jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Munkerudveien (Oslo)

Munkerudveien (1–95, 2A–84) er en vei på Munkerud i bydel Nordstrand i Oslo. Den går sørover fra Bakkerudveien og ender som blindvei på sørsiden av Ljanselva.
Navnet ble vedtatt i 1904 og viser til Munkerud gård.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Munkerudveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 370. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Munkerudtunet (Oslo)

Munkerudtunet (6–20, 13–39) er en vei på Munkerud i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Nordstrandveien til Munkerud gård, som har gitt navn til området og til denne og flere andre veier. Navnet ble vedtatt i 1998.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Munkerudtunet». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 370. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Munkerudvollen (Oslo)

Munkerudvollen (1–29, 2–52) er en vei på Munkerud i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Oberst Rodes vei til Munkerudveien.
Navnet ble vedtatt i 1937 og vier til Munkerud gård.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 370. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Munkerudåsen (Oslo)

Munkerudåsen (1–41, 2–42) er en vei på Munkerud i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Breiens vei til Ole Moes vei.
Navnet ble vedtatt i 1926 og viser til Munkerud gård.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Munkerudåsen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 370. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Muselundgrenda (Oslo)

Muselundgrenda (1–11B, 2–20) er en vei på Sinsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei vestover fra Haraldsheimveien. Navnet ble vedtatt i 1996.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Muselundgrenda». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 370. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Château d’If

Château d'If, Slottet If eller bare If er en fransk festning bygd 1526-1529 på øya If i øygruppen Archipel du Frioul utenfor Marseille. 


== Beskrivelse ==
Før festningen ble bygd var øya ubebodd, men ble tidvis benyttet av fiskere. Festningen ble påbegynt i 1516 av kong Frans I og stod ferdig i 1529. Samme år som byggingen startet ble et neshorn sluppet i land på øya. Neshornet var en gave til pave Leo X fra Portugals kong Manuel I, som i sin tur hadde fått den fra India. Albrecht Dürer utarbeidet et tresnitt av neshornet basert på vitnemål.
Festningen måler 28 meter i firkant, i tre etasjer og med tre tårn. Også resten av den 30 000 kvadratmeter store øya er kraftig befestet.
Byggingen av festningen var ikke populært i Marseille som i avtalen om byens tilslutning med Frankrike var blitt lovet å selv få ta seg av sitt forsvar. Da kongen så begynte å bygge ble det sett på som en maktdemonstrasjon av ham.
Festningen kom aldri i kamp men oppfylte formodentlig en funksjon som avskrekkelse. År 1531 hadde Karl V planer om å angripe Marseille, men avstod.
Allerede i 1580 ble det bragt en fange på øya - det kan ha vært den første, adelsmannen Anselme, dømt for å ha konspirert mot monarkiet. Fra 1634 gikk festningen over til å bli et fengsel. Fengselet var på sin tid blant de mest fryktede i Frankrike. Prominente fanger kunne mot betaling sitte internerte i bekvemme gemakker i festningens øvre etasje. De aller fleste fangene bodde imidlertid under motbydelige forhold i festningens kjellerhuler. Under religionskrigen ble 3 500 hugenotter sendt til øya. 
Fengselet opphørte 1890 og ble gjort tilgjengelig for besøkende almenhet.


== Litteratur ==
Fengselet er også med i fortellingen om Greven av Monte Cristo av Alexandre Dumas. Fortellingen gjorde fengselet kjent over hele verden. Det er her hovedpersonen Edmond Dantès treffer sin læremester og velgjører, Abbé Faria, og det er herifra han etter Farias død klarer å flykte. Alexander Dumas baserer Edmond Dantès løst på virkelighetens José Custódio de Faria, navnelik med Abbe Faria, som under sin internering trente opp seg i illusjonistisk teknikk. Alexandre Dumas plasserer også Mannen med jernmasken på øya i romanen Le Vicomte de Bragelonne ou Dix ans plus tard. Virkelighetens mannen med jernmasken satt aldri fengslet her.


