jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Arendals samlag for brændevinshandel

Arendals samlag for brændevinshandel var et brennevinssamlag opprettet i Arendal i 1875. Samlaget ble opprettet som privat aksjeselskap under offentlig kontroll og med en lav lovbestemt maksimumsavanse for brennevinsomsetningen. Formålet var å sikre en viss kontroll over brennevinsomsetningen og begrense antallet av mer eller mindre lovlige utskjenkningssteder for brennevin. 
Samlaget ble lagt ned i 1896 etter en lokal folkeavstemning.


== Motstand ==
Arendals samlag for brændevinshandel ble besluttet opprettet av Arendal kommunestyre 19. mars 1875. Det var sterk motstand mot opprettelse av samlaget fra avholdsbevegelsen. I forkant av kommunestyrevedtaket hadde avholdsfolket holdt møte der 200 personer hadde stemt mot opprettelse av samlaget. Kun to hadde stemt for.
På 1890-tallet kom det til nye konfrontasjoner mellom tilhengere og motstandere av brennevinssamlag. Ifølge brennevinsloven av 1894 var det innbyggerne selv gjennom lokale folkeavstemninger, som kunne avgjøre om skjenking og detaljsalg av brennevin skulle være tillatt. Alle hjemmehørende i byen over 25 år kunne avgi stemme. Loven gav også rett til kvinner rett til å stemme. Det var første gang kvinner kunne stemme ved valg i Norge.
14. oktober 1895 ble det holdt avstemning i Arendal. Resultatet gav et klart flertall til samlagsmotstanderne. Arendals samlag for brændevinshandel ble lagt ned på året etter.


== Arkivet ==
Arkivet etter Arendals samlag for brændevinshandel befinner seg ved Kuben i Arendal. Arkivet inneholder blant annet forhandlingsprotokoll, kopibok, regnskapsjournaler, salgsbøker, kontrabøker, lagerprotokoller, flaskekontobøker, korrespondanse, kontrakter, instrukser, prislister, lønningslister og lagerbeholdning.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Arkiv etter Arendals samlag for brændevinshandel på Arkivportalen
Kaigaten (Tønsberg)

Kaigaten (1-7, 2-6) er en gate på Træleborg i Tønsberg.


== Referanser ==
Jarlsberglinna (Tønsberg)

Jarlsberglinna (4, 9-55) er en 4,1 km lang vei mellom Kjelle og E18 ved Gulli i Tønsberg. 
Veien er en av Tønsbergs hovedinnfartsårer og utgjør en del av fylkesvei 308. Den ble anlagt av tyskerne under andre verdenskrig, og sto ferdig 1945. Veien fikk sitt offisielle navn i oktober 2003. I 2015 ble det bygget gang- og sykkelvei langs Jarlsberglinna.Strekningen mellom Jarlsberg hovedgård og Kjelle hadde en årsdøgntrafikk på 13000 i 2005. Strekningen nærmest E18 hadde 10000 kjøretøyer per døgn. Jarlsberglinna har to kjørefelt.


== Referanser ==
Fiolstræde

Fiolstræde er en av de sentrale gatene i Københavns middelalderby. I området lå Rosengården – en av de siste større havene innenfor Københavns eldste befestning. Navnet menes å stamme fra blomsten fiol.Fiolstræde går parallelt med Nørregade og løper fra Skindergade ved Jorcks Passage og opp til Æggetorvet ved Nørre Voldgade og Nørreport stasjon. 


== Bygninger ==
Vor Frue kirkes kor vender ut mot Fiolstræde ved siden av Vor Frue Plads og Københavns Universitets hovedbygning. Litt lenger nede har Herholdts Universitetsbiblioteksbygning fasade mot Fiolstræde. Ved siden av denne – adskilt av Krystalgade – ligger bygningen til det ikoniske Daells Varehus, stengt i 1999 og nå omgjort til hotell. På gateplan lå spisestedet Daells Varehus – «Dalle Valle» på folkemunne – frem til koronakrisen førte til konkurs våren 2020.På muren til nr. 8 står en minneplate som forteller at Holberg bodde på adressen frem til sin død i 1754. Bebyggelsen stammer forøvrig hovedsakelig fra årene etter det engelske bombardement i 1807, da store deler av latinerkvartalet ble ødelagt.


