jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Bathyvargula parvispinosa

Bathyvargula parvispinosa er en art av slekten Bathyvargula. Den slekten er en av tretten i familien Cypridinidae. Den igjen er en av fem familier innenfor ordenen Myodocopida, under klassen av muslingkreps som er små krepsdyr. Mye av den tidlige forskningen, inklusive beskrivelsen av Myodocopida-gruppen, er gjort av den norske marinbiologen og havforskeren Georg Ossian Sars.
Gruppen Cypridinidae har arter med mykt skall (carapax) på overkroppen (thorax) og lang ytter-gren (i stedet for lang inner-gren) på andre antenne-par. Det særegne for artene er at antennen sitter på et feste med en nebb-liknende utvekst (rostrum). Individene er små.


== Taksonomisk plassering av gruppen ==
Taksonomien til muslingkrepsene er omstridt og inneholder vanskelig systamiserte grupper. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. Skillene mellom de ulike gruppene av muslingkreps er usikre, og stort sett basert på  morfologi snarere enn molekylær analyse. En vanlig oppdeling anerkjenner muslingkreps som en av seks ulike klasser av krepsdyr. En moderne oppdatering av systematikken gis av Martin and Davis, som følgende oversikt følger ned til nivået orden, mens lavere nivåer i enkelte tilfeller følger Catalogue of Life: - og detaljene gis etter WoRMS-databasen.
Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter Brünnich, 1772
Klasse muslingkreps (Ostracoda) - 4 ordener, 13 000 arter Latreille, 1802
Familie Leguminocythereididae - 2 arter
Slekt Leguminocythereis
Orden Palaeocopida - 1 art
Familie Punciidae
Slekt Puncia N. de B. Hornibrook, 1949
Underklasse Myodocopa  Sars, 1866
Orden Myodocopida - 3 overfamilier, 5 familier, 228 arter Sars, 1866
Underorden Myodocopina Sars, 1866
Overfamilie Cypridinoidea Baird, 1850
Familie Cypridinidae - 27 arter Baird, 1850
Slekt Bathyvargula Poulsen, 1962
Bathyvargula optilus = Metavargula optilus Kornicker, 1968
Bathyvargula parvispinosa Poulsen, 1962
Bathyvargula walfordi Poulsen, 1962
Cypridina (Bathyvargula) = Bathyvargula Poulsen, 1962


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bathyvargula parvispinosa – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Bathyvargula parvispinosa i Global Biodiversity Information Facility
Bathyvargula walfordi

Bathyvargula walfordi er en art av slekten Bathyvargula. Den slekten er en av tretten i familien Cypridinidae. Den igjen er en av fem familier innenfor ordenen Myodocopida, under klassen av muslingkreps som er små krepsdyr. Mye av den tidlige forskningen, inklusive beskrivelsen av Myodocopida-gruppen, er gjort av den norske marinbiologen og havforskeren Georg Ossian Sars.
Gruppen Cypridinidae har arter med mykt skall (carapax) på overkroppen (thorax) og lang ytter-gren (i stedet for lang inner-gren) på andre antenne-par. Det særegne for artene er at antennen sitter på et feste med en nebb-liknende utvekst (rostrum). Individene er små.


== Taksonomisk plassering av gruppen ==
Taksonomien til muslingkrepsene er omstridt og inneholder vanskelig systamiserte grupper. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. Skillene mellom de ulike gruppene av muslingkreps er usikre, og stort sett basert på  morfologi snarere enn molekylær analyse. En vanlig oppdeling anerkjenner muslingkreps som en av seks ulike klasser av krepsdyr. En moderne oppdatering av systematikken gis av Martin and Davis, som følgende oversikt følger ned til nivået orden, mens lavere nivåer i enkelte tilfeller følger Catalogue of Life: - og detaljene gis etter WoRMS-databasen.
Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter Brünnich, 1772
Klasse muslingkreps (Ostracoda) - 4 ordener, 13 000 arter Latreille, 1802
Familie Leguminocythereididae - 2 arter
Slekt Leguminocythereis
Orden Palaeocopida - 1 art
Familie Punciidae
Slekt Puncia N. de B. Hornibrook, 1949
Underklasse Myodocopa  Sars, 1866
Orden Myodocopida - 3 overfamilier, 5 familier, 228 arter Sars, 1866
Underorden Myodocopina Sars, 1866
Overfamilie Cypridinoidea Baird, 1850
Familie Cypridinidae - 27 arter Baird, 1850
Slekt Bathyvargula Poulsen, 1962
Bathyvargula optilus = Metavargula optilus Kornicker, 1968
Bathyvargula parvispinosa Poulsen, 1962
Bathyvargula walfordi Poulsen, 1962
Cypridina (Bathyvargula) = Bathyvargula Poulsen, 1962