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Château d'If – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Château d'If – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Ministry of Culture database entry for Château d'If
Ministry of Culture photos
Informasjon fra marseille-tourisme.com Arkivert 16. juli 2011 hos Wayback Machine.
Official information incl. admission fees and open hours
Chateau d'If Tour- Sign about Man in the Iron Mask is at 1:30 into video.
Eikenga (Oslo)

Eikenga er en vei på Hasle i bydel Grünerløkka i Oslo. Den går mellom næringsbyggene sørvest for Hjalmar Brantings vei (Ring 3) og har forbindelse med resten av veinettet via Dronning Margretes vei. Dette var tidligere en del av Haslevangen, men ble skilt ut som egen vei i forbindelse med veiutbyggingen i området. Eikenga er en forklaring på navnet Økern.
Navnet ble vedtatt i 2010 etter at opprinnelig navneforslag var Teglverksveien.


== Referanser ==
Lagerkroken (Oslo)

Lagerkroken er en vei på Økern i bydel Bjerke i Oslo. Den går fra Økernveien til Økern torgvei.
Navnet ble vedtatt i 1976 og viser til lagerbygningene langs veien. Ingen hus har adresse Lagerkroken.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Lagerkroken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 324. ISBN 978-82-573-1760-7.
Konfliktåret 1648

Konfliktåret 1648 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1648.


== Pågående konflikter ==
Mandsjuinvasjonen av Kina (1618-1683)
Qing-dynastiet, Mongolene, Kongedømmet Joseon på den ene siden
Ming-dynastiet, Allierte jursjen-klaner, Kongedømmet Joseon, Mongolene. Nánmíng, Dōngníng, Zhou-dynastiet, (Shun-dynastiet) på den andre siden
Tredveårskrigen (1618-1648)
Protestantiske stater og allierte, Sverige, Frankrike, Böhmen, Danmark-Norge (1625–1629), Sachsen, Nederlandene, Kurpfalz, Braunschweig-Lüneburg, England, Skottland, Brandenburg-Preussen, Transilvania, Ungarske anti-habsburgske opprørere, Saporog-kosakker, Det osmanske riket på den ene siden
Romersk-katolske stater og allierte, Det tysk-romerske riket, Den katolske ligaen, Østerrike, Bayern, Spania og områdene deres, Danmark-Norge (1643–1645) på den andre siden


== Hendelser ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Kvistveien (Oslo)

Kvistveien (1–5, 2–6) er en vei på Løren i bydel Bjerke i Oslo. Det er en blindvei som går vestover fra snuplassen innerst i Spireaveien og fungerer som adkomstvei til en gruppe med hus på nordsiden av Dag Hammarskjølds vei (Ring 3). Navnet ble vedtatt i 1952.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Kvistveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 322. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (K)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Konfliktåret 1683

Konfliktåret 1683 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1683.


== Pågående konflikter ==
Mandsjuinvasjonen av Kina (1618-1683)
Qing-dynastiet, Mongolene, Kongedømmet Joseon på den ene siden
Ming-dynastiet, Allierte jursjen-klaner, Kongedømmet Joseon, Mongolene. Nánmíng, Dōngníng, Zhou-dynastiet, (Shun-dynastiet) på den andre siden
Den store tyrkiske krig (1683-1699)
Det tysk-romerske rike, Tsar-Russland, Polen-Litauen, Republikken Venezia, Det kosakkiske hetmanatet, Kongedømmet Ungarn, Kroatia, Spania, Serbiske opprørere, Albanske opprørere, Greske opprørere, Bulgarske opprørere på den ene siden
Det osmanske rike, Krim-khanatet på den andre siden


== Hendelser ==
Ferjesambandet Forvik–Tjøtta

Ferjesambandet Forvik–Tjøtta krysser ytre Vefsnfjorden, Trosundet, Mindværfjorden og Vevelstadsundet som del av fylkesvei 17 på Helgeland. Det betjener ferjekaiene Tjøtta, Mindtangen og Tro i Alstahaug kommune, og Stokkasjøen, Vågsodden og Forvik i Vevelstad. Sambandet drives av Boreal.Sambandet blir betjent av MF «Vannes» og MF «Tjøtta». Sommeren 2021 var MF «Sigrid» og MF «Alsten» supplerings- og erstatningsferjer. Hovedstrekningen Forvik–Tjøtta trafikkeres 4–11 ganger daglig i hver retning.


