jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Lensmann Hiorths allé (Oslo)

Lensmann Hiorths allé (1–21, 2–20) er en vei på Malerhaugen i bydel Gamle Oslo. Den går fra Strømsveien til Lena Hiorths plass.
Veien fikk navn i 1927 etter lensmann 
Hans Jensenius Hiorth (1808–1902), som eide Malerhaugen gård fra 1852.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Lensmann Hiorths allé». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 330. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Maria Dehlis vei (Oslo)

Maria Dehlis vei (15–59, 34A–40) er en vei på Haugenstua i bydel Alna i Oslo. Den går østover fra Grorudveien ved jernbaneundergangen og ender i en snuplass vest for blokkene på Haugenstua.
Veien fikk navn i 1981 etter kvinnesakskvinnen Maria Dehli (1851–1926).
I nr. 15–37 er 12 OBOS-blokker i Øvre Haugen borettslag, og i nr. 45–59 er 8 blokker i det som er Nedre Haugen borettslag, alle oppført i midten av 1970-årene.


== Fotnoter og referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Maria Dehlis vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 353-354. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Icefields Parkway

Icefields Parkway (fransk: Promenade des Glaciers), også kjent som Alberta Highway 93 north, er en turistvei i Alberta, Canada. Den går parallelt med det kontinentale vannskillet, gjennom det tøffe landskapet i den canadiske delen av Rocky Mountains, gjennom Banff nasjonalpark og Jasper nasjonalpark. Den forbinder Lake Louise med Jasper i nord.  I sørenden møter Icefields Parkway Alberta Highway 1 (Trans-Canada Highway). Highway 1 fortsetter mot vest til Yoho nasjonalpark i Britisk Columbia og den fortsetter østover til Lake Louise og byen Banff. 
Icefields Parkway er 230 km lang,  og ble ferdigstilt i 1940. Den har sitt navn fra severdigheter som Columbia Icefield, som er synlig fra veien.
Veien er mye trafikkert i juli og august med opp til 100000 biler i måneden. Veien har stort sett to felter, noen steder med forbikjøringsfelter. Den har få bratte bakker og hårnålskurver, men trafikantene må se opp for vilt, og parkerte biler langs veiskulderen. Snø kan forventes hele året, og ekstremvær er vanlig på vinterstid.
Det er obligatorisk å kjøpe billett til nasjonalparkene for å kjøre på Icefields Parkway; det er billettstasjoner nær Lake Louise og Jasper. Yrkestrafikk (lastebiler) er ikke tillatt.  Fartsgrensa er 90 km/t med redusert fart ved Saskatchewan River Crossing og området ved Columbia Icefield. På vinterstid er det påbudt med kjettinger eller dekk for vinterbruk, og det er ikke uvanlig at veien blir stengt.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Parfit, Michael; Chris Johns (desember 1992). «The Hard Ride of Route 93». National Geographic. National Geographic Society. 182 (6): 42–69. 
"Spectacular Scenic Highway Built In Clouds" Popular Mechanics, August 1937 - early article on highway being planned and built


== Eksterne lenker ==
(en) Icefields Parkway – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Icefields Parkway – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Attractions and Activities in Icefield Parkway
Icefield Parkway.ca Arkivert 14. februar 2015 hos Wayback Machine.
National Geographic
Travel Alberta – Icefields Parkway
2010 Provincial Highways 1 – 216 Series Progress Chart (map, 8 MB) av Alberta Transportation.
Map of Icefields Parkway with points of interest (English) av Parks Canada.
Pekela

Pekela er en kommune i den nederlandske provinsen Groningen. Kommunen oppstod da de tidligere kommunene Gamle og Nye Pekela ble slått sammen i 1990.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Oldambt

Oldambt er en fusjonskommune i den nederlandske provinsen Groningen. Oldambt ble til i 2010 som et resultat av fusjonen mellom de tre tidligere kommunene Scheemda, Winschoten og Reiderland.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(nl) Offisielt nettsted 
(en) Oldambt – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Slochteren

Slochteren er en kommune i den nederlandske provinsen Groningen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside Arkivert 21. desember 2017 hos Wayback Machine.
Domenico Modugno

Domenico Modugno (født 9. januar 1928, død 6. august 1994) var en italiensk sanger, låtskriver, skuespiller, regissør og politiker. Hans mest kjente sang er sannsynligvis «Nel blu dipinto di blu», bedre kjent som «Volare».


== Biografi ==
Domenico Modugno ble født i Polignano a Mare, i Puglia. Modugno solgte flere millioner plater i hjemlandet Italia. Han opptrådte også som skuespiller.
Modugno har gitt ut i alt 30 album, 26 studioalbum, 4 konsertalbum og 8 samlealbum.