== Bokelskernes gate ==
Fiolstræde har vært gågate siden mai 1968 og var i mange år kjent for sine antikvariater. I dag (2015) er det kun fire bokforretninger tilbake. Ellers ses kaféer, snackbarer og spesialbutikker. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Fiolstræde – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(da) Fiolstræde, indenforvoldene.dk
Reservoar (hydrologi)

Reservoar (også kalt vannreservoar, eller underbetegnelsene reguleringsmagasin, regulert innsjø eller vannmagasin) er en naturlig innsjø eller et kunstig basseng som vannet i et vassdrag kan samles i. Vannet kan brukes til generering av vannkraft, irrigasjon, forsyning av drikkevann eller andre formål. Kunstige magasiner etableres ved å demme opp deler av et vassdrag ved hjelp av en demning.  
Formålet med et reservoar er at man kan samle vann i perioder hvor tilsiget av vann er større enn forbruket. Når forbruket er stort, nyttiggjør man seg det oppsamlede vannet ved å tappe magasinet. Hvis vannet skal brukes til kraftproduksjon, kan man på den måten til enhver tid produsere den mengden elektrisk kraft det er behov for. Vannverk henter ofte vann fra regulerte innsjøer for å sikre forsyningen i perioder med lite tilrenning. I land der nedbøren varierer mye med årstidene kan en samle opp vann når det er regntid eller snøsmelting og bruke det til vanning av dyrket mark i den tørre årstiden.
For kraftverk der tilsiget varierer mye bygges det enten helårsmagasin eller flerårsmagasin. For de minste kraftverkene er ofte magasinet et lite basseng for kun å etablere et vannspeil i kraftverksinntaket.


== Norge ==
I Norge blir blant annet 13 av de 18 største innsjøene brukt som reguleringsmagasiner.


== Fyllingsgrad ==

Vannstanden i et vannmagasin kan reguleres mellom høyeste regulerte vannstand, som regel overløpet i en demning, og laveste regulerte vannstand, som regel nivået til tappetunnelen. Høyeste og laveste vannstand fastsettes i konsesjonsbetingelsene til kraftverket. Den totale nyttbare vannmengden som kan lagres i magasinet kalles magasinvolum. Fyllingsgraden forteller hvor mye vann det er igjen i magasinet.
Magasinfylling er en statistikk som blir utarbeidet av Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) og blir publisert hver onsdag klokken 13. Statistikken omfatter magasin som samlet har 97,1 prosent av den totale magasinkapasiteten til landet (84,3 TWh). Det grå området på figuren er maksimum/minimum målt i perioden 1990–2007.
NVEs sider gir også oversikt over vannmagasinområder: Inndelingen i områder er basert på en gruppering av vassdrag.

Område 1 omfatter Østlandet, Agder-fylkene og deler av Rogaland.
Område 2 omfatter resten av Rogaland og mesteparten av Hordaland og Sogn og Fjordane.
Område 3 omfatter Møre og Romsdal, Trøndelag og Nord-Norge.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Reservoirs – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
NVEs siste ukesstatistikk
Indraneil Sengupta

Indraneil Sengupta (født 8. september 1974 i Guwahati i Assam, India) er en indisk skuespiller og modell.


== Eksterne lenker ==
(en) Indraneil Sengupta på Internet Movie Database 
(en) Indraneil Sengupta hos The Movie Database
Europalekene 2015

Europalekene 2015 er de første Europalekene, og blir arrangert i Baku i Aserbajdsjan mellom 12. og 28. juni 2015. Mer enn 6 000 utøvere fra 50 forskjellige nasjoner deltar i 20 forskjellige idretter.


== Vertsby ==
Baku, som var den eneste søkeren til lekene, ble gitt lekene den 8. desember 2012. Utvelgelsen ble til etter hemmelig valg, der Baku fikk 38 av 48 stemmer, 8 stemte i mot og 2 stemte blankt.


== Arenaer ==
Totalt 18 arenaer blir brukt under Europalekene 2015. Totalt bygde Baku fem nye arenaer til lekene.


== Lekene ==


=== Deltakende nasjoner ===
Opp til 6 000 utøvere fra alle europeiske nasjonale olympiske komiteer deltar under lekene. Dette er første gang Kosovo deltar som en nasjonal olympisk komité, etter å blitt anerkjent av IOK i 2014. Færøyene og Gibraltar deltar under EAA og LEN-flagg siden de ikke har egne komiteer.