== Referanser ==
Konfliktåret 1699

Konfliktåret 1699 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1699.


== Pågående konflikter ==
Den store tyrkiske krig (1683-1699)
Det tysk-romerske rike, Tsar-Russland, Polen-Litauen, Republikken Venezia, Det kosakkiske hetmanatet, Kongedømmet Ungarn, Kroatia, Spania, serbiske opprørere, albanske opprørere, greske opprørere, bulgarske opprørere på den ene siden
Det osmanske rike, Krim-khanatet på den andre siden


== Hendelser ==
Jegersborgveien (Oslo)

Jegersborgveien er en vei på Bogstad i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går nordøstover fra Strømsbråtaveien nær dennes kryss med Sørkedalsveien like øst for Bogstad gård (nord for Jegersborgdammen).
Veien fikk navn i 2014 etter husmannsplassen Jegersborg.


== Eksterne lenker ==
Oslo kommune om nye navn i Sørkedalen 2014
Ulvengfaret (Oslo)

Ulvengfaret er en gangvei mellom Høybråten og Stovner i bydel Stovner i Oslo. Den går nordøstover fra Linjeveien på bro over Hovedbanen. Sør for Fossumveiens adkomstvei til Østre Aker vei dreier den østover og går til Stigenga, så nordover på bro over Østre Aker vei. Deretter går den dels gjennom, dels øst for friområdet sør for Stovner kirke før den ender i Stovnerfaret øst for kirken.
Navnet ble vedtatt i 2000 og viser til Ulvenga, som var slåtteeng for Øvre Stovner gård.


== Referanser ==
Byveien (Oslo)

Byveien  er et gammelt veidrag ved Bogstad i bydel Vestre Aker i Oslo. Det går i nord/sør-retning øst for Sørkedalsveien, forbi gårdene Søndre Skuggen, Nordre Skuggen, Strømsbråten, Jordbråten og Mælum.
Veiløpet faller delvis sammen med Strømsbråtaveien. Byveien er kjørbar til litt forbi Jordbråten i nord, og fortsetter derfra som ikke-kjørbar sti.
Dette går for å være den eldste hovedveien mot Sørkedalen, eldre enn Peder Ankers kjørevei. Det er ikke påvist akkurat hvor gammelt veiløpet er, men det er mistanke om at det kan stamme fra middelalderen. Mye av veien er innenfor et område Riksantikvaren ønsker å frede per 2014. Langs en god del av veien går et steingjerde i kistemur. Det finnes også stedvis rene alleer av trær (bjerk og noe lønn).
Navnet ble offisielt vedtatt i 2014. Ingen hus har adresse til veien. Dette er et område med spredt bosetning der de fleste hus har den generiske adressen Sørkedalen med et nummer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Oslo kommune om nye navn i Sørkedalen 2014 (PDF)
Oslo byleksikon
Riksantikvarens fredningsforslag for Bogstad gård og omgivelser
Skarskroken (Oslo)

Skarskroken er en vei i Maridalen i Oslo. Den går vestover på sørsiden av snuplassen på Skar og dreier så nordvestover inn i skogen, der den ender som blindvei.
Navnet ble vedtatt i 1989.
Følgende veinumre er i bruk: 6, 10, 16, 18, 21, 23, 25.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skarskroken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 508. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Skøyen torg (Oslo)

Skøyen torg er en plass på Skøyen i bydel Ullern i Oslo. Den ligger like ved Skøyen stasjon, rundt Drammensveien på nordsiden av Karenslyst allé. Navnet ble vedtatt i 2005.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skøyen torg». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 515. ISBN 978-82-573-1760-7.
Fraxinus xanthoxyloides

Fraxinus xanthoxyloides er en løvfellende busk eller lite tre i askeslekta.
Den blir opptil sju meter høy. De finnete bladene er som regel 8–12 cm lange, men kan være bare 2 cm. Det er 5–13 småblad. Blomsterstanden sitter sidestilt på forrige års greiner. Blomstringen skjer før løvsprett, og det finnes både tve- og enkjønnede blomster. Kronblad mangler, og hannblomstene har heller ikke begerblad. Frukten er en samara som 30–50 mm lang og 5 mm bred.
Arten vokser i tørre fjellskoger sammen blant annet ulike einerarter. Utbredelsesområdet er todelt (disjunkt). Den har en vestlig forekomst i Atlasfjellene i Marokko og Algerie og et østlig utbredelsesområde i fjellstrøkene i østlige Afghanistan, nordlige Pakistan og India, og Tibet. De nordafrikanske populasjonene blir av og til regnet som en egen art, Fraxinus dimorpha.


