jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Solgunn Valstad

Solgunn Ivana Valstad (født 1982), med artistnavnet Sunny IV, er en norsk sanger, låtskriver og ideutvikler hos Eventmakerne. Hun er født og oppvokst i Ålesund.
Hun deltok som barn i underholdningsprogrammet Dacapo på NRK, og var også med  i flere talentkonkurranser, blant annet i TV3s Juniorsjansen som 13-åring og i tv-programmet Popstars som 18-åring. Hun kom på andreplass i NRKs Talentiaden som 15-åring og ga samme år ut et julealbum lokalt i Møre og Romsdal, Stille natt. I forbindelse med utgivelsen holdt hun en rekke julekonserter sammen med lokale musikere. Hun flyttet til Bergen da hun var sytten år og innledet samarbeide med blant annet musikerne Geir Luedy og Hans Petter Aaserud i Your Favourite Music, og hadde arbeidssted som studiomusiker i Lydriket. Hennes samarbeide med Aaserud resulterte i rockelåten «Carrie» og deltagelse i norske Melodi Grand Prix i 2009. Hun var frontfigur og rockevokalist i bandet Jack som gav ut albumet Do U Know Jack og gjorde videoene «Star» og «Eating Out». I 2013 deltok hun i The Voice på Sondre Lerches lag, og hun har vært å se på  Beat for beat i 2013 og 2016  . Solgunn har gjort oppdrag for ulike prosjekter, samt jobbet som eventartist for Virvel Underholdning. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Solgunn Valstad på Internet Movie Database
Filosofiåret 1478

Filosofiåret 1478 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1478.


== Fødsler ==


== Bildegalleri ==

		


== Referanser ==
Diffuser

En diffuser er i bilteknisk sammenheng en integrert del av bilens understell som er spesielt utformet for å forbedre bilens aerodynamiske egenskaper. Diffuseren forbedrer overgangen mellom den raske luftstrømmen under bilen og den betydelig langsommere frittstrømmende luften rundt bilen forøvrig. Dette foregår ved å gi luftstrømmen under bilen et område hvor den kan redusere hastigheten og ekspandere, og dermed redusere strømningsseparasjon og luftmotstand. I tillegg akselererer luftstrømmen foran diffuseren, noe som bidrar til økt marktrykk og nedoverkraft.


== Eksterne lenker ==
(en) Diffuser (automotive) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Mulsanne's Corner: What is a Diffuser?
Eilean Donan

Eilean Donan (skotsk-gælisk: Eilean Donnain («øya Donnán)» er en liten tidevannsøy med et tilhørende festning i Loch Duich i det vestlige skotske høylandet. Den ligger rundt en kilometer fra den lille landsbyen Dornie. Øya og festningen fikk landforbindelse ved en buet gangbro i 1932 forbindelse med at slottet ble restaurert og åpnet for publikum. Festningen og øyas pittoreske beliggenhet gjør at det er mye brukt som motiv i fotografier, filmer og TV-produksjoner.Eilean Donan er en del av Kintail National Scenic Area, som en av 40 i Skottland. I 2001 var det kun registret en innbygger på øya, mens ved folketellingen i 2011 ikke var registret noen faste beboere der.


== Historie ==
Eilean Donan er oppkalt etter Donnán of Eigg, en keltisk martyr, i 617. Han skal ha etablert en kirke på øya, men det er ikke funnet noen spor etter denne.Festningen ble grunnlagt på 1200-tallet og ble et støttepunkt for den skotske klanen Mackenzie og deres allierte Macrae. Tidlig på 1700-tallet førte Mackenzies' deltakelse i Jakobittopprørene til at festningen ble ødelagt i 1719 av kongens flåte.
Slik festningen og bygningene står nå, er et resultat av oberstløytnant John Macrae-Gilstrap rekonstruksjons- og restaureringsarbeider i årene 1912 til 1932.

		
		
		
		


== I populærkulturen ==
Slottet og øya har vært innspillingssted til en rekke filmer, deriblant The Private Life of Sherlock Holmes (1970), Highlander (1985), Mio, min Mio (1987), BBCs miniserie Oliver's Travels (1995), Loch Ness (1996), Kuch Kuch Hota Hai (1998),  The World Is Not Enough (1999), Kandukondain Kandukondain (2000), Elizabeth: The Golden Age (2007), Made of Honor (2007).
Festningen er omslagsbildet på Secret Garden-albumet Dreamcatcher (2000).