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bathyvargula walfordi – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Bathyvargula walfordi i Global Biodiversity Information Facility
Tony-prisen for beste regi av en musikal

Tony-prisen for beste regi av en musikal (engelsk: Tony Award for Best Director of a Musical) er en amerikansk teaterpris som hedrer regissører av musikaler som blir satt opp på Broadway, enten det er en ny produksjon eller en nypremiere. Tony-prisen for beste regi ble delt ut fra 1947, men inkluderte da både skuespill og musikaler. Fra 1960 ble det delt ut to priser for beste regi, som skilte mellom de to.


== Vinnere og nominerte ==
██ markerer vinneren


=== 1960-årene ===


=== 1970-årene ===


=== 1980-årene ===


=== 1990-årene ===


=== 2000-årene ===


=== 2010-årene ===


== Regissører med flere priser ==
8 priserHarold Prince3 priserGower Champion
Tommy Tune2 priserGeorge Abbott
Michael Bennett
Wilford Leach
Des McAnuff
Trevor Nunn
Jerome Robbins


== Regissører med flere nominasjoner ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
Tony Awards på BroadwayWorld.com
Ospeskrubb

Ospeskrubb (Leccinum albostipitatum) er en sopp i slekten skrubber. Ospeskrubb danner mykorrhiza med osp. I motsetning til brunskrubb og svartskrubb, er dermed ikke ospeskrubb å finne i nærheten av bjørk. Ospeskrubb er en av en håndfull spiselige skrubber som er knyttet til en spesiell tresort (tre andre er furuskrubb, hasselskrubb og eikeskrubb). Ospeskrubb er ikke direkte i slekt med brun ospeskrubb (leccium durisculum).


== Kjennetegn ==
Det er en rørsopp, og har dermed et tykt svampaktig rørlag på undersiden av hatten. Hatten er ofte beskrevet som mursteinrød i farge. Diameteren varierer fra 5 til 25 cm. I fuktig vær kan ospeskrubben være svakt klebrig. Rørlaget, altså det svampaktige laget under hatten, er hvitt, men under trykk blir det grålilla.Stilken er 8-20 centimeter høy og 1-4 centimeter tykk. Den er som oftest tynn og svakt konisk slik at den er tykkere i bunn. Stilken har ingen krager eller slirer, men er skjellet med hvite skjell som etter hvert blir rødbrune. Kjøttet til fruktlegemet er hvitt, men blir mørkere om det kuttes opp.
Ospeskrubb kan ofte forveksles med rødskrubb, og det er for det nakne øyet bare fargen på skjellene på stilken som kan skille dem, der ospeskrubb har en oransje til rødbrun farge, mens rødskrubb har svarte skjell. I matøyemed har det liten betydning, ettersom både rødskrubb og ospeskrubb må gjennomgå sterk varmebehandling før den kan spises.


== Utbredelse ==
Ospeskrubb ble først vitenskapelig beskrevet i 2005, og er bare registrert hittil i hovedsak i Skandinavia, men også enkelte steder i Italia. I Skandinavia er den jevnt fordelt i Danmark, mens den finnes i hovedsak rundt Mälaren i Sverige og på østkysten i Norge.