== Litteratur ==
«Fraxinus xanthoxyloides». Flora of China. Besøkt 8. mars 2015. 
P.H. Davis og I.C. Hedge (1971). «Floristic links between N. W. Africa and S. W. Asia» (PDF). Ann. Naturhist. Mus. Wien. 75: 43–57. ISSN 0255-0105. 
E. Wallander. «Afghan Ash or Algerian Ash - Fraxinus xanthoxyloides (G. Don) DC.». Oleaceae information site. Besøkt 8. mars 2015. 
«Southwestern Mediterranean Juniperus phoenicea Forest». Terrestial Biozones. Besøkt 8. mars 2015. 
«Northern Baluchistanian Pinus gerardiana Forest». Terrestial Biozones. Besøkt 8. mars 2015. 
«Fraxinus xanthoxyloides». The Plant List. Besøkt 8. mars 2015. 


== Eksterne lenker ==
(en) Fraxinus xanthoxyloides i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Fraxinus xanthoxyloides hos NCBI 
(en) Fraxinus xanthoxyloides hos The International Plant Names Index 
(en) Fraxinus xanthoxyloides hos Tropicos 
(en) Kategori:Fraxinus xanthoxyloides – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Fraxinus xanthoxyloides – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Fraxinus xanthoxyloides – detaljert informasjon på Wikispecies
Ford Fairlane

Ford Fairlane kan blant annet vise til:


== Motorkjøretøy ==
Ford Fairlane (Nord-Amerika)
Ford Fairlane (Australia)


== Se også ==
Fair Lane, Henry Fords hus og eiendom
The Adventures of Ford Fairlane, en 1990 spillefilm med Andrew Dice Clay, Priscilla Presley og Wayne Newton i hovedrollene
Fairlane Town Center
Vålegaten (Tønsberg)

Vålegaten (1-15, 2-18) er en 300 meter lang gate i Tønsberg. 
Gaten har fått navn etter den tidligere Våle kommune.
Ford Fairlane (Nord-Amerika)

Ford Fairlane er en bilmodell som ble solgt mellom 1955 og 1970 av Ford Motor Company i Nord-Amerika. Navnet er hentet fra Henry Fords eiendom, Fair Lane, nær Dearborn i Michigan.
Merkenavnet viser til en rekke forskjellige modeller i forskjellige størrelser. Fairlane var opprinnelig en full størrelse bil, men ble en mellomstørrelse fra og med modellåret 1962. Mellomstørrelsebilen ga opphavet til den australskbygde Fairlane i 1967, selv om den var ansett som en stor bil der.
Ford Fairlane ble bygget ved fabrikkene i Claycomo i Missouri og Milpitas i California i USA.


== Referanser ==
Det er meg du vil ha

Det er meg du vil ha er en norsk novellefilm fra 2014 regissert av Dag Johan Haugerud og skrevet av Sonja Evang, med Andrea Bræin Hovig i hovedrollen. Den handler om den 32 år gamle læreren Henriette (Hovig) som forelsker seg og innleder et forhold til en 15 år gammel elev. Rammen for filmen er at Henriette sitter på kjøkkenet i leiligheten sin og forteller historien sin til kamera, så filmen er dermed en lang monolog kun brutt av noen stemningsbilder fra Oslo som skisser opp en setting for historien. Filmen hadde premiere 13. juni 2014, og fikk terningkast fire både av Dagbladet, NRKs Filmpolitiet og Aftenposten.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Det er meg du vil ha på Internet Movie Database 
(no) Det er meg du vil ha i Nasjonalbibliotekets filmografi 
(no) Det er meg du vil ha hos Filmfront 
(nl) Det er meg du vil ha på MovieMeter 
(en) Det er meg du vil ha på AllMovie 
(en) Det er meg du vil ha på Rotten Tomatoes 
(no)  Det er meg du vil ha hos Filmweb
Bredhodekamelhalsflue

