jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
IndyCar Series

IndyCar Series er en amerikansk racingklasse for formelbiler og det høyeste nivået innen formelbilracing i USA. Det nåværende mesterskapet ble grunnlagt av Tony George, eieren av Indianapolis Motor Speedway, og startet opp i 1996 som en konkurrent til CART under navnet Indy Racing League (IRL). Med henvisning til CARTs økende avhengighet av dyrt utstyr og utenlandske førere ønsket George å skape et alternativ med lavere kostnader. I 2008 ble IndyCar Series slått sammen med Champ Car World Series (tidligere CART). Mesterskapet styres av Indy Racing League.
I motsetning til Formel 1 er ikke IndyCar Series en åpen formel. IRL kontrollerer og spesifiserer chassis- og motorleverandørene som teamene er tillatt å bruke hver sesong, og valg av produsenter gjøres hvert tredje år. For tiden (2013) leverer Dallara chassis til alle teamene, mens motorene leveres av Honda og Chevrolet.


== Vinnere av mesterskapet ==
Noter til tabellene:'

Note 1:  - I 1996 lå Scott Sharp og Buzz Calkins likt i sammendraget ved sesongslutt og de ble erklært som delte vinnere av mesterskapet. Calkins hadde en seier mens Sharp hadde ingen, men regler for å avgjøre slike situasjoner eksisterte ikke.
Note 2:  - I 2006 lå Sam Hornish jr. og Dan Wheldon  likt i sammendraget ved sesongslutt. Denne gang hadde IndyCar regler på plass og Hornish vant mesterskapet ettersom han i sesongen hadde hatt flere seire enn Wheldon.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) IndyCar Series – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) IndyCar Series – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Sprengisandur

Sprengisandur er et høyfjellsområde på Island. Området avgrensa av Hofsjökull og Vatnajökull. Fjellvegen F26 Sprengisandur går her. Fortellinger og sagn fra dette området inspirerte poeten Grímur Thomsen til å skrive diktet «Á Sprengisandi», senere tonsett av Sigvaldi Kaldalóns.


== Eksterne lenker ==
Teksten til diktet Á Sprengisand
Aldeyjarfoss

Aldeyjarfoss er en foss nord på Island på den nordlige delen av Sprengisandur og det islandske høylandet.
En av de mest interessante trekka til fossen er kontrasten mellom de svarte basaltsøylene og det hvite vannet i fossen. I dette likner han på den mye mindre islandske fossen Svartifoss i Skaftafell nasjonalpark.
Elva Skjálfandafljót fell her en høyde på 20 m. Basalten hører til en lavaslette kalt Frambruni eller Suðurárhraun, hraun er et islandsk uttrykk for lava. 


== Eksterne lenker ==
(en) Aldeyjarfoss – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Aldeyjarfoss
Jernbane på Ny-Caledonia

Jernbanen på Ny-Caledonia besto av en smalsporet bane (sporvidde 914 mm eller 3 fot) på 29 kilometer mellom hovedstaden Nouméa og Païta på sørvestkysten av øya Grande-Terre. Planleggingen av banen ble startet allerede i 1884 av de franske koloniherrene med guvernør Pallu de la Barrière i spissen. Linjen var ment å skulle forbinde byene Nouméa og Bourail som ligger omkring 160 km fra hverandre.
Byggingen ble ikke påbegynt før 1901, og den første seksjonen på 17 kilometer mellom Nouméa ble og Dumbéa åpnet i 1904. Finansielle problemer gjorde at byggingen videre mot Bourail stoppet opp. I 1908 ytret kullgruveselskapet Société des Charbonnages de Nouvelle-Calédonie ønske om jernbaneforbindelse til gruvene nær Nondoué nord for Dumbéa, og foreslo en forlengelse av banen til Païta. Provinsforsamlingen på Ny-Caledonia godkjente forslaget, og arbeidet med forlengelsen startet i mai 1910. Forlengelsen innebar en ny bro på 79 meter og enda en tunnel (i tillegg til tunnelen på den første baneseksjonen). I januar 1914 åpnet forlengelsen til Païta, men utbruddet av første verdenskrig betød at planer om videre forlengelse av linjen ble skrinlagt for godt.
Trafikkgrunnlaget for banen var magert, og det varme fuktige klimaet tærte på infrastrukturen, noe som drev vedlikeholdskostnadene i været. Jernbanen gikk med underskudd hele tiden, og i 1939 ble det besluttet å legge den ned. Sporet ble imidlertid ikke fjernet, og i 1942 under andre verdenskrig ble banen nok en gang tatt i bruk. Denne gangen var det militære styrker fra USA som trengte transporttjenestene i forbindelse med krigen i Stillehavet. Etter krigens slutt i 1945 ble banen lagt ned for godt, og sporet ble fjernet. I dag finnes bare noen rester av stasjonsplattformer og banetraséen igjen, samt vrakrester av et damplokomotiv (bildet).