== Spiselig? ==
Som rå eller utilstrekkelig varmebehandlet er ospeskrubb giftig, men skikkelig varmebehandlet regnes den som spiselig, og kan være en god matsopp.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ospeskrubb i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Ospeskrubb hos Artsdatabanken 
(sv) Ospeskrubb hos Dyntaxa 
(en) Ospeskrubb hos Index Fungorum 
(en) Ospeskrubb hos MycoBank 
(en) Ospeskrubb hos NCBI 
(en) Kategori:Leccinum albostipitatum – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Soppen er «spiselig» i normlisten for soppkontrollører. (2022) Fagmykologisk råd på vegne av Norges sopp- og nyttevekstforbund.
Codonocera

Codonocera er en av tretten slekter i familien Cypridinidae. Den igjen er en av fem familier innenfor ordenen Myodocopida, under klassen av muslingkreps som er små krepsdyr. Mye av den tidlige forskningen, inklusive beskrivelsen av Myodocopida-gruppen, er gjort av den norske marinbiologen og havforskeren Georg Ossian Sars.
Gruppen Cypridinidae har arter med mykt skall (carapax) på overkroppen (thorax) og lang ytter-gren (i stedet for lang inner-gren) på andre antenne-par. Det særegne for artene er at antennen sitter på et feste med en nebb-liknende utvekst (rostrum). Individene er små.


== Taksonomisk plassering av gruppen ==
Taksonomien til muslingkrepsene er omstridt og inneholder vanskelig systamiserte grupper. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. Skillene mellom de ulike gruppene av muslingkreps er usikre, og stort sett basert på  morfologi snarere enn molekylær analyse. En vanlig oppdeling anerkjenner muslingkreps som en av seks ulike klasser av krepsdyr. En moderne oppdatering av systematikken gis av Martin and Davis, som følgende oversikt følger ned til nivået orden, mens lavere nivåer i enkelte tilfeller følger Catalogue of Life: - og detaljene gis etter WoRMS-databasen.
Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter Brünnich, 1772
Klasse muslingkreps (Ostracoda) - 4 ordener, 13 000 arter Latreille, 1802
Familie Leguminocythereididae - 2 arter
Slekt Leguminocythereis
Orden Palaeocopida - 1 art
Familie Punciidae
Slekt Puncia N. de B. Hornibrook, 1949
Underklasse Myodocopa  Sars, 1866
Orden Myodocopida - 3 overfamilier, 5 familier, 228 arter Sars, 1866
Underorden Myodocopina Sars, 1866
Overfamilie Cypridinoidea Baird, 1850
Familie Cypridinidae - 27 arter Baird, 1850
Slekt Codonocera Brady, 1902
Codonocera cruenta Brady, 1902
Codonocera crueta Brady, 1902
Codonocera cuspidata Kornicker, 1986
Codonocera elongata Poulsen, 1962
Codonocera goniacantha Mueller, 1906
Codonocera mortenseni Poulsen, 1962
Codonocera penicillum Mueller, 1906
Codonocera phoenix Kornicker, 1992
Codonocera polygonia Mueller, 1906
Codonocera pusilla Mueller, 1906
Codonocera stellifera Claus, 1873
Codonocera suensoni Poulsen, 1962
Codonocera weberi Mueller, 1906


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Codonocera – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Codonocera i Encyclopedia of Life 
(en) Codonocera i Global Biodiversity Information Facility
Kari Gløersen

Kari Gløersen (født Karen Nicoline Halling Hansen 31. mars 1871 i Oslo, død 18. mai 1958 i Oslo) var en norsk forfatter. Hun debuterte i 1913 med Fast fjeld og skrev mer enn 15 romaner. Den siste utkom i 1951.Forfatterskapet er omtalt som «Kristiania-romaner» preget av religiøse problemstillinger, eller som «religiøse dannelsesromaner». Personene har røtter i embetsmannskulturen på 1800-tallet, men også med demokratiske innslag. Kvinnens stilling i ekteskap og parfohold er et tema som går igjen i flere bøker, hvor både selvransakelse og selvoppofrelse er botemidler. Et annet motiv er unge kvinner med for store forventninger til livet.Hun var eldste datter av sogneprest Hans Edvard Hansen, og giftet seg i 1893 med ingeniør Einar Gløersen. Han var prestesønn fra Elverum. Ekteparet bodde i Oslo, bortsett fra 5-6 år i Inderøy 1891-1896. Hun var svigerinne til indremisjonslederen Johan Martin Wisløff, og med det moster til Fredrik Wisløff og Hans Edvard Wisløff.