Bredhodekamelhalsflue er en meget sjelden og sterkt truet insekt-art. Den ble for aller første gang funnet i Norge i 2015, i skogen i Grane på Helgeland. Arten er sjelden og sterkt truet også i Sverige.
Bredhodekamelhalsflue er særdeles sårbar for habitatendringer, siden den flyr lite og er svært stasjonær. Det betyr at arten har liten spredningsevne og den er følgelig avhengig av at skogen forblir urørt. Den står nå på Norsk rødliste for arter.Bredhodekamelhalsfluen ble oppdaget av forskere på en urgammel furu i det statseide skogområdet Danielåsen. Skogen er et statseid skogområde på Helgeland og er tidligere kartlagt av biologer for vern. Etter funnet av Bredhodekamelhalsfluen har WWF gått inn for at denne skogen må vernes for all fremtid. I juni 2015 ble funnet publisert i et fagtidsskrift .


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bredhodekamelhalsflue i Encyclopedia of Life 
(en) Bredhodekamelhalsflue i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Bredhodekamelhalsflue hos Artsdatabanken 
(sv) Bredhodekamelhalsflue hos Dyntaxa 
(en) Bredhodekamelhalsflue hos Fauna Europaea 
(en) Bredhodekamelhalsflue hos NCBI 
(en) Kategori:Inocellia crassicornis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Avisåret 1798

Avisåret 1798 er en oversikt over etableringer, nedleggelser, hendelser, prisvinnere og personer med tilknytning til aviser i 1798.


== Hendelser ==


== Fødsler ==
Líbero Badaró, italiensk-brasiliansk lege, botaniker, journalist og politiker (død 1830)


== Dødsfall ==
Ulrika Kalte

Maria Ulrika Kalte (født 19. mai 1970 er en svensk tidligere fotballspiller. Kalte, som var spiss, har spilt for de svenske klubbene Hammarby IF DFF og Älvsjö AIK FF, japanske Shiroki FC Serena, samt for Sveriges kvinnelandslag i fotball.


== Landslagskarriere ==
Kalte spilte første landslagskamp 22. mai 1989, da Sverige slo England 2–0 på Wembley Stadium. Kalta spilte også for Sverige under VM i 1995, hvor Sverige ble slått ut i kvartfinalen, og deltok for Sverige under OL i 1996. Kalte har sammenlagt 56 kamper og 20 scoringer for Sverige.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ulrika Kalte – Olympedia 
(en) Ulrika Kalte – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(sv) Ulrika Kalte – Sveriges olympiske komité 
(en) Ulrika Kalte – FIFA 
(en) Ulrika Kalte – WorldFootball.net 
(de) Ulrika Kalte – Soccerdonna 
(en) Ulrika Kalte – FBref
Nic Waals vei (Oslo)

Nic Waals vei  er en planlagt vei på Ensjø i bydel Gamle Oslo. Den skal gå nordøstover fra Ensjøveien til Petersborgplassen.
Navnet ble vedtatt i 2012 og viser til barnepsykiateren Nic Waal. Kartmarkeringen viser beliggenheten, men gateløpet er ikke skiltet per 2015.


== Eksterne lenker ==
Oslo kommune om navnevedtak 2012
Bydel Gamle Oslo om navnevedtak 2011
Hans Jeschonnek

Hans Jeschonnek (født 9. april 1899 i Hohensalza, død 19. august 1943 i Lager Robinson i Goldap) var en tysk generaloberst. Han var 1939–1943 sjef for Luftwaffes generalstab.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Jeschonnek var sønn av en Studienrat. Broren var den senere marineinspektør viseadmiral Gert Jeschonnek. 