== Kilder ==
Georges Coquilat: Ma nouvelle Caledonie - La petit train (fransk) Besøkt 12. august 2017
Le Blog de Dumbéa: Histoire de train (franskspråklig blogg) Besøkt 12. august 2017
Kågsundet

Kågsundet (kvensk: Pangalannuora) er et sund som går mellom øyene Arnøya og Kågen i Skjervøy kommune og forbinder Lyngen i vest med Kvænangen i øst. I nordvest går Grunnfjorden med bygda Arnøyhamn inn og i sørvest går sundet Kjølmangen mellom øyene Kågen og Vorterøya. I nordøst går Lauksundet utover mellom øyene Arnøya og Laukøya og i sørøst har vi Skattørsundet mellom øyene Kågen og Skjervøya. På det smaleste mellom Singla på Arnøya og Vittnes på Kågen er sundet 1 300 meter bredt. Fjellene stiger bratt opp på begge sider av sundet. Singeltinden på Arnøya er 743 meter høy, og den nordligste av Kågtindan går opp til 999 meter.Hovedskipsleia og hurtigruteleia går gjennom Kågsundet.
Det er tatt initiativ for en undersjøisk tunnel under Kågsundet mellom Vittnes på Kågen og Haugen på Arnøya samt bru til Laukøya (Arnøy og Laukøyforbindelsen).


== Referanser ==
Jón Magnússon (politiker)

Jón Magnússon (født 16. januar 1859, død 23. juni 1926) var en islandsk politiker.
Han var statsminister på Island i to perioder. I sin første periode som medlem av Heimastjórnarflokkurinn, fra 4. januar 1917 til 7. mars 1922. I sin andre periode som medlem av  Íhaldsflokkurinn (en forløper for Selvstendighetspartiet), fra 22. mars  1924 til 23. juni 1926.


== Kilder ==
althingi.is:Jón Magnússon (islandsk)
Lauksundet

Lauksundet er et sund som går mellom øyene Arnøya og Laukøya i Skjervøy kommune. I sør grenser det mot Kågsundet. På det smaleste ved Hamnnes på Laukøya er sundet 600 meter bredt. Langs det meste av sundet ligger på Arnøya bygda Lauksletta mens Nikkeby ligger i sørenden av sundet på Laukøya. På Laukøya finner vi videre nordover de fraflyttede bygdene Hamnnes, Storelva og Hellnes.I forbindelse med initiativ for en undersjøisk tunnel under Kågsundet mellom Kågen og Arnøya, er det i planene også tatt med bru fra Hamnnes på Laukøya over til Lauksletta på Arnøya (Arnøy og Laukøyforbindelsen).


== Referanser ==
Maursundet

Maursundet (kvensk: Maarnuora, nordsamisk: Márnuorri) er et sund som går mellom Maurneshalvøya på fastlandet i Nordreisa kommune og øya Kågen i Skjervøy kommune. I sørvest grenser det mot sundet Kjølmangen og i nordøst munner sundet ut i Reisafjorden. På det smaleste helt i sørvest er sundet 850 meter bredt. Langs den sørvestre delen av sundet ligger på Kågen bygda Maursund mens Hamneidet ligger midtveis i sundet på fastlandssiden.Under sundet går den 2 122 meter lange Maursundtunnelen som på det dypeste er 92,5 meter under havnivå. Tunnelen ble åpnet 6. juli 1991 og erstattet fergeforbindelsen mellom Hamneidet på fastlandet og Flåten på Kågen.


