jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Huitfeldts gate (Tønsberg)

Huitfeldts gate (1-11,2-12) er en 200 meter lang boliggate i Tønsberg. 
Gaten er oppkalt etter kaptein Iver Huitfeldt (1665-1710).


== Referanser ==
Søråshøgda barnekor

Søråshøgda barnekor er tilknyttet Skjold menighet i Bergen og Norges KFUK-KFUM. Barnekoret er det tallmessig største av de rundt 150 barnekorene innen KFUK-KFUM-bevegelsen.
Antall medlemmer ligger for tiden på rundt 110. Medlemsmassen kommer hovedsakelig fra områdene rundt Skjold, Apeltun og Søråshøgda skole, og består av barn i alderen 4 til 13 år.
Det var Torill Hansen Kongsbakk og Ellen E. Fasmer som tok initiativ til å starte koret i 1985. De første årene foregikk øvingene på Søråshøgda skole, men nå er de flyttet til Skjold kirke. For øvrig er Skjold kirke den mest brukte arenaen for korets opptredener. Her synger koret både under gudstjenester og i forbindelse med egne konserter og arrangementer.
Den røde genseren med korets logo er korets ”varemerke”. For hvert halvår får de som har vært med, utdelt en stjerne som sys på genseren.


== Korets avdelinger ==
Koret er inndelt i fire fargegrupper etter alder: Grønn, gul, blå og rød gruppe. 

Grønn gruppe: 4 og 5 år
Gul gruppe:   1. og 2. trinn
Blå gruppe:   3. og 4. trinn
Rød gruppe:   5. til 7. trinnMed jevne mellomrom arrangeres ”Barnemix”, der koret får anledning til å holde konsert for foreldre og familie, foruten at de som vil, kan få opptre med sang, musikk, sketsjer og fortelling av vitser.


== Konserter og opptredener ==
Koret har sunget og opptrådt i mange kirker rundt omkring på Vestlandet, og har også stått på scenen i storstuer som Grieghallen og Troldsalen. Julekonserter med dramatisering av julebudskapet har vært holdt i mange kirker i bergensområdet. Påskespill med drama, dans og sang har også stått på programmet flere ganger. Sykehjem og omsorgssentre i Fana og Ytrebygda har ofte fått besøk av koret, noe de eldre alltid har satt stor pris på. Koret har også opptrådt på kjøpesentre i nærområdet. Koret har sunget flere ganger under kulturdagene i Fana og Ytrebygda.
Koret gir støtte til mange ulike ideelle organisasjoner og gode formål. Overskuddet fra korets arrangementer har gjennom årene skaffet tusenvis av kroner til hjelpetrengende. Eksempler på dette er aksjonen ”Ved til eldre i Korskirken (Bergen) menighet”, støtte til kreftsyke barn, SOS-barnebyer og Ma'Ma Children's Center i Manila.


== Kassett- og CD-utgivelser ==
1987 - Her er vi (Kassett)
1992 - Mange barn på samme jord (Kassett)
1995 - Musicalen Sakkeus (Kassett)
1999 - Kom, la oss samles (CD)
2004 - Jorden vi bor på (CD)
2010 - 25-års sang-glede (CD)
2013 - Jul med Søråshøgda barnekor (CD)


== Repertoar ==
Søråshøgda barnekor har et repertoar som spenner over alt fra kristne sanger til tradisjonelle barnesanger og folkeviser. Den viktigste siden ved koret er nok barnearbeidet. Det musikalske aspektet kommer i annen rekke, selv om man også bestreber seg på å få koret til å klinge så godt som mulig.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
nettsted Søråshøgda barnekor
Christian Fredriks gate (Tønsberg)

Christian Fredriks gate er en 360 meter lang gate i Tønsberg. Den starter i Skiringsalgaten, går forbi sykehuset og ender opp ved Kaptein Hoffs allé.
Gaten er oppkalt etter kong Christian Frederik (1786-1848).


== Referanser ==
Prestegaten (Tønsberg)

Prestegaten (3-9, 6-10) er en 340 meter lang gate i Tønsberg sentrum. Den går fra gangbrua ved kanalen nedenfor Nedre Langgate og opp til Graabrødregaten ved Haugar.