== Diskografi ==


=== Hiter ===
"Vecchio frac"
"Lu pisce spada"
"Lazzarella"
"Nel blu dipinto di blu"
"La lontananza"
"Piove (Ciao, ciao bambina)"
"Libero"
"Addio...addio..."
"Che me ne importa a me"
"Sopra i tetti azzurri del mio pazzo amore"
"Dio come ti amo"
"Non piangere Maria"
"Amara terra mia"
"Stasera pago io"
"Il maestro di violino"
"Tu si 'na cosa grande"
"Questa è la mia vita"
"Piange il telefono"


== Filmer ==
Lazzarella (1957)
Esterina (1959)
Appuntamento a Ischia (1960)
Il Giudizio universale  (1961)
Capriccio all'italiana (1967)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(it) Offisielt nettsted 
(en) Domenico Modugno – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Domenico Modugno – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Domenico Modugno på Internet Movie Database 
(sv) Domenico Modugno i Svensk Filmdatabas 
(fr) Domenico Modugno på Allociné 
(en) Domenico Modugno på AllMovie 
(en) Domenico Modugno hos The Movie Database 
(en) Domenico Modugno hos Internet Broadway Database 
(en) Domenico Modugno på Discogs 
(en) Domenico Modugno på MusicBrainz 
(en) Domenico Modugno på Spotify 
(en) Domenico Modugno på AllMusic 
Russisk nettside
Automatisk skiltgjenkjennelse

Automatisk skiltgjenkjennelse (gjerne forkortet ANPR etter engelsk automatic number plate recognition) er teknologi for gjenkjennelse av bilskilter. Teknologien består av et kamerasystem og programvare som tolker bilder og gjør automatiske registersøk.


== Hvordan systemet fungerer ==
Kameraet tar bilde av bilskiltene på passerende biler.
Programvare tolker registreringsnummeret på bildet over til et lesbart format.
Systemet sammenligner disse med en liste over kjøretøyer som for eksempel er begjært avregistrert i motorvognregisteret.


== Referanser ==
Beatrice Miller

Beatrice Annika «Bea» Miller (født 7. februar 1999) er en amerikansk sanger, låtskriver og skuespiller. Miller kom på niendeplass i sesong to av X Factor (amerikansk versjon). Hun er signert til Hollywood Records og Syco Music.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Bea Miller – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Beatrice Miller på Internet Movie Database 
(en) Beatrice Miller hos Behind The Voice Actors 
(en) Beatrice Miller på Apple Music 
(en) Beatrice Miller på Discogs 
(en) Beatrice Miller på MusicBrainz 
(en) Beatrice Miller på SoundCloud 
(en) Beatrice Miller på Spotify 
(en) Beatrice Miller på Songkick 
(en) Beatrice Miller på Last.fm 
(en) Beatrice Miller på Genius — sangtekster 
(en) Beatrice Miller på AllMusic 
Beatrice Miller på Twitter 
Beatrice Miller på Facebook 
Beatrice Miller på Instagram 
Beatrice Miller på YouTube 
Beatrice Miller på TikTok
Sagadammen (Oslo)

Sagadammen (1–25, 2–26) er en vei på Brekke i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei østover fra Brekkeveien.
Veien fikk navn i 1998 etter Sagadammen i Akerselva.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sagadammen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 482. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Sagstukroken (Oslo)

Sagstukroken (1–7) er en vei på Grorud (bydel Grorud) i Oslo. Den går som blindvei nordvestover fra Grorudveien.
Veien fikk navn i 1981 etter husmannsplassen Sagstuen (under Grorud), som er revet.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sagstukroken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 485. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Sagstuveien (Oslo)

Sagstuveien (1A–11B, 2–18) er en vei på Grorud (bydel Grorud) i Oslo. Den går fra Grorudveien til Vestbyveien.
Navnet – etter husmannsplassen Sagstuen (revet) – er gammelt.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sagstuveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Samvirkeveien (Oslo)

Samvirkeveien (1–23A, 4–28C) er en vei på Holtet i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Erlandstueveien til Sandstuveien.
Veien fikk navn i 1928 etter fagforeningssamvirket Holtet hageby, som har oppført en rekke hus i begynnelsen av veien. Tidligere het veien Tempelløkkveien.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Samvirkeveien». Oslo byleksikon. 486-487 (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Sakariasveien (Oslo)