=== Idretter ===
Totalt blir det konkurrert i 20 idretter: 16 olympiske idretter, to olympiske idretter med andre formater og to ikke-olympiske idretter. Tolv av idrettene (bueskyting, friidrett, boksing, sykling, judo, skyting, svømming, bordtennis, taekwondo, triatlon, volleybal og bryting) er kvalifisering til Sommer-OL 2016. I svømming (inkludert vannpolo, stuping og synkronsvømming) og i friidrett blir det kun arrangert juniorklasser på grunn av andre mesterskap.


=== Kalender ===
Det er totalt 253 øvelser under lekene.


=== Medaljer ===
Oppdatert 28.06.15 kl. 16:15


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) 2015 European Games – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Biphyllocera

Biphyllocera er en slekt av biller som har larver som eter planterøtter. De hører til underfamilien oldenborrer (Melolonthinae) i den store gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Disse billene lever i Australia.


== Utseende ==
Middelsstore, avlange, oldenborrer. Antennene har en seks-leddet vifte. Dekkvingene har tydelige lengdefurer.


== Utbredelse ==
Artene lever i Australia (Western Australia).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
Underfamilien oldenborrer, Melolonthinae Samouelle, 1819
Stammen Liparetrini Burmeister, 1855
Slekten Biphyllocera White, 1841
Biphyllocera fabriciana White, 1841
Biphyllocera kirbyana White, 1841


== Kilder ==
Britton, E.B. (1990) A synopsis of the Australian genera of Liparetrini (Coleoptera : Scarabaeidae : Melolonthinae). Invertebrate Systematics 4: 159-195. [1]
Atlas of Living Australia - Biphyllocera [2]
Biolib.cz - liste over artene [3]


== Eksterne lenker ==
(en) Biphyllocera i Encyclopedia of Life 
(en) Biphyllocera i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Biphyllocera kirbyana – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Biphyllocera kirbyana – detaljert informasjon på Wikispecies
Glossocheilifer

Glossocheilifer er en slekt av biller som har larver som eter planterøtter. De hører til underfamilien oldenborrer (Melolonthinae) i den store gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Disse billene lever i Australia.


== Utbredelse ==
Artene lever i Australia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
Underfamilien oldenborrer, Melolonthinae Samouelle, 1819
Stammen Liparetrini Burmeister, 1855
Slekten Glossocheilifer Blackburn, 1898
Glossocheilifer bidentatus Lea, 1919
Glossocheilifer labialis Blackburn, 1898


== Kilder ==
Britton, E.B. (1990) A synopsis of the Australian genera of Liparetrini (Coleoptera : Scarabaeidae : Melolonthinae). Invertebrate Systematics 4: 159-195. [1]
Biolib.cz - liste over artene [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Glossocheilifer i Encyclopedia of Life 
(en) Glossocheilifer i Global Biodiversity Information Facility 
Glossocheilifer – detaljert informasjon på Wikispecies
Estádio Aquático Olímpico

Estádio Aquático Olímpico var en svømmehall  i Barra da Tijuca i Rio de Janeiro i Brasil. Arenaen ble brukt til å arrangere svømming og synkronsvømming under Sommer-OL 2016 og svømming under de paralympiske lekene 2016. 
I etterkant av lenkene ble delene brukt til å bygge to nye svømmehaller.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Rio2016.org.br bid package. Volume 2. p. 56.
Sports and venues of the 2016 Summer Olympics
Centro Olímpico de Hóquei

Centro Olímpico de Hóquei er en sportsarena i Rio de Janeiro i Brasil. Arenaen skal arrangere landhockey under Sommer-OL 2016 og fotballturneringene til de paralympiske lekene 2016.
Arbeidet med de to banene anlegget består av startet i 2014. Første prøvearrangement fant sted i november 2015. Anlegget har en samlet kapasitet på 15 000 tilskuere.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Rio2016.org.br bid package. Volume 2. p. 18.
Centro Olímpico de Tênis

Centro Olímpico de Tênis er en tennisarena i Barra da Tijuca i Rio de Janeiro i Brasil. Arenaen skal arrangere tennis under Sommer-OL 2016 og rullestoltennis under de paralympiske sommerleker 2016. Banedekket er gummi, og arenaen vil koste omkring 400 millioner kroner å bygge.
Arbeidet med de 16 tennisbanene anlegget består av startet i 2013. Hovedstadionet har en kapasitet på 10 000 tilskuere.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Rio2016.org.br bid package. Volume 2. p. 18.
Sports and venues of the 2016 Summer Olympics
Teluroides

Teluroides er en slekt av biller som har larver som eter planterøtter. De hører til underfamilien oldenborrer (Melolonthinae) i den store gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Disse billene lever i Australia.