== Referanser ==
Tjømegaten (Tønsberg)

Tjømegaten (1-7, 2-8) er en 340 meter lang gate i Tønsberg sentrum. Den går fra kanalen nedenfor Nedre Langgate og opp til Graabrødregaten ved Haugar.
Klostergaten (Tønsberg)

Klostergaten (1-13, 2) er en 190 meter lang gate i Tønsberg sentrum. Den går mellom Nedre Langgate og Øvre Langgate.
Tidligere het øvre del av gaten Kroggaten og nedre del het Skidenstredet. Den sistnevnte del av gaten lå tidligere litt lenger mot nordvest.


== Referanser ==
Universidad Nacional de Educación a Distancia

Universidad Nacional de Educación a Distancia (UNED) er et offentlig universitet i Spania, grunnlagt i 1972. Det tilbyr fjernundervisning over internett. Hovedkontoret ligger i Madrid og det er syttifem andre regionale kontorer i Spania, Europa, Afrika og Amerika. I det akademiske året 2013-2014 hadde UNED 260 079 studenter, 1 496 ansatte universitetslærere. UNED tilbyr studier opp til doktorgradsnivå. Undervisningen gis på spansk og også på engelsk.
Med mer enn 260 000 studenter pr. 2014 er UNED Spanias største utdanningsinstitusjon.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Universidad Nacional de Educación a Distancia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
UNEDs nettsted
Ferjesambandet Solholmen–Mordalsvågen

Solholmen–Mordalsvågen er et ferjesamband langs fylkesvei 668. Det krysser Julsundet ved Storfjorden, mellom Solholmen ferjekai på Otrøya og Mordalsvågen ferjekai i Molde kommune. Strekningen drives av Fjord1.Overfartstiden er 15 minutter, strekningen blir betjent av MF «Ivar Aasen», med 20–30 avganger daglig i hver retning, fra morgen til kveld. I 2014 var årsdøgnstrafikken 515 kjøretøyer.


== Referanser ==
Akevittsvingen (Oslo)

Akevittsvingen er i praksis navnet på parkeringsplassen sør for gården Årnes (gnr./bnr. 13/36) i Sørkedalen i Oslo. Plassen ligger ved et veiskille der et par gårdsveier tar av vestover fra Sørkedalsveien.
Navnet ble offisielt vedtatt i 2014. Det skal ha en viss lokal tradisjon og viser til tidligere tider da de lokale bøndene leverte melk i Oslo. Etter en tur innom Vinmonopolet tok de gjerne en dram på stedet før de dro hver til sitt. Iblant forekommer også navnet Årnes parkeringsplass, men dette er ifølge Sørkedalen historielag og Sørkedalen vel et nyere navn som ikke har lokal tradisjon.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Oslo byleksikon
Bjørkehavna (Oslo)

Bjørkehavna (1–6 fortløpende) er en vei i Sørkedalen i bydel Vestre Aker i Oslo. Det er en kort blindvei på østsiden av Zinoberveien som ender i et tun med bl.a. seks eneboliger, organisert i et grendelag.
Navnet ble vedtatt i 2009.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (B)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Helga Helgesens plass (Oslo)

Helga Helgesens plass er en plass på Grønland i bydel Gamle Oslo. Den ligger i krysset der Åkebergveien, Grønlandsleiret og Platous gate møtes, nord for de to første og øst for den siste.
Plassen fikk navn i 2000 etter Helga Helgesen, som var initiativtager for skolekjøkkenundervisning i Norge. Inntil 1992 hadde den gaten som nå heter Jordal terrasse, navn etter Helgesen.

		


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Helga Helgesens plass». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 239-240. ISBN 978-82-573-1760-7.
Zinoberstubben (Oslo)

Zinoberstubben er en vei i Sørkedalen i bydel Vestre Aker i Oslo. Det er en kort blindvei sørøstover fra Sørkedalsveien til den tidligere husmannsplassen Zinober (gnr./bnr. 13/36), som har adresse Sørkedalen 833.
Navnet ble vedtatt i 2014.


== Referanser ==
Heikampveien (Oslo)

Heikampveien er en vei som går fra Sørkedalen og innover i Nordmarka.
Den begynner ved Sakariasveien og bukter seg nordover inn i marka. Veien går parallelt med Langlielva på østsiden et stykke oppi åsen til forbi Råkollen. Kjøreveien ender i en snuplass sør for Seterberget, men det er sti/skogsvei videre nordover.
Navnet viser til fjellet Heikampen og ble vedtatt i 2014.