Sakariasveien (11–351, 12–534) er en vei som går fra Sørkedalen og innover i Nordmarka i Oslo. Den går fra Zinoberveien like nord for Brenna i Sørkedalen og til Knappaveien nedenfor Kikut.
Veien fikk navn i 1991 etter Sakariastjern sørvest for Fyllingen og er trolig et gammelt finnenavn. Ved veien ligger dessuten Sakariashytta, Sakariasveien 534.
Nedre del av veien har tradisjonell bebyggelse samt noe nyere villabebyggelse. Innover i marka finnes det noen hytter og plasser i nærheten av veien, hvorav den mest kjente er Finnerud. Nr. 345 er Kobberhaughytta, som ligger i enden av en østlig forgrening som på mange kart er skiltet som Kobberhaugveien.
Sakariasveien er del av en skogsbilvei med en lengde på 11,5 km, denne treffer veien Nordmarka ved Bonnamyra. Kikutstua ligger ved denne veien, selv om den har adressen Nordmarka 846.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sakariasveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 485-486. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Bistandsbudsjett

Bistandsbudsjett er den delen av en stats statsbudsjett som brukes på bistand. I det norske statsbudsjettet for 2015 faller bistandsbudsjettet under Utenriksdepartementets budsjett, i kapittelpost 140-172, og dekker administrasjon av utviklingshjelp, bilateral og multilateral bistand samt globale ordninger. I 1970, vedtok FNs generalforsamling en resolusjon som sa at rike lande burde binde seg til å gi 0,7% av BNP til bistand, et tall som senere er blitt gjentatt i andre internasjonale avtaler, inkludert FNs tusenårsmål.


== Referanser ==
Sanatoriebakken (Oslo)

Sanatoriebakken (1–5, 2–22) er en vei på Nordstrand (bydel Nordstrand) i Oslo. Den går fra Vingolfveien til Solveien.
Navnet ble vedtatt i 1907. Sanatoriet det vises til, er Nordstrand tuberkulosehjem  i Vingolfveien 12.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sanatoriebakken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Vendomveien (Oslo)

Vendomveien (1–7, 2–10) er en vei på Nordstrandshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørøstover fra  Ole Moes vei.
Navnet ble vedtatt i 1954.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Vendomveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 611. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (V)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Vennersborgveien (Oslo)

Vennersborgveien (3A–21B, 2–30) er en vei på Bestum i bydel Ullern i Oslo. Den går fra Drammensveien under Drammenbanen og til Bestumveien. Veien er imidlertid stengt i undergangen under jernbanelinjen, slik at nedre del for det meste brukes som parkeringsareal. Dermed unngås gjennomfartstrafikk i øvre del av veien.
Veien fikk navn i 1917 etter eiendommen Vennersborg.
En god del av bebyggelsen i veien er rekkehus oppført av Selvaag i 1952.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Vennersborgveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 612. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (V)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 25. oktober 2014. Besøkt 25. oktober 2015.
Veslefrikkveien (Oslo)

Veslefrikkveien (1–9, 2A–8) er en vei i Ullevål hageby i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra Eventyrveien til Tyrihansveien.
Veien fikk navn i 1932 etter eventyrfiguren Veslefrikk. I området er også flere andre veier med eventyrinspirerte navn.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Veslefrikkveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (V)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 25. oktober 2014. Besøkt 25. oktober 2015.
Veslekleiva (Oslo)

Veslekleiva (1A–1C) er en vei i Voksenlia i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordover fra  Lillevannsveien og har gangveiforbindelse videre til Blåbærsvingen.
Navnet ble vedtatt i 1927.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Veslekleiva». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 612. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (V)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 25. oktober 2014. Besøkt 25. oktober 2015.
Vesleveien (Oslo)

Vesleveien (4–6; ingen oddetallsadresser) er en vei på nedre Grorud i bydel Alna i Oslo. Den går som blindvei sørvestover fra Gamleveien.
Navnet ble vedtatt i 1917.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Vesleveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (V)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 25. oktober 2014. Besøkt 25. oktober 2015.
Vestagløttveien (Oslo)

Vestagløttveien (Vestgløttveien forekommer også på skilt)  er en vei på Ljan i bydel Nordstrand i Oslo. Det er en smal boligvei mellom Nielsenbakken og Kneika.
Navnet ble vedtatt i 1917. Ingen hus har adresse Vestagløttveien.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Vestagløttveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 612. ISBN 978-82-573-1760-7.
Vestbrynet (Oslo)

Vestbrynet (1–27B, 2A–20) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den begynner og slutter i Ringshusveien og går mer eller mindre parallelt med den på vestisiden.
Navnet ble vedtatt i 1929.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Vestbrynet». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 613. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (V)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 25. oktober 2014. Besøkt 25. oktober 2015.
Vestbysvingen (Oslo)