== Referanser ==
Codonocera cruenta

Codonocera cruenta er en art i slekten Codonocera. Den slekten er en av tretten slekter i familien Cypridinidae. Den igjen er en av fem familier innenfor ordenen Myodocopida, under klassen av muslingkreps som er små krepsdyr. Mye av den tidlige forskningen, inklusive beskrivelsen av Myodocopida-gruppen, er gjort av den norske marinbiologen og havforskeren Georg Ossian Sars.
Gruppen Cypridinidae har arter med mykt skall (carapax) på overkroppen (thorax) og lang ytter-gren (i stedet for lang inner-gren) på andre antenne-par. Det særegne for artene er at antennen sitter på et feste med en nebb-liknende utvekst (rostrum). Individene er små.


== Taksonomisk plassering av gruppen ==
Taksonomien til muslingkrepsene er omstridt og inneholder vanskelig systamiserte grupper. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. Skillene mellom de ulike gruppene av muslingkreps er usikre, og stort sett basert på  morfologi snarere enn molekylær analyse. En vanlig oppdeling anerkjenner muslingkreps som en av seks ulike klasser av krepsdyr. En moderne oppdatering av systematikken gis av Martin and Davis, som følgende oversikt følger ned til nivået orden, mens lavere nivåer i enkelte tilfeller følger Catalogue of Life: - og detaljene gis etter WoRMS-databasen.
Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter Brünnich, 1772
Klasse muslingkreps (Ostracoda) - 4 ordener, 13 000 arter Latreille, 1802
Familie Leguminocythereididae - 2 arter
Slekt Leguminocythereis
Orden Palaeocopida - 1 art
Familie Punciidae
Slekt Puncia N. de B. Hornibrook, 1949
Underklasse Myodocopa  Sars, 1866
Orden Myodocopida - 3 overfamilier, 5 familier, 228 arter Sars, 1866
Underorden Myodocopina Sars, 1866
Overfamilie Cypridinoidea Baird, 1850
Familie Cypridinidae - 27 arter Baird, 1850
Slekt Codonocera Brady, 1902
Codonocera cruenta Brady, 1902
Codonocera crueta Brady, 1902
Codonocera cuspidata Kornicker, 1986
Codonocera elongata Poulsen, 1962
Codonocera goniacantha Mueller, 1906
Codonocera mortenseni Poulsen, 1962
Codonocera penicillum Mueller, 1906
Codonocera phoenix Kornicker, 1992
Codonocera polygonia Mueller, 1906
Codonocera pusilla Mueller, 1906
Codonocera stellifera Claus, 1873
Codonocera suensoni Poulsen, 1962
Codonocera weberi Mueller, 1906


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Codonocera cruenta – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Codonocera cruenta i Global Biodiversity Information Facility
Mallorca Open

Mallorca Open er en profesjonell tennisturnering som blir spilt på gress. Den er en del av WTA-touren, og er klassifisert som en WTA International-turnering. 
Den blir spilt hvert år på Mallorca i Spania.


== Vinnere ==


=== Singel ===


=== Dobbel ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Birmingham Classic

Birmingham Classic er en profesjonell tennisturnering som blir spilt på gress. Den er en del av WTA-touren, og er klassifisert som en WTA Premier-turnering. 
Den blir spilt hvert år i Birmingham i England.


== Vinnere ==


=== Singel ===


=== Dobbel ===


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
(en) Birmingham Classic – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Stuttgart Open

Stuttgart Open er en profesjonell tennisturnering som blir spilt på gress. Den er en del av ATP-touren, og er klassifisert som en ATP 250-turnering.
Den blir spilt hvert år i Stuttgart i Tyskland.


== Vinnere ==


=== Singel ===


=== Dobbel ===


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
(en) Stuttgart Open – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Rosmalen Grass Court Championships

Ricoh Open er en profesjonell tennisturnering som blir spilt på gress. Den er en del av ATP-touren, og er klassifisert som en ATP 250-turnering. Den er også en del av WTA-touren.
Den blir spilt hvert år i Rosmalen i Nederland.