== Referanser ==
Husebysletta (Oslo)

Husebysletta er en vei på Smestad i bydel Ullern i Oslo. Den går nordøstover fra Montebelloveien og ender ved gangveien som går langs Ullernchausseen.
Veien fikk navn i 1955 etter Søndre Huseby gård.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Husebysletta». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 268. ISBN 978-82-573-1760-7.
Høystakkveien (Oslo)

Høystakkveien er en vei på Høybråten i bydel Stovner i Oslo. Den går fra snuplassen i begynnelsen av Høybråtenveien og inn mot Haugen skole. Det opprinnelige veiløpet mot Slåtteveien er stengt.
Navnet ble vedtatt i 1951, og dette er ikke den eneste veien i området som har navn fra landbruket.
Ingen hus har adresse til veien.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Høystakkveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 272. ISBN 978-82-573-1760-7.
Ferjesambandet Årvik–Koparnes

Årvik–Koparnes er et ferjesamband langs fylkesvei 61 over Rovdefjorden på Sunnmøre, mellom Årvik ferjekai i Sande kommune på Gurskøya og Koparnes ferjekai i Vanylven. Strekningen drives av Norled.Overfartstiden er 10 minutter, strekningen blir betjent av MF Sand, med 26–32 avganger daglig i hver retning. I 2014 var årsdøgnstrafikken 512 kjøretøyer.


== Referanser ==
Olav Bjaalands vei (Oslo)

Olav Bjaalands vei er en vei på Ullern (bydel Ullern) i Oslo. Den går fra Husebybakken til Montebelloveien.
Veien fikk navn i 1995 etter polfareren Olav Bjaaland.
Ingen hus har adresse til veien.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Olav Bjaalands vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 413. ISBN 978-82-573-1760-7.
Åmot grustak (Oslo)

Åmot grustak er parkeringsplassen et par hundre meter nordøst for Sørkedalen skole. Den ligger på nordsiden av veiskillet mellom Langliveien, Elveliveien og Zinoberveien.
Navnet ble vedtatt i 2014.


== Referanser ==
Toftdahls vei (Oslo)

Toftdahls vei (1B–9, 2A–8) er en vei på Rognerud i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Rognerudveien til Wetlesens vei.
Veien fikk navn i 1920 etter Nicolai Toftdahl (1851–1913), eier av Rognerud gård.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Toftdahls vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 568. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Holsts gate (Tønsberg)

Holsts gate (1, 2) er en 60 meter lang gate på Frodeløkken i Tønsberg. Den går mellom Frodegaten og Lerches gate.
Gaten er oppkalt etter konsul Henrich Michelsen Holst (1811-1885).


== Referanser ==
Anton Vorobjov

Anton Vorobjov  (russisk: Антон Геннадьевич Воробьёв; født 12. oktober 1990 i Dmitrov) er en russisk proffsyklist som sykler for Gazprom-RusVelo. I 2012 ble han U23-verdensmester på tempo.


== Meritter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Anton Vorobyev – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Anton Vorobjov – ProCyclingStats 
(en) Anton Vorobjov – Cycling Archives 
(en) Anton Vorobjov – Cycling Quotient
Morgedalsvegen (Oslo)

Morgedalsvegen (1–43, 2–36) er en vei på Huseby (bydel Ullern) og Makrellbekken (bydel Vestre Aker) i Oslo.
Den begynner som blindvei i sørvest og følger høydedraget nordøstover til Sørkedalsveien ved Njårdhallen.
Veien fikk navn i 1951 etter Morgedal, som er profilert som den moderne skiportens vugge. I området er det også mange andre veier med skitilknytning.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Morgedalsvegen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 366. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Mortensvingen (Oslo)

Mortensvingen (1–13, 2–14) er en vei på Øraker i bydel Ullern i Oslo. Den går nordvestover fra Hartmanns vei og ender i en snuplass nord for Sponhoggbakken. Fra denne er det gangvei/adkomstvei til flere hus sørvest for snuplassen, og det er også gangveiforbindelse til snuplassen innerst i Sponhoggveien.
Veien fikk navn i 1944 etter Morten Mortensen, som bodde på Mortenshaugen tidlig på 1900-tallet.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Mortensvingen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 367. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Mosekollen (Oslo)