== Referanser ==
Søsterhjemmet

Søsterhjemmet var en popgruppe fra Rognan i Nordland, først kjent som Boys Are Back og deretter Idle House.
Idle House sang på engelsk på sitt selvfinansierte debutalbum, men etter at de fikk kontrakt med Tylden & Co. i 1994, ble tekstene skrevet på norsk. Etter et album for Tylden & Co. skiftet Idle House navn til Søsterhjemmet, omtrent samtidig med at de fikk ny bassist, Torkild Sitter. Navneskiftet kom delvis av at bandet foretok en musikalsk stilendring og det faktum at et norsk navn føltes riktigere når tekstene var norske. Søsterhjemmet bosatte seg i Trondheim i 1995.
Søsterhjemmet fikk en hit med «Su-su-susa i hodet» sommeren 1997, produsert av Ulf Risnes fra Tre Små Kinesere. Den toppet Norsktoppen på NRK flere ganger på rad, og lå på 2.-plass på Hit 40 flere uker på rad. De var nominert til Spellemannprisen i 1998 i kategoriene årets popgruppe og årets låt, og hadde rykte som et bra liveband, med en rekke festival- og klubbjobber både hjemme og ute.
Bandets fjerde album ble igjen finansiert og utgitt av bandet selv, og hadde tittelen «I dag, i går, i morra» (2001). Da hadde bandet holdt på i elleve år, og de bestemte seg for å ta en pause og bedrive andre musikalske aktiviteter i stedet.


== Eksterne lenker ==
(en) Søsterhjemmet på Discogs 
(no) Søsterhjemmet på Rockipedia
Mädelegabel

Mädelegabel er et 2 645 meter høyt fjell i Allgäu-Alpene ved Oberstdorf. Toppen ligger i Bayern i Tyskland, men fjellet strekker seg også innover i Tirol i Østerrike. Sammen med Trettachtoppen (tysk navn: Trettachspitze) og Hochfrottoppen (Hochfrottspitze) danner fjellet Dreigestirn (De tre stjerner) i Allgauer Hauptkamm. 
Mädele kommer av Mähder, slåttemarker. Gabel (gaffel) kommer av det tretoppede fjellmassivet slik det ses fra nord, og derfra minner om en gaffel. Opprinnelig var Mädegabel navnet på samtlige tre toppene.

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mädelegabel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Levi (Finland)

Levi er et fjell og et vintersportssted i Kittilä kommune i Fjäll-Lappland i finsk Lappland. Verdenscupen i alpint har fra 2006 vanligvis sitt andre renn i sesongen i Levi, i november, etter at det første arrangeres i Sölden i Østerrike. (Renn ble arrangert seinere i sesongene 2003/04 og 2005/06). I 2007, 2010 og 2015 ble rennene flyttet på grunn av snømangel. 


== Bilder ==

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Levi, Finland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Magnús Guðmundsson

Magnús Guðmundsson ( født 6. februar 1879, død 28. november 1937) var en islandsk politiker. 
Han tok sin juridikum ved Københavns Universitet i 1907. 
Magnus var medlem av Alltinget for  valgkretsen  i Nordvest-Island fra 1916 til den dagen han døde i 1937. Han tjenestegjorde som fungerende statsminister på Island fra 23. juni 1926 til 8. juli 1926, og var medlem av det nå nedlagte Íhaldsflokkurinn. 
Han var industriminister i  regjeringen til  Jón Magnússon fra  1924 til 1927. Før det hadde han fungert som finansminister fra  1920 til 1922. Han var en av grunnleggerne av Selvstendighetspartiet og fungerte som justisminister   i den første regjeringen  Selvstendighetspartiet deltok  i, fra  1932 til  1934.