		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Eilean Donan – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Eilean Donan Castle – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Filosofiåret 1558

Filosofiåret 1558 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1558.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
24./25. mars – Cassandra Fedele, italiensk humanist (født 1465)
23. april – Julius Caesar Scaliger (Giulio Cesare della Scala), italiensk polyhistor og lege (født 1484)
25. juni – Johannes Ferrarius, tysk jurist, teolog og filosof (født ca. 1486)
17. november – Reginald Pole, engelsk katolsk erkebiskop, kardinal og humanist (født 1500)
ca 1559 – Sebastián Fox Morcillo, spansk lærd og filosof (født 1526/1528)
Bernardo Segni, italiensk patrisier, filosof, historiker og oversetter (født 1504)


== Se også ==
Filosofi på 1500-tallet
Sorgenfrigata (Oslo)

Sorgenfrigata (1–39; 2–40) er en gate i bydel Frogner i Oslo. Den går fra Majorstuveien til Suhms gate. Gaten het tidligere Carl den XVs gate og fikk sitt nåværende navn i 1879 etter løkkeiendommen Sorgenfri, som ble utskilt fra Nedre Blindern gård i 1856. Hovedbølet lå like nordvest for Sorgenfrigata og nordøst for Ole Vigs gate.Gaten var en slags hovedgate i et område som opprinnelig hadde sparsommelig med bebyggelse, hvorav det meste av tre. Området sørvest for Bogstadveien var eid av konsul Louis Samson (1837–1905), som fikk oppført trehus i nr. 1 og 11. Det stod også et trehus i nr. 10. Samson sørget i sin tid for at flere gater fikk navn etter familiemedlemmer, hvorav ett — Maries gate, etter hans kone — er beholdt. Han utparsellerte etterhvert hele eiendommen. Selve løkkeeiendommen (fra Bogstadveien nordøstover mot Schønings gate) skiftet eier i 1891, og fra da av skjedde en rask utvikling med regulering av området fra Fagerborg til Majorstuen og utbygging med murgårder.Selve gaten går i relativt flatt terreng, selv om det er enkelte høydedrag i området rundt. Per 2022 er det meste av gaten toveiskjørt, men sørvestenden er enveiskjørt i retning Majorstuveien (altså mot nummerretningen). Gaten er for det meste preget av boligbebyggelse, men i området rundt Bogstadveien har gårdene typisk forretningslokaler i gateetasjen.


== Bebyggelse ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Oslo byleksikon: Sorgenfrigata
Joar Nyquist og P.D. Hofflund, red. (1955). Oslo gårdkalender: Nybygg 1925–1945 (samt tillegg for 1945–1955). Oslo: Fredhøi. 
Henry Røsoch (1953). På vandring i Christiania. Oslo: Cappelen. s. 319–321. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Storevardsbrekka

Storevardsbrekka er et boligfelt i Florvåg på Askøy. Feltet ble utbygd i tidsrommet 1977–1979, av A/L Askøy Selvbyggerlag. Flere profesjonelle aktører i byggebransjen i bergensområdet hadde da takket nei, ettersom de mente det var for bratt terreng til å kunne benytte området til frittstående boligbygging. Men et selvbyggerlag etter initiativ av Otto Høvig bygget det ut.  


== Navnet ==
På folkemunne går område under navnet Thorsenfeltet, ettersom det var Thorsen-familien i Florvåg som i sin tid eide området. Hovedveien gjennom området heter Storevardsbrekka, etter toppen av fjellet som har navnet Storevarden. Det er en stikkvei fra Storevardsbrekka med navn Rindane. 


== Utbygging ==
Dag Arne Danielsen har utgitt et hefte på 172 sider som omhandler utbyggingen av Storevardsbrekka. Se eksterne lenker for mer informasjon.