Mosekollen (1–19, 2–12) er en vei på Røa i bydel Vestre Aker i Oslo. Det er en blindvei på vestsiden av Ostadalsveien.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Mosekollen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 368. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Sponhoggbakken (Oslo)

Sponhoggbakken (3–11, 2–10) er en vei på Øraker i bydel Ullern i Oslo. Den går fra Sponhoggveien til Mortensvingen.
Veien fikk navn i 1944 etter et gammelt taksponhuggeri ved Lysakerelva.
Ved nr. 8 (ikke lenger i bruk) lå Sponhugget sjømannspensjonat, som ble revet i 1980-årene.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sponhoggbakken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 530. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Sponhoggveien (Oslo)

Sponhoggveien (1–41C, 2–10) er en vei på Øraker i bydel Ullern i Oslo. Den følger Lilleakerbanen på nord- og østsiden fra Lilleaker holdeplass til Øraker holdeplass, der den ender i en snuplass. Det vil si at den begynner i Lilleakerveien og slutter et stykke nord for Sponhoggbakken.
Veien fikk navn i 1917 etter et gammelt taksponhuggeri ved Lysakerelva.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sponhoggveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 530. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Spireaveien (Oslo)

Spireaveien (1–19, 6–20) er en vei i grunnkretsen Refstad Sør i bydel Bjerke i Oslo. Den går vestover fra Økern torgvei, forbi Økern torg og Løren ishall, og dreier deretter skarpt sørover før den ender i Dag Hammarskjølds vei. Tidligere endte veien i en snuplass på nordsiden av Ring 3, men ved ombyggingen av den gamle ringveien til lokalvei etter åpningen av Lørentunnelen, ble Spireaveien i 2015 åpnet for gjennomkjøring.Veien ble tidligere regnet som en del av Lørenvangen, men ble regulert som egen vei med nåværende navn i 1982.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Spireaveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 530. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015. «Bydeler og delbydeler med grunnkretser» (PDF). Oslo kommune. 1. mars 2017. Besøkt 26. januar 2022.
Sigurd Astrups vei (Oslo)

Sigurd Astrups vei på Haugenstua i bydel Stovner i Oslo er en tilførselsvei mellom Garver Ytteborgs vei og Østre Aker vei.
Veien fikk navn i 1968 etter Sigurd Astrup.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sigurd Astrups vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 502. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Stovnerporten – Veier i Stovner bydel». Arkivert fra originalen 17. januar 2015. Besøkt 24. oktober 2015.
Ferjesambandet Brattvåg–Dryna

Ferjesambandet Brattvåg–Dryna er et ferjesamband som krysser Harøyfjorden utenfor munningen av Romsdalsfjorden. Det betjener ferjekaiene Brattvåg i Ålesund kommune og Dryna i Molde kommune. Sambandet drives av Torghatten Nord. Sambandets blir betjent «MF Haram».Sambandet gikk frem til august 2022 også til Fjørtofta og Harøya, men etter at disse øyene fikk fastlandsforbindelse via Nordøyvegen ble disse strekningene nedlagt.


== Referanser ==
Siegfried von Roedern

Siegfried Friedrich Wilhelm Erdmann Graf von Roedern (født 27. juli 1870 i Marburg i Nordrhein-Westfalen, død 13. april 1954 i Sonnenleitenhof i Bergen (Oberbayern)) var en tysk adelsmann, jurist, embetsmann og politiker. Han var sitt lands finansminister fra 1916 til 1918.
Siegfried von Roedern var i monarkiets siste periode på tale som rikskansler. Han huskes blant annet for innføring av høye skatter på gevinster for krigsindustrien.Han ble medlem av NSDAP og SS etter at Hitler kom til makten.


== Referanser ==
Guri Malla!

Guri Malla! er en norsk TV-serie for barn som gikk på NRK i 1986. Programleder var Gudny Hagen. Programmet er rettet mot døvstumme og benytter tegnspråk.


== Handling ==
Bondekona Malla og de tre bondebarna venter besøk fra byen. Den fine byfrua Guri og de tre bybarna skal bo på bondegården hele sommeren og blir hentet på stasjonen av Per Stallkar og hesten. Når byfolket ankommer gården begynner det å skje mange rare ting og vi blir kjent med den mystiske Tueladden.