Vestbysvingen (1–9B, 2A–26B) er en vei på Grorud (bydel Grorud) i Oslo. Den svinger seg oppover åsen langs Vestbyveien, dels på vestsiden, dels på østsiden.
Navnet ble vedtatt i 1951 og kommer av Vestby gård (gnr./bnr. 105/9), som lå ved Bekkenstenveien 19.
Vestbysletta borettslag har en rekke svenskehus i  Vestbysvingen og Vestbyveien.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Vestbysvingen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (V)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 25. oktober 2014. Besøkt 25. oktober 2015.
Vestbyveien (Oslo)

Vestbyveien (13–45, 8–32E) er en vei på Grorud (bydel Grorud) i Oslo. Den går nordover fra Bekkenstenveien, så øst og sør igjen til den ender i Østre Aker vei. Dermed innringer den et boligområde med omtrent 3/4 sirkel.
Navnet ble vedtatt i 1914 og kommer av Vestby gård (gnr./bnr. 105/9), som lå ved Bekkenstenveien 19.
Groruddalen skole (og Groruddalen gymnas) ligger i nr. 13. I nr. 21–23 og 24–32 er tolv rekkehus (ark. Rossland) oppført for OBOS-borettslaget Bekkensten og senere omorganisert til sameie. Vestbysletta borettslag har en rekke svenskehus i  Vestbyveien og Vestbysvingen.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Vestbyveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 613. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (V)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 25. oktober 2014. Besøkt 25. oktober 2015.
Adaloald

Adaloald (født 602, død 626) var konge i Det langobardiske kongerike i Italia fra 616 til 626. Han var sønn av kong Agilulf og hans dronning Theodelinda. Adaloald og hans far tilhørte den langobardiske Beleos-slekten, og gjennom sin mor som var datter av kong Garibald I av Bayern tilhørte han også det bayerske agilulfing-dynastiet.
Langobardene var et germansk folkeslag som var på vandring sørover og østover i Europa tidlig i folkevandringstiden. De nevnes allerede hos den romerske historikeren Tacitus i hans bok Germania fra 98 e. Kr. og de ble av ham betegnet som dyktige krigere. På Adaloalds tid var de etablert som herskere over store deler av Italia i det vakuum som hadde oppstått etter Vest-Romerrikets fall på 470-tallet og østgoternes knusende nederlag rundt 550.
Adaloalds mor, dronning Theodelinda – og etter hvert også kong Agilulf, var katolikker og Adaloald ble også døpt kort tid etter sin fødsel i 602. Pave Gregor I den store var til stede ved dåpen, og han støttet Theodelindas arbeid for å få langobardene til å konvertere til den katolske troen. Tradisjonelt var imdlertid flertallet av langobardene arianske kristne. 
På tross av de religiøse motsetningene ble likevel Adaloald medkonge, og han ble hyllet på tradisjonelt vis med å bli løftet på skjold av krigerne på sin fars anmodning i 604 da han bare var to år gammel. Da han ble enekonge som tenåring regjerte han med sin mor som regent.
Adaloald ble sinnssyk og mistet støtten fra adelen. Han ble avsatt i 626 av Arioald, en annen langobardisk adelsmann fra Torino som var gift med kongens søster Gundeberga og som var fiendtlig innstilt til den katolske kirke. Adaloald døde på mystisk vis i Ravenna kort tid etter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Origo Gentis Langobardum, engelsk og latinsk tekst
Paulus Diaconus, Historia Langobardum, engelsk tekst
Vestengsvingen (Oslo)

Vestengsvingen (1–15, 2A–66) er en vei på Brattlikollen i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som en østlig fortsettelse av Vestengveien og gjør en slyng før den kommer tilbake til samme veikryss.
Veien fikk navn i 1957 etter plassen Vestengen.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Vestengsvingen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 613. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (V)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 25. oktober 2014. Besøkt 25. oktober 2015.
Vestengveien (Oslo)

Vestengveien (1–17B, 2A–6) er en vei på Brattlikollen i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Brannfjellveien til Vestengsvingen.
Veien fikk navn i 1914 etter plassen Vestengen.
I nr. 17 er den tidligere husmannsplassen Ryenenga (gnr./bnr. 149/154), under Ryen).