== Utbredelse ==
Artene lever i Australia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
Underfamilien oldenborrer, Melolonthinae Samouelle, 1819
Stammen Liparetrini Burmeister, 1855
Slekten Teluroides Britton, 1990
Teluroides clypealis (Lea, 1919)
Teluroides suturalis (Lea, 1920)


== Kilder ==
Britton, E.B. (1990) A synopsis of the Australian genera of Liparetrini (Coleoptera : Scarabaeidae : Melolonthinae). Invertebrate Systematics 4: 159-195. [1]
Atlas of Living Australia - Teluroides [2]
Biolib.cz - liste over artene [3]


== Eksterne lenker ==
(en) Teluroides i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Teluroides hos NCBI 
Teluroides – detaljert informasjon på Wikispecies
Pachygastra

Pachygastra er en slekt av biller som har larver som eter planterøtter. De hører til underfamilien oldenborrer (Melolonthinae) i den store gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Disse billene lever i Australia. Slekten omfatter bare én kjent art.


== Utbredelse ==
Arten lever i Australia (Tasmania, Victoria og Southern Australia).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
Underfamilien oldenborrer, Melolonthinae Samouelle, 1819
Stammen Liparetrini Burmeister, 1855
Slekten Pachygastra Germar, 1848
Pachygastra tasmanica Germar, 1848


== Kilder ==
Britton, E.B. (1990) A synopsis of the Australian genera of Liparetrini (Coleoptera : Scarabaeidae : Melolonthinae). Invertebrate Systematics 4: 159-195. [1]
Atlas of Living Australia - Pachygastra [2]
Biolib.cz - liste over artene [3]


== Eksterne lenker ==
(en) Pachygastra i Encyclopedia of Life 
(en) Pachygastra i Global Biodiversity Information Facility 
Pachygastra tasmanica – detaljert informasjon på Wikispecies
Arena Carioca

Arena Carioca er en mulitsportsarena i Rio de Janeiro i Brasil. Arenaen har totalt fire forskjellige haller, som hver kan arrangere forskjellige idretter som friidrett, boksing, fekting, vannsport, turn, bryting, judo, taekwondo, bordtennis, bueskyting, badminton og vektløfting. Arenaen er en av hovedarenaene til Sommer-OL 2016, der arenaen skal arrangere basketball, judo, bryting, taekwondo og håndball.
Arenaen ble ferdig bygget i 2011 og kostet i underkant av 1,5 milliarder kroner.


== Eksterne lenker ==
Rio2016.org.br bid package. Volume 2. p. 18.
Sports and venues of the 2016 Summer Olympics
HSBC Arena

HSBC Arena (portugisisk Arena Olímpica do Rio) er en innendørs idrettsarena i Barra da Tijuca i Rio de Janeiro i Brasil. Arenaen har en kapasitet på 14 981 for sport og 8 830–18 768 for konserter.Arenaen vil arrangere samtlige turnøvelser under Sommer-OL 2016, noe som gjør det til første gang at alle tre turnøvelser blir arrangert i samme arena.


== Referanser ==
Velódromo Olímpico do Rio

Velódromo Olímpico do Rio er en velodrom i Rio de Janeiro i Brasil. Arenaen vil arrangere banesykling under Sommer-OL 2016.


== Eksterne lenker ==
Rio2016.org.br bid package. Volume 2. p. 18.
Sports and venues of the 2016 Summer Olympics
Riocentro

Riocentro er et kongressenter i Rio de Janeiro i Brasil. 
Arenaen vil arrangere boksing, badminton og vektløfting under Sommer-OL 2016, i tre forskjellige paviljonger. Under VM i fotball 2014 ble Riocentro brukt som hovedkvarteret til International Broadcast Centre (IBC).


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Riocentro – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Rio2016.org.br bid package. Volume 2. p. 18.
Copacabana Arena

Copacabana Arena er en idrettsarena i Rio de Janeiro i Brasil. Under Sommer-OL 2016 vil arenaen arrangere sandvolleyballturneringene.