== Episoder ==
En dag full av popkorn og fine fruer
Et spann full av melk
En merkelig fisketur
Barna lager teater


== Medvirkende ==
Gudny Hagen - Bondekona Malla
May Karin Agnalt - Bondebarna
Elin Lippe Nilsen - Bondebarna
Kenneth Moen - Bondebarna
Sigurd Ørsnes - Per Stallkar
Venche Sandvik - Byfruen Guri
Thomas Hansen - Bybarna
Akmal Mohammed Kahn - Bybarna
Anniken Vidnes Hansen - Bybarna
Åsmund Huser - Tueladden


== Referanser ==
EM i friidrett innendørs 2015

EM i friidrett innendørs 2015 var det 33. europamesterskapet i friidrett innendørs, og fant sted i Praha i Tsjekkia fra 5. til 8. mars 2015. Det ble konkurrert i 26 øvelser.


== Medaljevinnere ==


== Menn ==


=== Baneøvelser ===


=== Tekniske øvelser ===


=== Sammensatte øvelser ===


== Kvinner ==


=== Baneøvelser ===


=== Tekniske øvelser ===


=== Sammensatte øvelser ===


== Deltakende nasjoner ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) 2015 European Athletics Indoor Championships – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hardenberg

Hardenberg er en by og kommune i den nederlandske provinsen Overijssel.


== Kjente personer fra Haaksbergen ==
Helen Tanger, roer


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Haaksbergen

Haaksbergen er en kommune i den nederlandske provinsen Overijssel.


== Kjente personer fra Haaksbergen ==
Bram Tankink, landeveissyklist
Erik ten Hag, fotballtrener


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Dinkelland

Dinkelland er en kommune i den nederlandske provinsen Overijssel.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Dalfsen

Dalfsen er en kommune i den nederlandske provinsen Overijssel.


== Kjente personer fra Dalfsen ==
Atle J. Goutbeek, fotograf, arkitekt og kunstner
Erben Wennemars, skøyteløper


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(nl) Offisielt nettsted 
(en) Dalfsen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Tashmetu

Tashmetum eller Tashmetu er en akkadisk gudinne, guden Nabus ledsagerske.
Hun ble påkalt for bønnhørelse og begunstigelser. Tashmetum og Nabu delte tempel i byen Borsippa, som de var verneguddommer for. Tashmetums naavn betyr «fruen som lytter». Hun er også kjent som Tashmit.


== Litteratur ==
Michael Jordan: Encyclopedia of Gods, Kyle Cathie Limited, 2002


== Eksterne lenker ==
Ancient Mesopotamian Gods and Goddesses: Tašmetu (goddess)
Borsippa

Borsippa var en babylonsk by som lå omkring 20 kilometer fra Babylon og var knyttet til Babylon ved en kanal. 
Guden Nabus hovedtempel lå her, og hvert år ved nyttårsfesten ble hans statue i prosesjon til Babylon. Ruiner blant annet etter en ziqqurat finnes på stedet og ble utgravd blanr annet av Hormuzd Rassam 1879-1880 og av Robert Koldewey 1902.


== Litteratur ==
Wilfried Allinger-Csollich: «Birs Nimrud I. Die Baukörper der Ziqqurat von Borsippa, ein Vorbericht». I: Baghdader Mitteilungen (BaM) 22, 1991, ISSN 0418-9698, s. 383–499.
Wilfried Allinger-Csollich: «Birs Nimrud II. „Tieftempel“ – „Hochtempel“. Vergleichende Studien Borsippa-Babylon». I: Baghdader Mitteilungen (BaM) 29, 1998, ISSN 0418-9698, s. 95–330.
Dietz-Otto Edzard o. a.: Reallexikon der Assyriologie und vorderasiatischen Archäologie Bd. 1. de Gruyter, Berlin 1993, ISBN 3-11-004451-X, s. 427-428
G. Frame: «The "First Families" of Borsippa during the Early Neo-Babylonian Period», Journal of Cuneiform Studies, vol. 36, no. 1, s. 67–80, 1984
John P. Peters: «The Tower of Babel at Borsippa», Journal of the American Oriental Society, vol. 41, s. 157–159, 1921
Francis Joannes: Archives de Borsippa la famille Ea-Iluta-Bani : etude d'un lot d'archives familiales en Babylonie du VIIIe au Ve siecle av. J.-C, Droz, 1989
Robert Koldewey: Die Tempel von Babylon und Borsippa. Nach den Ausgrabungen durch die Deutsche Orient-Gesellschaft. Hinrichs, Leipzig 1911, (Wissenschaftliche Veröffentlichungen der Deutschen Orient-Gesellschaft WVDOG 15), (Ausgrabungen der Deutschen Orient-Gesellschaft in Babylon 1), (Auch Neudruck: Zeller, Osnabrück 1972, ISBN 3-535-00578-7).
Susan Sherwin-White: «Aspects of Seleucid Royal Ideology: The Cylinder of Antiochus I from Borsippa», The Journal of Hellenic Studies, vol. 111, s. 71–86, 1991
Caroline Waerzeggers: «The Carians of Borsippa», Iraq, vol. 68, s. 1–22, 2006
Caroline Waerzeggers: The Ezida temple of Borsippa Priesthood, cult, archives, (Achaemenid History vol. 15), Leiden, 2010 ISBN 978-90-6258-415-4
Svensk uppslagsbok, andra upplagan 1947