== Kilder ==
Althingi.is: Magnús Guðmundsson
Eggert Christopher Frederik Løvenskiold

Eggert Christopher Frederik baron Løvenskiold (også kalt Aga, født 5. juli 1788 på Vognserup, død 4. februar 1861 på Frederiksberg) var en danskfødt overførster og overhoffjegermester. 
Eggert kom til verden på Vognserup i Kundby i Sjælland som sønn av lensbaron Michael Herman Løvenskiold og Frederikke Juliane Marie komtesse Knuth-Knuthenborg (1755–1804). Han ble i 1790 utnevnt til kornett à la suite, og avanserte siden gjennom forskjellige militære grader, til han i 1804 ble forst- og jaktjunker og i 1809 kammerjunker. Ved farens død arvet han Holden Jernværk i Norge, og ble boende der til 1829. På grunn av økonomiske vanskeligheter, flyttet han siden tilbake til Danmark, hvor han ble utnevnt til hoffjegermester og overførster. 
Ved sin fratredelse i 1860 fra overførsterstillingen, ble Eggert utnevnt til overhoffjegermester, et embete som hadde stått vakant siden 1799.


== Fasaneri i Kongelunden ==
I 1841 opprettet han Europas første ville fasaneri i Kongelunden på Amager ved København. Fasaneriet var blitt flyttet fra Jægerspris det foregående år, og kom til å forsyne danske gods såvel som det danske kongehuset med flere hundre fasaner årlig. Midt i Kongelunden ble det etter overhoffjegermester Løvenskiolds død reist en minnestøtte over ham. Han ble begravet ved Nørre Jernløse kirke på Sjælland.


== Familie ==
Eggert giftet seg 8. august 1812 med komponisten Margrethe Frederikke Sophie Løvenskiold (1785–1876) fra Porsgrund. Hun var søster til stattholder i Norge Severin Løvenskiold. Blant deres barn var komponisten Herman Severin Løvenskiold.


== Referanser ==
Tryggvi Þórhallsson

Tryggvi Þórhallsson (født 9. februar 1889, død 31. juli 1935)  var en islandsk politiker. Han representerte Framsóknarflokkurinn. Han var statsminister på Island fra 28. august  1927 til 3. juni 1932.  


== Kilder ==
Althingi.is: Tryggvi Þórhallsson
Oslo sentrum baptistkirke

Oslo sentrum baptistkirke (tidl. Oslo 1. baptistkirke) ligger i Hausmanns gate 22, i Hausmannsområdet i utkanten av Oslo sentrum. 


== Kirkebygget ==
Kirketomten ble kjøpt i 1886 og kirken ble innviet i 1898. Den har ca. 120 sitteplasser i kirkerommet og ca. 80 på galleriet. Mye av utsmykningen er laget av Alfred Holte, som var medlem av menigheten. Bygningen har fire etasjer, pusset fasade og detaljer i nyromansk stil. Arkitekt var Marius Finstad Leyell. Kirken ligger inne i et kvartal som for øvrig rommer Elvebakken videregående skole, med fasade mot Hausmanns gate.


== Oslo 1. baptistmenighet ==
Oslo 1. baptistmenighet ble grunnlagt i 1884. Den har ca. 300 medlemmer i 2013. Menigheten har jevnlig gudstjenester på karensk, siden mange menighetsmedlemmer tilhører dette minoritetsfolket i Myanmar. Cirka halvparten av burmeserne i Norge er baptister.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Oslo byleksikon
M.C. Kirkebøe (2007). «Oslo 1. baptistkirke».  I Knut Are Tvedt og Øyvind Reisegg. Oslos kirker i gammel og ny tid (2. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 150-151. ISBN 978-82-573-1946-5. 