== Kjente personer fra Storevardsbrekka ==
Gard Steiro
Fredrik Saroea
Terje Angelshaug
Bjørn-Endre Andersen


== Eksterne lenker ==
Selvbyggere på Memoar
Filosofiåret 1484

Filosofiåret 1484 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1484.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==
23. april – Julius Caesar Scaliger (Giulio Cesare della Scala), italiensk polyhistor og lege (død 1558)


== Dødsfall ==
1472 eller 1484 – Georgios Trapezuntios, gresk lærd og filosof (født 1395)
Trudvangveien (Oslo)

Trudvangveien (1-43, 2-40) er en gate i bydel Frogner i Oslo. Den går fra Sorgenfrigata til Gydas vei. Gaten fikk sitt navn i 1896 og er oppkalt etter den norrøne guden Tors rike Trudvang i Åsgard. 


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2000). «Trudvangveien». Oslo byleksikon (4. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 446. ISBN 82-573-0815-3. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Harald Hårfagres gate (Oslo)

Harald Hårfagres gate (5–19, 2–12) er en gate i bydel Frogner i Oslo. Den går fra Slemdalsveien til Suhms gate. Gaten fikk sitt navn i 1911 og er oppkalt etter kong Harald Hårfagre.


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Harald Hårfagres gate». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 231. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (H)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Théâtre des Champs-Élysées

Théâtre des Champs-Élysées er et teater i 15 avenue Montaigne i Paris. Til tross for navnet ligger teateret ikke langs Avenue des Champs-Élysées, men et annet sted i 8. arrondissement.
Teateret ble åpnet i 1913 og var tegnet av den franske arkitekten Auguste Perret. Initiativtager bak teateret var journalisten og impresario Gabriel Astruc, hans plan var å etablere en scene for moderne musikk, dans og opera i kontrast til mer tradisjonelle institusjoner som Pariseroperaen. Teateret huset det senere så kjente Ballets Russes i dets første sesong og hadde verdenspremiere på Igor Stravinskijs ballett Vårofferet.
Teateret er privat eid, men støttet av det offentlige gjennom den statseide banken Caisse des dépôts et consignations som har eid bygningen siden 1970.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Théâtre des Champs-Élysées – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Brannen i Hotel Caledonien

Brannen i Hotel Caledonien i Kristiansand oppsto tidlig om morgenen 5. september 1986. 14 mennesker omkom i brannen, 54 andre ble behandlet på sykehus for mindre skader eller sjokk.
Brannen ble oppdaget og varslet klokka 04.40. Den startet i underetasjen til den eldste av de to høyblokkene som utgjorde hotellet, ved trappenedgangen fra vestibylen til restaurant Veteranen. Årsaken til brannen var sannsynligvis feil i en lampeledning. Uheldig materialbruk i de nedre etasjene og utette dører til trappeoppganger, heissjakter og gjesterom medvirket til at brannen raskt spredte seg til vestibylen i 1. etasje og til 2. og 3. etasje, og at røyk fra brannen spredte seg videre oppover i den 13 etasjer høye hotellbygningen. Gjesterommene i hotellblokka lå i 4.-12. etasje.
Redningsarbeidet var vanskelig. Røykutviklingen gjorde at ingen av hotellgjestene greide å ta seg ut gjennom rømningsveiene inne i hotellet, og de måtte derfor reddes ut gjennom vinduene. Brannvesenets stiger nådde ikke opp til de øverste etasjene, og flere personer måtte derfor reddes ved hjelp av helikopter. Til sammen 86 personer oppholdt seg i denne delen av hotellet. Av disse ble 70 hentet ut i live via brannvesenets stiger, mobilkraner eller helikopter, mens 2 reddet livet ved å hoppe fra vinduer. Vinduene på gjesterommene kunne ikke åpnes fordi håndtakene var fjernet, og mange av gjestene knuste derfor vinduene for å få frisk luft, før de ble reddet. Alle de omkomne døde av røykforgiftning.
Hotel Caledonien ble gjenoppbygd etter brannen.


