familiegodset bli solgt på auksjon. På vei til fjellhotellet møter de Kalle, som inviterer dem med til ei sportshytte. Verten, kanadasvenske Gunnar Bremer, har blitt rik på gruveaffærer i Kanada. Gunnar og Harriet er gift innen få måneder. 
Når Gunnar oppdager at Harriet utelukkende har giftet seg med ham for pengenes skyld, bestemmer han seg for å gi henne «en leksjon i kjærlighet». Etter en København-tur oppdager hun at alt er forandret på gården. Hennes ridehest blir brukt som arbeidshest og stallen har blitt til hønseri.  Alle på gården jobber målbevisst for å få den på føttene igjen og ingen har tid til en luksuskvinne som Harriet. 
Sakte, men sikkert forandrer hun seg til Gunnars og Kalles store glede. En hendelse gjør imidlertid at Harriet får et tilbakefall. Etter å ha sagt litt av hvert til hverandre gir Gunnar opp. Han drar til fjells sammen med Kalle. Harriet angrer seg. Når Gunnar ankommer sportshytta som han har leid er hun allerede der. Etter en forsoning får han til slutt sitt noe temte «troll», men det viser seg imidlertid snart at hun fremdeles har beholdt mye av sitt temperament.


== Rolleliste ==
Sonja Wigert - Harriet Rosenberg
Åke Ohberg - Gunnar Bremer
Margit Manstad - Fru Rosenberg
Rune Halvarsson - Kalle
Henrik Schildt - Lindgren, direktør
Naima Wifstrand - Anna
Anders Frithiof - Inspektor
Georg Skarstedt - Kusk
Josua Bengtson - Rättare
Curt Norin - Fridolf, gårdsgutt
Eric Malmberg - Stationsinspektor
Otto Landahl - Postbud
Mogens Wieth - Klas Magnus
Britta Vieweg - Fru Kronstjärna


== Eksterne lenker ==
(en) Småtroll kan også temmes på Internet Movie Database 
(no) Småtroll kan også temmes hos Filmfront 
(sv) Småtroll kan også temmes i Svensk Filmdatabas
Tullgränd

Tullgränd er navnet på flere gater/veier/smug i Sverige:

Tullgränd (Stockholm), et smug i Gamla stan i Stockholm.
Tullgränd (Norrtälje), en liten gatestump i Norrtälje.
Tullgränd (Linköping), en liten gatestump i Linköping.
Tullgränd (Sundsvall), en vei i Sundsvall.
Gjørudshaugen

Gjørudshaugen er en ås på nordmarkaplatåets vestside, beliggende på Krokskogen, nordvest for Øyangen i Ringerike kommune i Buskerud. Toppen kalles også Gjørudshøgda. Har noe begrenset, men fin utsikt over Jevnaker med Randsfjorden.


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Brunnsgränd

Brunnsgränd er en bakgate i Gamla stan i Stockholm som går mellom Skeppsbron og Österlånggatan.
Den er nevnt i et dokument fra 1526 som  brundzgrenden. Den har fått sitt navn etter torgbrønnen som på 1400-tallet lå midt på Fiskartorget. I 1461 er en smed, Henrik nevnt som den som fikk betaling, fordi han smidat en brønn på fiskartorget. Den lå der hvor  Brunnsgränden forbindes med Österlånggatan og ble stengt tidlig på 1800-tallet. Nåværende brønn på Österlånggatan (i Köpmantorget) har ingenting med den forrige torgbrønnen å gjøre, men er en dekrert fontene bygget i 1912 og er en del av skulpturen «Sankt Georg og dragen».
På Brunnsgränd lå restauranten i Kjelleren av Diana, nå restauranten "Le Rouge", som fikk sitt navn etter nærheten til Diana-kvartalet og nederst på Skeppsbron ligger kontorbygningen til A/B Kinnevik på Skeppsbron 20.


== Litteratur ==
Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders (1986): Stockholms gatunamn: innerstaden. Monografier utgitt av Stockholms stad (opptrykk av del av første opplag). Stockholm: Liber/Allmänna förlaget ISBN 91-38-90777-1
Star Wars: Demolition

Star Wars: Demolition er et Star Wars basert action-videospill utviklet av Luxoflux, og utgitt av LucasArts og Activision. Handlingen foregår etter at det galaktiske imperiet erklærte podracing ulovlig, som et svar på bannlysningen opprettet Jabba the Hutt en mer livstruende motorsport som erstatning. Spillet ble utgitt på spillkonsollene PlayStation og Dreamcast.
Spillet fikk en gjennomsnittlig mottagelse ved utgivelsen. GameRankings og Metacritic ga spillet en score på henholdsvis 67,75% og 63/100 for PlayStation versjonen, og 65,62% og 67/100 for Dreamcast versjonen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Star Wars: Demolition hos MobyGames 
(en) Star Wars: Demolition på Metacritic 
(en) Star Wars: Demolition på Metacritic 
(en) Star Wars: Demolition på Internet Movie Database 
(en) Star Wars: Demolition på Behind The Voice Actors 
(en) Star Wars: Demolition hos Internet Game Database 
(en) Star Wars: Demolition hos GameFAQs 
(en) Star Wars: Demolition hos GameFAQs 
(en) Star Wars: Demolition på Wookieepedia: en Star Wars-wiki