== Singel menn ==


== Singel kvinner ==


== Dobbel menn ==


== Dobbel kvinner ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
(en) Rosmalen Grass Court Championships – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Halle Open

Halle Open er en profesjonell tennisturnering som blir spilt på gress. Den er en del av ATP-touren, og er klassifisert som en ATP 500-turnering. 
Den blir spilt hvert år i Halle i Tyskland.


== Vinnere ==


=== Singel ===


=== Dobbel ===


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
(en) Halle Open – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Queen’s Club Championships

Queen's Club Championships er en profesjonell tennisturnering som blir spilt på gress. Den er en del av ATP-touren, og er klassifisert som en ATP 500-turnering.
Den blir spilt hvert år i London i England.


== Vinnere ==


=== Singel ===


==== Menn ====


==== Kvinner ====


=== Dobbel ===


==== Menn ====


==== Kvinner ====


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
(en) Queen's Club Championships – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bjarte Ytre-Arne

Bjarte Ytre-Arne (født 1953 i Bergen) er en norsk programleder og medieperson som kanskje er best kjent for å være medprogramleder i ungdomsserien Halvsju fra 1980-tallet.


== Referanser ==
Vintervollelva

Vintervollelva (nordsamisk: Dámmokjohka, historisk også skrevet Dammušjåkka) er ei elv i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Vassdraget består av fire innsjøer knyttet sammen med korte elvestrekninger, og starter som flere små bekker på Gravsjøfjellet som samles i Gravsjøen. Herfra renner elva mot sørvest og passerer gjennom Langvatnet, Vintervollvatnet og til slutt Tamasjokkvatnet, den nederste og største av innsjøene, før den fortsetter det siste stykket ned til bukta Dámmošgohppi på østsida av Jarfjorden. Elva er 14,3 kilometer lang.
Grenda Vintervollen ligger på østsida av Tamasjokkvatnet. Det finnes mange hytter i nedbørfeltet, spesielt ved Vintervollen og på nordsida av Vintervollvatnet. Fylkesvei 886 følger vassdraget og krysser elva på to steder.


== Referanser ==
Gravsjøen (Sør-Varanger)

Gravsjøen (nordsamisk: Roggejávri) er en innsjø i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Den ligger 500 meter nord for Fylkesvei 886, mellom Kobbholmfjorden i øst og Jarfjorden i vest.


== Referanser ==

n
Vintervollvatnet

Vintervollvatnet (nordsamisk: Gazzaboahkánluoppal) er en innsjø i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Den ligger øst for Jarfjorden og rundt 1,5 kilometer nordøst for Vintervollen. Fylkesvei 886 passerer langs nordsida av vatnet, hvor det også er en god del hyttebebyggelse.


== Referanser ==
Tamasjokkvatnet

Tamasjokkvatnet (nordsamisk: Dámmošjávri) er en innsjø i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Den ligger like øst for Jarfjorden. Fylkesvei 886 passerer langs østsida av vatnet. Her ligger også grenda Vintervollen, hvor det også er en god del hyttebebyggelse.


== Referanser ==
Gravsjøfjellet

Gravsjøfjellet (nordsamisk: Roggejáraláš) er et fjell i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Det ligger mellom Gravsjøen i vest, Store Kobbholmsvatnet i øst, Kobbholmfjorden i nord og Fylkesvei 886 i sør. Det har en høyde på 400 meter over havet.


== Referanser ==
Reisszug

Reisszug (også skrevet Reißzug og Reiszug) er en privat kabelbane for gods til Hohensalzburg slott i Salzburg i Østerrike. Den er kjent for sin høye alder, og er trolig bygget i 1495 eller 1504.