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Vestengveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 613. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (V)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 25. oktober 2014. Besøkt 25. oktober 2015.
Svein Urdal

Svein Urdal (født 28. november 1941 i Horten) er en norsk embetsmann i Politiet. Han ble cand.jur. i 1970 og var underdirektør ved Ullersmo landsfengsel 1972–77, politifullmektig i Vadsø 1977–80, politiinspektør i Hamar 1980–87, politimester i Troms 1987–90, sjef for Politiets overvåkingstjeneste 1990–91 og politimester i Tønsberg 1992–2002. Fra 2002 var han politimester i Politidirektoratet.Urdal fikk mye kritikk på grunn av Mossad-skandalen i 1991. Den gikk ut på at overvåkingspolitiet lot Mossad-agenter avhøre PLO-avhoppere i Norge under dekke av at de var nordiske politifolk. Saken ble såpass belastende at Urdal måtte fratre sin stilling i september 1991.


== Referanser ==
Vesteråsveien (Oslo)

Vesteråsveien (1–13, 2A–44) er en vei i Ullernåsen i bydel Ullern i Oslo. Den går fra Hoffsjef Løvenskiolds vei til Gregers Grams vei vis-à-vis Ullernkollen.
Navnet ble vedtatt i 1942.
I nr. 20B er en teglvilla tegnet av Finn Sandmæl og oppført i 1994.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Vesteråsveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (V)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 25. oktober 2014. Besøkt 25. oktober 2015.
Valget i Hamburg 2015

Valget i Hamburg 2015 som ble avholdt 15. februar 2015 var valget til delstatsparlamentet Hamburgische Bürgerschaft. Ved valget hadde 1 299 411 personer stemmerett, hvorav ca. 683 000 kvinner.SPD som ledet den sittende delstatsregjering, beholdt sin posisjon som Hamburgs største parti men må gå i koalisjon for å beholde regjeringsmakten. CDU fikk størst tilbakegang, FDP klarte sperregrensen med god margin, mens AfD for første gang trådte inn i et delstatsparlament vest i Tyskland.


== Valgrett og valgdeltakelse ==
Stemmerettsalderen var 16 år. Valget gjaldt for en periode på fem år, mot tidligere fire år.Delstaten Hamburg har 17 valgretser.  Velgerne fikk én stemmeseddel for valgkretsene og én delstatsliste. Hver av velgerne kunne avgi fem stemmer på hver av listene. 
Valgdeltakelsen sank ytterligere fra 57,3 % ved valget i 2011  til 56,6 %. Den yngste kandidat for delstatsparlamentet var 18 år og den eldste 85 år.  De eldste stemmeberettigete var en kvinne på 110 år og en mann på 106 år; de to som var delstatens eldste velgere hadde forøvrig samme fødselsdag.


== Utgangspunkt ==
Ved delstatsvalget i 2011 fikk SPD 62 medlemmer av parlamentet, CDU 28 medlemmer, Grüne 14 medlemmer, FDP 9 medlemmer og Die Linke 8  medlemmer. 


== Referanser ==
Vinterliguster

Vinterliguster (Ligustrum ovalifolium) er en plante i oljetrefamilien.
Den er en halvveis eviggrønn busk som blir to–tre meter høy. Veksten er opprett med tette grener. Bladene blir opptil sju cm lange med glinsende overside og lysere underside; de er bredere og større enn hos slektningen liguster. Blomstene er hvite, dufter og sitter i tette kjegleformede blomsterstander.
Vinterliguster vokser vilt i Japan og Korea. Den er mye brukt som hageplante, og det finnes kultivarer med hvite eller gule blader. Arten finnes forvillet i Norge, og i Fremmedartslista 2018 er den vurdert til lav risiko på grunn av begrenset invasjonspotensial og ingen kjent økologisk effekt.


== Litteratur ==
«Vinterliguster Ligustrum ovalifolium». Fremmedartsbasen 2018. Artsdatabanken. Besøkt 22. januar 2020. 
Den store hageboken. Det Beste. 1973. s. 542. ISBN 82-7010-019-6. 


== Eksterne lenker ==
(en) Vinterliguster i Encyclopedia of Life 
(en) Vinterliguster i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Vinterliguster hos Artsdatabanken 
(sv) Vinterliguster hos Dyntaxa 
(en) Vinterliguster hos ITIS 
(en) Vinterliguster hos NCBI 
(en) Vinterliguster hos The International Plant Names Index 
(en) Vinterliguster hos Tropicos 
(en) Kategori:Ligustrum ovalifolium – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Ligustrum ovalifolium – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Ligustrum ovalifolium – detaljert informasjon på Wikispecies
VM i badminton 2015

VM i badminton 2015 var det 22. verdensmesterskapet i badminton, og fant sted i Jakarta i Indonesia fra 10. til 16. august 2015. Det ble konkurrert i singel og dobbel for begge kjønn, samt en blandet dobbel. Dette er tredje gang Jakarta arrangerer VM i badminton.


== Referanser ==