== Eksterne lenker ==
Rio2016.org.br bid package. - Volume 2. p. 18.
Parque do Flamengo

Parque do Flamengo (også kjent som Aterro do Flamengo, Eduardo Gomes Park, og Aterro do Brigadeiro Eduardo Gomes) er den største parken i Rio de Janeiro i Brasil. Parken ligger ved Guanabarabukten i Flamengo-distriktet like ved Copacabana.
Under Sommer-OL 2016 vil parken arrangere landeveissykling og friidrett (maraton og kappgang).


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Aterro do Flamengo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«2016 Summer Olympics bid package» (PDF). Rio2016.org.br. s. 18. Arkivert fra originalen (PDF) 12. november 2010.  Arkivert 12. november 2010 hos Wayback Machine.
Marina da Glória

Marina da Glória er en marina i Glória-distriktet i Rio de Janeiro i Brasil. Arenaen vil under Sommer-OL 2016 arrangere seiling fra 7. til 19. august 2016.


== Referanser ==

Rio2016.org.br bid package. Volume 2. p. 18.
Estádio de Deodoro

Estádio de Deodoro er en inndørsarena i Deodoro i Rio de Janeiro i Brasil. Fekting under Sommer-OL 2016, samt rullestolfekting under de paralympiske sommerleker 2016 ble avviklet her.
Arenaen stod ferdig i 2011 og kostet omkring 400 millioner kroner.


== Eksterne lenker ==
Rio2016.org.br bid package. Volume 2. p. 18.
Arena da Juventude

Arena da Juventude er en idrettsarena i Deodoro i Rio de Janeiro i Brasil. Arenaen skal arrangere moderne femkamp under Sommer-OL 2016, og for første gang vil alle de fem øvelsene i femkampen foregå på samme arena.
Arbeidet med anlegget begynte i 2014. Det første prøvearrangementet fant sted i april–mai 2016. Arenaen har en kapasitet på 5 000 tilskuere.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Rio2016.org.br bid package. Volume 2. p. 18.
Centro Olímpico de Hipismo

Centro Olímpico de Hipismo er en hestesportsarena i Rio de Janeiro i Brasil. Arenaen vil arrangere hestesport under Sommer-OL 2016 og samme øvelser under de paralympiske sommerleker 2016.


== Eksterne lenker ==
Rio2016.org.br bid package. Volume 2. p. 18.
Centro Olímpico de Tiro

Centro Olímpico de Tiro er et skytestadion i Rio de Janeiro i Brasil. Arenaen vil arrangere skyting under Sommer-OL 2016, og vil også arrangere skyting under de paralympiske sommerleker 2016.
Anlegget ble bygget til De panamerikanske leker i 2007. I 2014 startet arbeidet med å tilpasse det til olympiske krav. Skytestadionet har en kapasitet på 7 250 tilskuere.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Rio2016.org.br bid package. Volume 2. p. 18.
Centro Olímpico de BMX

Centro Olímpico de BMX er en BMX-arena i Rio de Janeiro i Brasil. Arenaen skal arrangere BMX under Sommer-OL 2016.
Arbeidet med anlegget startet i 2014. Første prøvearrangement fant sted i oktober 2015. Arenaen har en kapasitet på 7 500 tilskuere.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Rio2016.org.br bid package. Volume 2. p. 18.
Centro de Mountain Bike

Centro de Mountain Bike er en sykkelarena i Rio de Janeiro i Brasil. Arenaen skal benyttes til terrengsykling under Sommer-OL 2016.
Arbeidet med det 6 km lange anlegget startet i 2014. Første prøvearrangement fant sted i oktober 2015. Stadionet har en kapasitet på 2 500 sittende tilskuere og 25 000 stående.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Rio2016.org.br bid package. Volume 2. p. 18.
Estádio de Canoagem Slalom

Estádio de Canoagem Slalom er en arena for slalåmpadling i Rio de Janeiro i Brasil. Arenaen skal arrangere slalåmpadling under Sommer-OL 2016.
Arbeidet med anlegget startet i 2014. Første prøvearrangement fant sted i november 2015. Stadionet har en kapasitet på 8 000 tilskuere.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
rio2016.com - Kart
Tomsbakken (Tønsberg)

Tomsbakken (15-31, 16) er en 900 m lang vei mellom Hortensveien og Jarlsberg hovedgård i Tønsberg. Veien er en del av fylkesvei 35.
Fram til 2011 lå det en ulykkesbelastet planovergang for Vestfoldbanen i bakken. Jernbanen går nå i Jarlsbergtunnelen under veien.


