Jan Ketil Rød

Jan Ketil Rød (født 16. juli 1966 i Oslo) er en norsk geomatiker. Han er professor ved Geografisk institutt, NTNU, der han i hovedsak underviser i geografisk informasjonsvitenskap og bruken av GIS (geografiske informasjonssystemer). I tillegg underviser han i kvantitativ metode for geografer og et emne om effekter av klimaendringer. Hans forskningsinteresser er knyttet til bruken av GIS generelt, men særlig innen studier om effekter av klimaendringer, sårbarhet ovenfor klimainduserte naturkatastrofer, disaggregerte studier av borgerkriger, byplanlegging og GIS brukt innen geografiutdanning.
Rød har sin utdannelse fra ulike utdannelsesinstitusjoner:
I 1991 fikk han sin mastergrad i geomatikk ved NTH, Institutt for geodesi og fotogrammetri. Masteroppgavens tittel var: Perspective visualisation of a SPOT image co- registered with geologic themes. 
I perioden 1993–97 studerte han ulike enkeltemner, i hovedsak relatert til geografi, ved NTNU, Birzeit universitet på Vestbredden og Sorbonne i Paris.
I 2002 ble han dr. polit. ved NTNU, med avhandlingen Geographical Information Processing. Towards a transparent statistical mapping.Rød har vært professor i geografisk informasjonsbehandling ved Geografisk institutt siden 2013. I perioden 2004–2013 var han førsteamanuensis ved samme institutt. Han har vært tilknyttet NTNU og en av forløperne, NTH, i ulike stillinger siden 1992.
I tillegg til stillingen ved NTNU har han – og har hatt – ulike bistillinger: 
Han var forsker ved Institutt for fredsforsknings Centre for the Study of Civil War, et av Norges forskningsråds første sentre for fremragende forskning. Senteret eksisterte i perioden 2003–2012.Fra 2013 til 2014 var han forsker i 20% stilling ved Vestlandsforsking.
Fra januar 2015 har han en bistilling som forsker ved Senter for integrert krisehåndtering (CIEM) ved Universitetet i Agder.Røds forskning på ekstremvær og andre klimarelaterte farer har gitt mange oppslag i media.I 2018 var han en av de ni første NTNU-ansatte som fikk status som merittert underviser. Juryen la vekt på at Røed har utmerket seg  ved å ta i bruk digital teknologi, video og omvendt undervisning.
 Et lokalsamfunn vil med global oppvarming få økt potensial for ekstreme naturfenomen som skred, flom og storm. Da er det greit å vite hvordan man kan sikre seg, og hvor man bør sette inn ressurser


== Bibliografi (utvalg) ==
(no) Publikasjoner av Jan Ketil Rød i BIBSYS
(no) Publikasjoner av Jan Ketil Rød i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin


=== Bøker ===
2015 – GIS: Verktøy for å forstå verden
2013 – Mot en farligere fremtid? : om klimaendringer, sårbarhet og tilpasning i Norge (red., med Linda M. Bye og Haakon Lein)
2009 – Verktøy for å beskrive verden : statistikk, kart og bilder


=== Artikler ===
Buhaug, H. and Rød, J.K. 2006. «Local Determinants of African Civil Wars, 1970–2001.» Political Geography 25(3): 315–335.
Rød, J.K. and van der Meer, D. 2009. «Visibility and Dominance Analysis: Assessing a High Building Project in Trondheim.» Environment and Planning, B: Planning and Design. 36(4): 698–710.
Rød, J.K., Larsen, W. and Nilsen, E. 2010. «Learning geography with GIS: Integrating GIS into upper secondary school geography curricula.» Norwegian Journal of Geography. 64 (1): 21–35.
Holand, I.S., Lujala, P. and Rød, J.K. 2011. «Social vulnerability assessment for Norway: A quantitative approach.» Norwegian Journal of Geography. 65(1): 1–17.
Rød, J.K.; Berthling, I.; Lein, H. Lujala, P.; Vatne, G. and Bye, L. 2012. «Integrated vulnerability mapping for wards in Mid-Norway.» Local Environment 17 (6-7): 695–716.
Rød, J.K., Opach, T., Neset, T. S. 2015. «Three core activities toward a relevant integrated vulnerability assessment: Validate, visualize, and negotiate.» Journal of Risk Research. 18 (7): 877–895.


== Referanser ==


== Kilder ==
Jan Ketil Røds profilside, med CV, på NTNU.no


== Eksterne lenker ==
Holm, Magnus (24. januar 2013) «Dette er Norges mest sårbare kommuner : for storm, skred og flom.» Teknisk ukeblad (Artikkel der Rød forklarer hvordan han og hans forskerkolleger forsker på klimarelaterte farer, ved å kombinere farer som flom, skred og storm til en fysisk sårbarhetsindeks, og deretter kombinerer denne med en sosial indeks som sier noe om hvordan samfunnet takler disse farene).