=== Karriere ===
Jeschonnek meldte seg i en alder av 15½ år til Kadettenanstalt Lichterfelde og til fronttjeneste under første verdenskrig. Han tjenestegjorde i 3. Niederschlesisches Infanterie-Regiment Nr. 50 og ble i september 1914 forfremmet til løytnant. Sommeren 1917 gikk han over til landets luftstridskrefter, og deltok i grensekampene i Oberschlesien etter krigens slutt.
Etter overføringen til Reichswehr var han offiser i kavaleriet. Han var sin årgangs beste under generalstabsutdannelsen.Deretter arbeidet han Reichswehrministerium i den avdeling som organiserte den hemmelige oppbygningen av det forbudte luftvåpenet. I 1933 ble Jeschonnek adjutant til statssekretæren i Reichsluftfahrtministerium, Erhard Milch.
I 1935 ble han forflyttet til Fliegergruppe Greifswald, og overtok i oktober 1936 som Kommodore den der oppsatte opplæringsskvadron. I 1937 vendte  Jeschonnek tilbake som avdelingsleder ved Reichsluftfahrtministerium, der han i februar 1938 ble sjef for Luftwaffenführungsstab og i november 1938 ble forfremmet til oberst.


=== Annen verdenskrig ===
Jeschonnek var som generalstabssjef (utnevnt 1. september 1939) sterkt involvert i planleggingen og gjennomføringen av Luftwaffes krigføring i Polen 1939, Frankrike 1940, Storbritannia 1940–1941 og Sovjetunionen 1941–1943. Da Polen var beseiret i slutten av september 1939 fikk Jeschonnek Ridderkorset. I Polen og Frankrike hadde Luftwaffe høstet store triumfer, men over Storbritannia og Sovjetunionen viste Luftwaffes logistiske problemer seg, og tapene av flypersonell og materiell tiltok. Jeschonnek og Luftwaffes sjef, Hermann Göring, fikk skarp kritikk fra Adolf Hitler. Luftwaffe tapte med tiden evnen til å støtte det tyske artilleriet og infanteriet. Jeschonnek ble stadig mer desillusjonert og klaget på Görings inkompetente lederskap.
 
Natten mellom den 17. og den 18. august 1943 gjennomførte Royal Air Force Operation Hydra innenfor rammene av Operation Crossbow. RAF bombet rakettforskningsbasen i Peenemünde, men foretok først en skinnmanøver med 20 Mosquito-fly over Berlin. Jeschonnek gav ordre om at Berlins luftvern skulle beskyte de fiendtlige flyene, noe som innebar at 148 tyske nattjaktfly risikerte å havne i skuddlinjen. Kort etter å ha fått kjennskap til angrepsbølgen mot Peenemünde begikk Jeschonnek selvmord ved å skyte seg.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Andra världskriget. Lund: Historiska Media. 2012. ISBN 978-91-86297-99-2. 
Das Personenlexikon zum Dritten Reich (tysk). Frankfurt am Main: Fischer Taschenbuch Verlag. 2007. s. 287. ISBN 978-3-596-16048-8. 
Who's Who in Nazi Germany (engelsk). London: Routledge. 2002. ISBN 0-415-26038-8. 


== Eksterne lenker ==
(en) Hans Jeschonnek – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Her er Harold

Her er Harold (svensk: Här är Harold) er en norsk-svensk filmkomedie fra 2014 skrevet og regissert av Gunnar Vikene, basert på romanen Saganatt av Frode Grytten. Filmen handler om møbelselgeren Harold (Bjørn Sundquist) som får livsverket sitt ødelagt av at IKEA etablerer seg på nabotomten, og derfor bestemmer seg for å kidnappe IKEA-grunnlegger Ingvar Kamprad (Björn Granath). Filmen hadde premiere 31. oktober 2014, og fikk terningskast fem av VG og fire av NRKs Filmpolitiet og Aftenposten. Janove Ottesen, frontfigur i Kaizers Orchestra, har komponert film-musikken til denne filmen.


== Rolleliste ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Her er Harold på Internet Movie Database 
(no) Her er Harold i Nasjonalbibliotekets filmografi 
(no) Her er Harold hos Filmfront 
(sv) Her er Harold i Svensk Filmdatabas 
(nl) Her er Harold på MovieMeter 
(en) Her er Harold på Rotten Tomatoes