== Referanser ==
Aneucomides

Aneucomides er en slekt av biller som har larver som eter planterøtter. De hører til underfamilien oldenborrer (Melolonthinae) i den store gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Disse billene lever i Australia. Slekten omfatter bare én kjent art.


== Utbredelse ==
Arten lever i Australia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
Underfamilien oldenborrer, Melolonthinae Samouelle, 1819
Stammen Liparetrini Burmeister, 1855
Slekten Aneucomides Blackburn, 1898
Aneucomides coloratus  Blackburn, 1898


== Kilder ==
Britton, E.B. (1990) A synopsis of the Australian genera of Liparetrini (Coleoptera : Scarabaeidae : Melolonthinae). Invertebrate Systematics 4: 159-195. [1]
Biolib.cz - liste over artene [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Aneucomides i Global Biodiversity Information Facility 
Aneucomides – detaljert informasjon på Wikispecies
Dysphanochila

Dysphanochila er en slekt av biller som har larver som eter planterøtter. De hører til underfamilien oldenborrer (Melolonthinae) i den store gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Disse billene lever i Australia. Slekten omfatter bare én kjent art.


== Utbredelse ==
Arten lever i delstaten Western Australia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
Underfamilien oldenborrer, Melolonthinae Samouelle, 1819
Stammen Liparetrini Burmeister, 1855
Slekten Dysphanochila Blackburn, 1898
Dysphanochila pilosipennis Blackburn, 1898


== Kilder ==
Britton, E.B. (1990) A synopsis of the Australian genera of Liparetrini (Coleoptera : Scarabaeidae : Melolonthinae). Invertebrate Systematics 4: 159-195. [1]
Biolib.cz - liste over artene [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Dysphanochila i Global Biodiversity Information Facility 
Dysphanochila – detaljert informasjon på Wikispecies
Ruka

Ruka er et av Finlands største vintersportssteder, og ligger i Kuusamo kommune, cirka 25 km nord for tettstedet Kuusamo, ikke langt fra Oulanka nasjonalpark. Skihoppanlegget Rukan hyppyrimäet ligger i Ruka.


== Eksterne lenker ==
(fi) Offisielt nettsted 
(en) Ruka – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Ginásio do Maracanãzinho

Ginásio Gilberto Cardoso (portugisisk: Ginásio do Maracanãzinho) er en moderne innendørsarena i Rio de Janeiro i Brasil, som for det meste er brukt til volleyball. Kapasiteten på arenaen er 11 800. Den ble åpnet i 1954. Under Sommer-OL 2016 vil arenaen arrangere volleyball.


== Referanser ==
Estádio Olímpico Nilton Santos

Estádio Olímpico João Havelange, også kalt Estádio Nilton Santos, er et multisportsstadion i bydelen Engenho de Dentro i Rio de Janeiro i Brasil. Stadionet benyttes mest til fotballkamper og friidrett, og er hjemmebanen til fotballklubben Botafogo.Under Sommer-OL 2016 ble friidrettsøvelsene avholdt på Estádio Olímpico João Havelange.


== Referanser ==
Reserva de Marapendi

Parque Natural Municipal de Marapendi er en park i Barra da Tijuca i Rio de Janeiro i Brasil. I parken er det anlagt golfbane som skal arrangere golf under Sommer-OL 2016.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Parque Natural Municipal de Marapendi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Tróndur Djurhuus

Tróndur Djurhuus (født 19. desember 1958 i Tórshavn) er en færøysk forretningsmann.
Han har sin utdannelse i journalistikk og samfunnsvitenskap fra Danmarks Journalisthøjskole og Roskilde Universitetscenter. Djurhuus var administrerende direktør i den færøyske allmennkringkasteren Sjónvarp Føroya 1995–2000 og viseadministrerende direktør i det færøyske teleselskapet Føroya Tele 2000–2007. Siden 2007 har han drevet et rådgivningsselskap for olje- og gassindustrien ved Nordsjøen og i Midtøsten. Djurhuus har vært styremedlem i Nordvision og flere private foretak.Djurhuus med på å danne det liberale partiet Framsókn i 2011. Han var vara til Lagtinget for dette partiet 2011–2015, og møtte i en uke for Poul Michelsen. Han stilte ikke som kandidat i 2015, ettersom han bodde utenlands, men var på tale som utenriksminister ved regjeringsdannelsen det året.


== Referanser ==