== Kilder ==
Rapport om brannen utarbeidet av  Direktoratet for brann- og eksplosjonsvern og Statens byggtekniske etat (januar 1987)
NRK: Hotel Caledonien i brann (2. september 2011, besøkt 20. oktober 2013)
SINTEF: Håndbok i Branntekniske Analyser og -Beregninger (kapittel 6, skrevet av K. Opstad og J.P. Stensaas 1998, besøkt 20. oktober 2013)
NRK-reportasje (på YouTube)
Schønings gate (Oslo)

Schønings gate (1-43, 2-44) er en gate i bydel Frogner i Oslo. Den går fra Rosenborggata til Harald Hårfagres gate. Gaten fikk sitt navn i 1879 og er oppkalt etter historikeren Gerhard Schøning (1722–1780). 
Gaten ligger litt i utkanten av det området som en gang ble kalt Balkeby (eller Kunstnerlund), som hadde adkomst fra nordøst over der Schønings gate går. Gateløpet går for det meste gjennom flatt terreng, men det er et lite fall i begynnelsen i sørøst fra høydedraget med Rosenborggata. Med unntak av kvartalet på hver side av Kirkeveien er hele gaten toveiskjørt.
Bebyggelsen er typisk for området for tiden etter at Balkeby brant i 1879. Tomter ble utparsellert og gradvis bebygget fra 1890-årene av, og rundt 1900 var bare rundt halvparten av gaten bebygget. Resten kom til frem mot midten av 1930-årene. Deretter har bebyggelsen endret seg lite.


== Bygninger ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Ragnar Olsen (2017). Gatevandring Majorstuen. Bok 2. Oslo. ISBN 978-82-999615-2-3. 
Oslo byleksikon: Schønings gate
Joar Nyquist og P.D. Hofflund, red. (1955). Oslo gårdkalender: Nybygg 1925–1955. Oslo: Fredhøi. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Terje Angelshaug

Terje Angelshaug (født 9. oktober 1948) er en norsk mediemann, som var tidligere nyhetsredaktør i Bergens Tidende. Han har tidligere vært gruppesekretær på Stortinget for Venstre.I perioden 2004–2011 var han leserombud i Bergens Tidende, som er det eneste medium i Norge som hittil har prøvd ut denne ordningen.Etter tiden i BT var Angelshaug lærer i journalistikk ved bachelorutdanningen på Universitetet i Bergen. Han gikk av med pensjon i 2017. Angelshaug sitter i styret for Foreningen Fortellingens Kraft.


== Eksterne lenker ==
http://www.uib.no/persons/Terje.Angelshaug
https://web.archive.org/web/20131021063110/http://www.journalisten.no/bloggere/terje-angelshaug
Åsaveien (Oslo)

Åsaveien (1-27, 2-22) er en gate i bydel Frogner i Oslo. Den går fra Industrigaten til Harald Hårfagres gate. Gaten fikk sitt navn i 1896 og er oppkalt etter de norrøne gudene.


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Åsaveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 644. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (Å)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Metalizer

Metalizer er det tredje albumet fra det svenske heavy metal-bandet Sabaton, men det skulle egentlig være deres debutalbum i 2002. Bandets første plateselskap, Underground Symphony, tilbakeholdt opptakene i flere år, før de arrangerte med å gi over utgivelse rettighetene til Black Lodge i 2005.''Fist for Fight'', bandets promo-cd er også inkludert sammen med «Birds of War». De fleste sangene på den første cd-en er re-innspillinger.


== Sporliste ==


=== CD1 ===
«Hellrider» – 3:42
«Thundergods» – 3:47
«Metalizer» – 4:06
«Shadows»  – 3:28 Omhandler ringskrømtene fra The Lord of the Rings, Nazgûl.
«Burn Your Crosses» – 5:09 Handler om Renessansen.
«7734» – 3:41
«Endless Nights» – 4:52
«Hail to the King» – 3:39
«Thunderstorm» – 3:08
«Speeder» – 3:45
«Masters of the World» – 4:01
«Jawbreaker» - 3:22 Spesial utgave bonus: Judas Priest Cover


=== Re-Armed Edition (2010) bonuslåter ===
«Jawbreaker» – 3:23
«Dream Destroyer» – 3:12
«Panzer Battalion» (Demo Versjon) – 5:01
«Hellrider» (Live i Västerås 2006)" – 4:25


=== CD2 ===
«Introduction» – 0:50
«Hellrider» – 3:48
«Endless Nights» – 4:49
«Metalizer» – 4:25
«Burn Your Crosses» – 5:23
«The Hammer Has Fallen» – 5:50
«Hail to the King» – 4:08
«Shadows» – 3:33
«Thunderstorm» – 3:10
«Masters of the World» – 4:00
«Guten Nacht» – 1:53
«Birds of War» – 4:52 Tidligere ikke utgitt