== Historie ==
Banen ble først dokumentert i 1515 av Matthäus Lang von Wellenberg, som senere ble erkebiskop i Salzburg. Disse årstallene gjør den til den eldste kjente kabelbane i verden.Reisszug trafikkerer fortsatt den opprinnelige ruten gjennom slottets festningsmurer. Den starter ved Nonnberg, nedenfor de østre slottsmurene. Banen har en stigning på 65% og går opp til slottets hovedgårdsplass. På vei opp går banen gjennom fem av slottets festningsmurer. Hver åpning i muren kan lukkes med tykke tredører. Dørenes alder bekrefter kardinal Langs beskrivelse av banen.Banen kan opprinnelig ha brukt et slede-system, men treskinner og hjul ble raskt tatt i bruk. Trekkraften besto av muskelkraft fra mennesker eller dyr, ved hjelp av et hampetau. Først i 1910 fikk Reisszug motorkraft. Gjennom årene har banen blitt modifisert og ombygd flere ganger, sist mellom 1988 og 1990. Nå benyttes stålskinner og stålkabel, og vognen trekkes av en elektrisk motor. Reisszug skal igjen restaureres i 2017.


== Tekniske spesifikasjoner ==
I sin nåværende form har banen følgende spesifikasjoner:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Reiszug – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Funimag, artikkel om Reiszug (engelsk)
Migmocera

Migmocera er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.


== Utseende ==
En middelsstor, avlang, rødbrun trebukk. Oversiden er blank, tydelig punktert og fint hårete. Antennene er omtrent så lange som kroppen, pronotum er rundet, omtrent så langt som bredt. Dekkvingene er jevnbrede, rødbrune med gul spiss, rundet i spissen. Beina er nokså slanke, baklårene litt klubbeformede.


== Utbredelse ==
Arten er bare kjent fra Guatemala.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802
Stammen Piezocerini Lacordaire, 1869
Understammen Piezocerina Lacordaire, 1869
Slekten Migmocera Martins, 1976
Migmocera flavicauda (Bates, 1885)


== Kilder ==
Katalog med utbredelsesdata Arkivert 2. august 2017 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
Bildegalleri
(en) Migmocera i Encyclopedia of Life 
(en) Migmocera i Global Biodiversity Information Facility 
Migmocera – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Piezocerini – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Othnocerus

Othnocerus er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.


== Utseende ==
En middelsstor, lang og tynn, rødbrun trebukk. Oversiden er blank, tydelig punktert og fint hårete med lange, oppstående hår. Antennene er litt lengre enn kroppen, det innerste leddet noe fortykket. Pronotum er rundet, innsnevret ved roten, noe lengre enn bredt. Dekkvingene er smale og jevnbrede, rødbrune, rundet i spissen. Beina er nokså slanke, baklårene litt klubbeformede, leggene påfallende korte.


== Utbredelse ==
Arten er bare kjent fra det østlige Brasil (Espirito Santo).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802
Stammen Piezocerini Lacordaire, 1869
Understammen Piezocerina Lacordaire, 1869
Slekten Othnocerus Martins, 1976
Othnocerus aethes Martins, 1976


== Kilder ==
Katalog med utbredelsesdata Arkivert 2. august 2017 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
Bildegalleri
(en) Othnocerus i Global Biodiversity Information Facility 
Othnocerus – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Piezocerini – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Pharcidodes

Pharcidodes er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).


== Utseende ==
Middelsstore, avlange, brunlige trebukker, dekkvingene kan være mørkere. Oversiden er blank, tydelig punktert og fint hårete. Antennene er omtrent så lange som kroppen. Pronotum er rundet, litt innsnevret ved roten, litt lengre enn bredt. Dekkvingene er jevnbrede, i spissen med en liten tann. Beina er nokså slanke, baklårene litt klubbeformede.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Amerika (Argentina, Paraguay, Uruguay og det sørlige og østlige Brasil).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802
Stammen Piezocerini Lacordaire, 1869
Understammen Piezocerina Lacordaire, 1869
Slekten Pharcidodes Martins, 1976
Pharcidodes divisus Martins, 1976
Pharcidodes nigripennis Martins, 1985
Pharcidodes rubiginosus (Thomson, 1878)
Pharcidodes suturalis (Gounelle, 1909)


== Kilder ==
Katalog med utbredelsesdata Arkivert 2. august 2017 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
Bildegalleri
(en) Pharcidodes i Encyclopedia of Life 
(en) Pharcidodes i Global Biodiversity Information Facility 
Pharcidodes – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Piezocerini – kategori av bilder, video eller lyd på Commons