== Eksterne lenker ==
(en) Borsippa – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Google Maps til Borsippas ziggurat.
Birs Nimrud - Iraq Cultural Heritage Arkivert 3. november 2013 hos Wayback Machine..
Lyder Bull

Lyder Døscher Bull (født 15. mars 1881 i Bergen, død 28. september 1959 i Moss) var en norsk offentlig tjenestemann.
Han var sønn av sogneprest Daniel Georg Bull og Laura Benedikte Døscher i Nedre Eiker. Lyder Bull giftet seg i 1907 med Elisabeth Sønderaall, datter av prost Axel Sønderaall og Sofie Wefring i Drammen.Bull hadde studentereksamen fra 1899 og juridisk embedseksamen fra 1904. Etter noen år som fullmektig ble han i 1911 ansatt som sekretær i Justis- og politidepartementet. Han avanserte til byråsjef i 1917 og til ekspedisjonssjef i 1933. Den 1. april 1940 ble Bull oppnevnt til fylkesmann i Østfold. Mellom desember 1941 og mai 1945 var Hans S. Jacobsen innsatt av okkupasjonsstyret som fylkesmann, hvoretter Bull fortsatte i embedet frem til sin avskjed i 1951.Bull var medlem av Bærum kommunestyre og formannskap for Høyre 1932–1934.


== Referanser ==
Veksa

Veksa er en elv i Eidskog kommune. Elva starter fra Veksaren, renner gjennom  Nessjøen og fortsetter sørover på østsiden av Magnormyra. Videre danner den østgrense for Lindåsmyra naturreservat, før den krysser grensa  like øst for Morokulien og munner ut i Vrångsälven ved Eda glasbruk.


== Referanser ==
Freden i Karlowitz

Freden i Karlowitz (serbisk: Karlovci) var en fredsavtale signert den 26. januar 1699 i Sremski Karlovci (en by i dagens Serbia). Den avslutta den østerriksk-osmanske krigen (1683–1697) der osmanene ble slått i slaget ved Zenta. Det markerte slutten på den osmanske kontrollen i det meste av Sentral-Europa og starten på stagnasjonsfasen, samt at den etablerte Habsburgmonarkiet som den dominerende makten i Sentral- og Sørøst-Europa.
Etter en to måneder lang kongress mellom Det osmanske riket på den ene siden og Den hellige liga, en koalisjon av Det tysk-romerske riket, Det polsk-litauiske samveldet, Republikken Venezia og Peter I av Russland, ble en avtale signert 26. januar 1699. Habsburgmonarkiet fikk kontroll over Donau og erobret store deler av sentral-Ungarn (den osmanske provinsen Egir, provinsen Varad, det meste av provinsen Budin, den nordlige delen av provinsen Temeşvar), samt deler av provinsen Bosnia.Fyrstedømet Transilvania forble nominelt selvstendig, men var underlagt det direkte styret til østerrikske guvernører.
Venezia fikk det meste av Dalmatia i lag med Morea (Peloponneserhalvøya i Sør-Hellas). Polen fikk tilbake Podolia, mens osmanene fikk beholde Beograd.


== Kart og bilder ==


== Se også ==
Den store tyrkiske krig


== Referanser ==