== Eksterne lenker ==
Menighetens nettsted
Ólafur Thors

Ólafur Tryggvason Thors (født 19. januar 1892, død 31. desember 1964), sønn av Thor Philip Axel Jensen, var en islandsk politiker som representerte Selvstendighetspartiet. Han  var statsminister på Island i flere perioder. 
Ólafur Thors var medlem av parlamentet fra 1926 til sin dødsdag i 1964. 
I hans lange karriere som politiker hadde han mange verv. Ólafur Thors sin første ministerpost var da fungerte som justisminister fra  14. november  1932 til 23. desember 1932. Han var industriminister fra 1939 til 1942. Han ble statsminister for første gang i 1942, han var da samtidig utenriksminister. I 1944 ble han statsminister for andre gang, også denne gangen var han utenriksminister. Han ledet denne regjeringen frem til 1947. I 1949 ble han statsminister for tredje gang, i denne regjeringen fungerte han som sosialminister fra 1949 til 1950. I 1950 overtok Steingrímur Steinþórsson som statsminister, i denne regjeringen var han fiskeri og industriminister. Han ble statsminister for fjerde gang i 1953, i denne regjeringen fungerte han som fiskeriminister. Denne regjeringen satt frem til 1956. Ólafur Thors ble statsminister for femte gang i 1959. Dette ble hans siste perioden som statsminister, regjeringen satt frem til 1963.
Ólafur Thors ledet Selvstendighetspartiet fra 1934 til 1961.  Han deltok på generalforsamlingen i FN i 1947 og 1948.


== Referanser ==


== Kilder ==
Biografi på Britannica Online Encyclopedia om Olafur-Thors (engelsk)
Althingi.is: Ólafur Thors
Sicyonia

Sicyonia er en slekt av reker. De regnes til en egen familie, Sicyoniidae. De lever i havet, som regel på en dybde mindre enn 200 m. Ingen av artene forekommer i Norge.
Sicyonia har liten økonomisk betydning. Sicyonia carinata fra Middelhavet smaker godt, men har et svært hardt skall. Sicyonia brevirostris blir fisket i det vestlige Atlanterhavet.
Molekylærgenetiske analyser viser at familien Sicyoniidae er en delgruppe av familien Penaeidae. Det kan derfor være nødvendig å splitte dagens Penaeidae i tre familier.
Den fossile slekten Mexicania i familien Sicyoniidae ble beskrevet i 2013. Den ble funnet i avsetninger fra øvre kritt i Mexico. I samme artikkel blir den systematiske stillingen til en annen fossil art, Sicyonia roemeri, diskutert. Den sistnevnte arten bør kanskje flyttes til Penaeidae.


== Litteratur ==
I. Perez Farfante (1985). «The rock shrimp genus Sicyonia (Crustacea: Decapoda: Penaeoidea) in the Eastern Pacific» (PDF). Fishery Bulletin. 83 (1): 1–79. ISSN 0090-0656. 
M. Tavares (2002). «Shrimps».  I K.E. Carpenter. The Living Marine Resources of the Western Central Atlantic: Introduction, molluscs, crustaceans, hagfishes, sharks, batoid fishes and chimaeras (PDF). 1. Roma: FAO. s. 279–283. ISBN 92-5-104825-8. 
K.Y. Ma, T.-Y. Chan og K.H. Chu (2009). «Phylogeny of penaeoid shrimps (Decapoda: Penaeoidea) inferred from nuclear protein-coding genes». Mol. Phylogenet. Evol. 53 (1): 45–55. ISSN 1055-7903. doi:10.1016/j.ympev.2009.05.019. 
S. De Grave m.fl. (2009). «A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans» (PDF). The Raffles Bulletin of Zoology: 1–109. ISSN 0217-2445. Arkivert fra originalen (PDF) 6. juni 2011. 
C. Tavares og J.W. Martin (2010). «Suborder Dendrobranchiata Bate, 1888».  I F.R. Schram m.fl. Eucarida: Euphausiacea, Amphionidacea, and Decapoda (partim) (PDF). 9A. Brill. s. 96–164. ISBN 978-90-04-16441-3. 
A. Garassino m.fl. (2013). «New decapod crustacean assemblage from the Upper Cretaceous (Cenomanian) of Chiapas, Mexico». Neues Jahrbuch für Geologie und Paläontologie, Abhandlungen. 269 (3): 261–270. ISSN 0077-7749. doi:10.1127/0077-7749/2013/0349. 