== Medvirkende ==
Joakim Brodén - Vokal
Rikard Sundén - Gitar
Oskar Montelius - Gitar
Daniel Mullback - Trommer
Pär Sundström - Bass


== Referanser ==
Leidulv Namtvedt

Leidulv Atle Namtvedt (født 1. oktober 1950) er en norsk diplomat.
Etter cand.mag. ble han i 1976 ansatt i Utenriksdepartementet (UD). Han var ministerråd ved Norges ambassade i Moskva 1991–1995, underdirektør i UD 1996–1997, avdelingsdirektør 1998–1999 og ekspedisjonssjef og leder for UDs administrative avdeling 1999-2007. Han var ambassadør ved Norges ambassade i Helsingfors 2007–2012 og ambassadør i Moskva 2013-2018.


== Referanser ==
Bjørn Haugstad

Bjørn Haugstad (født 22. januar 1969) er en norsk embedsmann, forskningsleder og tidligere statssekretær for Høyre. Han tiltrådte i februar 2022 som direktør for organisasjon og infrastruktur ved NTNU.Han studerte samfunnsøkonomi og industriell økonomi ved NTNU. Han ble uteksaminert som sivilingeniør fra NTNU i 1998. Han har senere tatt doktorgraden ved University of Oxford på en avhandling om strategirealisering i kunnskapsintensive organisasjoner.Han var leder i Norges Gymnasiastsamband fra 1989 til 1990 og generalsekretær i Unge Høyre fra 1994 til 1996.
I Kjell Magne Bondeviks andre regjering var han fra november 2001 til november 2005 statssekretær for Kristin Clemet i Utdannings- og forskningsdepartementet (før 2002 Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet)Han var forskningsleder for innovasjon og virksomhetsutvikling ved SINTEF Teknologi og samfunn fra 2008 til 2009 og forskningsdirektør ved Universitetet i Oslo fra 2009 til 2013. I mai 2013 ble Haugstad ekspedisjonssjef i Olje- og energidepartementets avdeling for klima, industri og teknologi.I oktober 2013 ble han statssekretær for kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen. Han satt til februar 2018, da han gikk tilbake til stillingen som ekspedisjonssjef.
Han er oppvokst i Oslo.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Bjørn Haugstad hos Norsk senter for forskningsdata 

(no) Publikasjoner av Bjørn Haugstad i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin

(no) Publikasjoner av Bjørn Haugstad i BIBSYS
Magnus Thue

Magnus Thue (født 13. februar 1980 fra Eidskog, død 21. februar 2022) var en norsk politiker (H). Han var statssekretær og politisk rådgiver i Solberg-regjeringen.Thue hadde mastergrad i statsvitenskap med spesialisering i internasjonal politikk fra Universitetet i Oslo. Han var redaksjonssjef i tidsskriftet Minerva fra 2009 til 2011  og var politisk rådgiver for Høyres stortingsgruppe fra 2010 hvor han særlig arbeidet med arbeids-, sosial- og forsvarspolitikk.  
Han var politisk rådgiver i Kunnskapsdepartementet fra 2013 til 2016.  Fra januar 2016 til 2018 var han statssekretær for Torbjørn Røe Isaksen i Kunnskapsdepartementet og forberedte innføringen av nasjonal fraværsgrense.  Han fortsatte som statssekretær for Torbjørn Røe Isaksen da han ble næringsminister fra 2018 til 2020. Fra 2020 til Solberg-regjeringens avgang i 2021 var han statssekretær for finansminister Jan Tore Sanner og arbeidet særlig med skatte- og avgiftsplitikk.
Thue var bror av ordfører i Eidskog, Kamilla Thue.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Magnus Thue hos Norsk senter for forskningsdata 
(no) CV på LinkedIn
Gardeveien (Oslo)

Gardeveien (15–19, 2–4) er en gate i bydel Frogner i Oslo. Den går fra Slemdalsveien til Suhms gate. I Gardeveien ligger blant annet ett tidligere sporveisdepot som i dag er bruk av Sporveismuseet.


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Gardeveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 197. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (G)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Øyvind Fluge

Øyvind Fluge (født 12. mars 1945) er en tidligere norsk politiker for KrF. Han var ordfører på Askøy i periodene 1988 til 1989, og perioden 1994–1999. Fluge er bosatt på Ask, er utdannet lærer og var rektor på Hop Barneskole da han gikk av med pensjon. Han har sitt etternavn fra Fluge i Jølster.


== Referanser ==
Suhms gate (Oslo)

Suhms gate (1-19, 2-36) er en gate i bydel Frogner i Oslo. Den går fra Fagerborggata, krysser Kirkeveien på Marienlyst og fortsetter til Apalveien. Gaten fikk sitt navn i 1879 og er oppkalt etter historiker og boksamler Peter Frederik Suhm (1728–1798).  


== Bergkunst ==
I parken sørvest for Kjemibygningen, ved krysset til Apalveien, ligger en skålgroplokalitet med fire skålgroper.


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Suhms gate». Oslo byleksikon (5 utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 547. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015. 
«Suhms gate». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Filosofiåret 1636

Filosofiåret 1636 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1636.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==
13. mars – Ulrik Huber, nederlandsk filosof (død 1694)
6. oktober – Giuseppe Valletta, italiensk filosof, advokat og forfatter (død 1714)
Joseph Glanvill, engelsk forfatter og filosof (død 1680)
Jean de Montigny, fransk poet og filosof (død 1671)


== Dødsfall ==
4. februar - James Perrot, politiker og filosofisk forfatter fra Wales (født 1571)
Henning Arnisaeus, tysk lege, politisk teoretiker og moralfilosof (født 1570)
Michał Sędziwój, polsk alkymist, filosof og doktor (født 1566)
		


== Se også ==
Filosofi på 1600-tallet
Seatrans

Seatrans er et norsk skipsrederi startet opp av kompanjongene Wollert August Hvide og Bjarne Kyrkjebø i 1971.
Seatrans er i 2013 involvert i flere typer nisjer, som kjemikalier, gods, offshore og skipsmanagement. De har hovedkontor på Paradis i Bergen. Johan Gustav Hvide og Lars Helge Kyrkjebø er fortiden daglig leder og styreleder i selskapet, begge sønner av grunnleggerne.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Gonometopus

Gonometopus er en slekt av biller som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Slekten omfatter bare én kjent art.


== Utseende ==
En middelsstor (ca. 25 millimeter), slank, rødbrun hjortebille. Hunnen er ganske blank, hannen matt. Hannens kjever er moderat forstørrede, med fint tannet innerside.


== Utbredelse ==
Arten lever i det sørlige Kina (Sichuan).


== Systematisk inndeling ==
Denne arten blir ofte plassert i slekten Prismognathus.

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
Stammen Cladognathini
Slekten Gonometopus Houlbert, 1915
Gonometopus triapicalis Houlbert, 1915


== Eksterne lenker ==
(en) Gonometopus triapicalis i Global Biodiversity Information Facility 
Bildegalleri
Aphanognathus

Aphanognathus er en slekt av biller som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
Små til middelsstore, avlange, rødbrune hjortebiller. Det går en mørk stripe langs midten av pronotum som fortsetter langs sømmen av dekkvingene. Hannens kjever er nokså lite forstørrede. Pronotum er tett og kraftig punktert.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt på Filippinene.


== Systematisk inndeling ==
Artene har til tider vært plassert i slekten Prosopocoilus.

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
Stammen Cladognathini
Slekten Aphanognathus Heller, 1927
Aphanognathus hiekei de Lisle, 1970
Aphanognathus laterotarsoides (Oberthür & Houlbert, 1915)
Aphanognathus minutigranosus Heller, 1927


== Eksterne lenker ==
(en) Aphanognathus i Global Biodiversity Information Facility 
Aphanognathus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Oversikt over artene
Bildegalleri
Elsters gate (Oslo)

Elsters gate er en kort gate i bydel Frogner i Oslo. Gaten går fra Neuberggata til Jacob Aalls gate. Den fikk sitt navn i 1901 og er oppkalt etter forfatter og forstmann Kristian Mandrup Elster (1841–1881). 2 er eneste nummer i bruk.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Elsters gate». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 153. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (E)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.