== Eksterne lenker ==
(en) Sicyonia – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Sicyonia i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Sicyonia hos Artsdatabanken 
(en) Sicyonia hos Fossilworks 
(en) Sicyonia hos ITIS 
(en) Sicyonia hos NCBI 
(en) Kategori:Sicyonia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
de Grave, Sammy, et. al., «A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans», i: Raffles Bulletin of Zoology. Suppl. 21, 2009, side 1–109
Kjeglespill

Kjeglespill er en sport eller et spill der utøveren ruller en kule over en flat, rektangulær bane for å treffe oppstilte kjegler. Det brukes ni kjegler, og målet er å velte flest mulig. Kjeglespill er en av verdens eldste konkurransespill, og blir sett på som forløperen til dagens bowling og petanque. Spillet har også gått under navnet kilebanespill. 
Selv om spillet minner mye om bowling fins det flere forskjeller. Kulen som benyttes er mindre, uten hull til fingrene. Antallet kjegler er heller ikke det samme, ni i kjeglespill, ti i bowling. Kjeglespillet utøves vanligvis på en spesialanlagt kjeglebane med tregulv, om lag 30 meter lang. 
Spillereglene har kunnet variere noe opp gjennom historien og fra sted til sted. En kjegle, kalt kongen, er større en de andre og både antallet kjegler veltet og kongens posisjon er viktig for poengberegningen.  


== Kjeglespill i Norge ==
Spillet kom til Norden med munkene i middelalderen. Det ble utover 1700- og 1800-tallet svært populært som selskapslek, først i overklassen, etterhvert i noe bredere lag av folket. I Norge blomstret spillet opp midt på 1800-tallet, da det ble bygget en rekke private kjeglebaner, spesielt i Christiania og omegn. Mange rikmannseiendommer fikk egen, innebygget bane. Her ble spillet kombinert med sosialt samvær, servering og drikk. Etter hvert anla også enkelte kroer og skjenkesteder egne baner.
I og rundt hovedstaden fantes det kjeglebaner på Kastellet, Ljabru, Malmøykalven, Nordstrand bad, Langaardsløkken, Sandaker, Sørenga, Wessels plass og en rekke andre steder. I Bergen fantes blant annet baner på lystgården Christinegård, på Neevengården asyl. I tillegg til disse er det også kjeglebaner i Chr. Michelsensgate (Foreningen af Kegleklubber) og på Engen (Selskabet Den Gode Hensigt). De to sistnevnte er fortsatt i full drift. Stavanger hadde stor kjeglebane i Klubbhagen, sentralt mellom Laugmannsgata og Asylgata. I Arendal fantes det en privat bane på Hisøya. Banen tilhørte foreldrene til Sam Eyde og lå på deres landsted Løvli.Det finnes fortsatt spor etter flere av de tidligere kjeglebanene: Banen på Langgaardsløkken (løkken Rolighed) i Oslo er restaurert (Professor Dahls gate 32). På Sandaker står fortsatt bygningen, ombygd til barnehage (Åsengata 21). På Ljabru og Nordstrand bad er fortsatt steinene fra grunnmurene synlige.


== Referanser ==


== Kilder ==
Kägelspelet i Nordisk familjebok (2. utgave, 1911)
Kägelspelets historia fra kjeglehallen i Finspång, Sverige


== Eksterne lenker ==
Arne Sunde: Om kjeglebaner på Nordstrand og i byen.
Brynmor Evans

Brynmor Evans (født 24. november 1972) er en norsk politiker og folkevalgt i Tromsø kommune for Miljøpartiet De Grønne. 
Han er født i Caerphilly i Wales, Storbritannia og oppvokst på Sortland i Vesterålen.
Ved kommunevalget 2011 ble Evans ble valgt inn som fast representant. I valgperioden 2013 - 2017 ble han første vara, etter Barbara Vögele og Terje Ingemar Traavik. Evans har tidligere vært vara til kommunestyret i Tromsø i perioden 1995–1999. 
Evans har hatt flere verv i Miljøpartiet De Grønne. Nasjonalt i partiet har han vært talsperson i periodene 1998–1999 og 2004–2005. Lokalt i Tromsø og Troms har han hatt flere styreverv fra 1995 og til dags dato. 
Evans var også ansatt som regionsekretær i 2013, med ansvar for Nord-Norge og Svalbard.


== Miljøvern og sivil ulydighet ==
Evans flyttet til Tromsø i 1994 og var da aktiv i Natur og Ungdom. 
Hovedsakelig jobbet Evans sammen med flere med å etablere en miljøvern-organisasjon for ungdom på Kola-halvøya i Russland, men var også aktiv i miljøspørsmål angående Nord-Norge og Tromsø.
Evans ble arrestert 6. juli 1995 på Tromsø lufthavn for å ha deltatt på en sivil ulydighets-aksjon for å sette søkelys på bruk av atomisbrytere til turistformål. Turistene som skulle med atomisbryteren «Jamal» på et cruise til områdene rundt Nordpolen mellomlandet i Tromsø før de skulle videre til Murmansk. Evans ble dømt i 1996 og sonet ti dager i Tromsø fengsel.


== Utdanning ==
I 1999 flyttet Evans til Oslo for å studere ved Høyskolen i Oslo hvor han ble utdannet til kommunalkandidat og gjennomførte bachelorgrad i offentlig styring.
Søndre gate (Trondheim)

Søndre gate (5–27, 4–28) er en gate i Midtbyen i Trondheim som har sitt løp, fra sør mot nord, fra Kongens gate til Kanalen. I gateløpets forlengelse fører bro over til Brattøra og Trondheim sentralstasjon.
Søndre gate krysser Dronningens gate, Thomas Angells gate, Olav Tryggvasons gate og Fjordgata. Carl Johans gate har sitt løp fra Søndre til Nordre gate, mens Brattørgata og Brattørveita går fra Krambugata til Søndre gate. I Søndre gate finnes flere restauranter og butikker. Gatens navn er noe misvisende da den løper langs en rett nord-sør-akse. Søndre gate løper parallelt med Nordre gate, som ligger et kvartal lenger vest.


== Interessante bygninger langs Søndre gate ==
Søndre gate 4–10 har antikvarisk verdi.

4: (Adresseavisens gård/Norges Bank) er fredet som kulturminne.
7 og 9: har antikvarisk klassifisering i klasse A.
15: var fra 1917 hovedkontor for Den norske Handelsbank. I dag har Danske Bank i Norge hovedkontor her.
24: er sammen med Gjelvangveita 7 og Storchveita spesialområde iht. Plan- og bygningsloven.


== Litteratur ==
Bratberg, Terje T. V. (2008). Trondheim byleksikon. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 525–526. ISBN 978-82-573-1762-1. 


== Eksterne lenker ==
(en) Søndre gate, Trondheim – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Mats Danielsen

Mats Danielsen (født 28. september 1992) er en norsk politiker som representerer Fremskrittspartiet. Han ble første gang innvalgt i Stavanger bystyre i 2011 og er fraksjonsleder i kommunalstyret for kultur og idrett. Danielsen har i tillegg vært formann i Rogaland FpU siden 2012. Danielsen er utdannet IT-konsulent og jobber i Eye-share. 
Danielsen har tidligere uttrykt sterke sympatier for Israel igjennom sitt arbeide i Fremskrittspartiets Ungdom.


== Folkevalgte verv ==
2011–2015 Medlem i Stavanger bystyre
2011–2015 Medlem i arbeidsutvalget for kommunalstyret for kultur og idrett i Stavanger kommune
2011–2015 Medlem i Kommunalstyret for kultur og idrett i Stavanger kommune
2011–2014 Medlem i Hundvåg bydelsutvalg i Stavanger kommune
2011–2015 Nestleder i Stavanger kommunes kunstutvalg


== Partiverv ==
2014– Varamedlem i Fremskrittspartiets Ungdoms sentralstyre
2012– Vararepresentant i Stavanger Fremskrittspartiet
2012– Fylkesformann i Rogaland Fremskrittspartiets Ungdom
2010–2011 Formann i Stavanger Fremskrittspartiets Ungdom


== Kilder ==
Ekte mørkeblå fra Hundvåg Arkivert 22. september 2013 hos Wayback Machine. – Aftenbladet.no