jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Aleksi Ojala

Aleksi Ojala (født 9. desember 1992) er en finsk friidrettsutøver som konkurrerer i kappgang. Han representerte landet sitt under VM i friidrett 2015 i Beijing, der han ikke fullførte 50 kilometer kappgang.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Aleksi Ojala – Olympedia 
(en) Aleksi Ojala – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Aleksi Ojala – World Athletics
Lukáš Gdula

Lukáš Gdula (født 6. desember 1991) er en tsjekkisk friidrettsutøver som konkurrerer i kappgang. Han representerte landet sitt under VM i friidrett 2015 i Beijing, der han ble diskvalifisert på 50 kilometer kappgang.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lukáš Gdula – Olympedia 
(en) Lukáš Gdula – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(cz) Lukáš Gdula – Tsjekkias olympiske komité 
(en) Lukáš Gdula – World Athletics
Martin Tišťan

Martin Tišťan (født 12. november 1992) er en slovakisk friidrettsutøver som konkurrerer i kappgang. Han representerte landet sitt under VM i friidrett 2015 i Beijing, der han ble diskvalifisert på 50 kilometer kappgang.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Martin Tišťan – Olympedia 
(en) Martin Tišťan – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Martin Tišťan – World Athletics
Fjonelva

Fjonelva er ei kort elv i Sveio kommune i Hordaland. Den er 206 meter lang og renner fra Vigdarvatnet til Fjonavika i Ålfjorden. Elva har et nedbørfelt på 90,44 km² og middelvannføringen ved munningen er 4,49 m³/s. Fjonelva er nederste del i et vassdrag som har utspring fra Fiskevatnet, rundt halvannen kilometer nord for Aksdal i Tysvær kommune, og som renner mot vest til Stakkastadvatnet, deretter nord til Vigdarvatnet, og til slutt mot øst gjennom Fjonelva til Ålfjorden.
Sør for elvemunningen ligger Fjon Bruk AS, som er et av Norges største settefiskanlegg. Bruket får sin vannforsyning fra Vigdarvatnet, med inntak fra en demning i Fjonelva like nedenfor utløpet fra vatnet. Vassdraget var tidligere stengt for oppgang av anadrom fisk, men i 1999 ble det bygget en laksetrapp forbi demningen.


== Referanser ==
Aleksandr Jargunkin

Aleksandr Jargunkin (født 6. januar 1981) er en russisk friidrettsutøver som konkurrerer i kappgang. Han skulle representere landet sitt under VM i friidrett 2015 i Beijing, i 50 kilometer kappgang, men kom seg aldri dit fordi han testet positivt for EPO.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Aleksandr Jargunkin – World Athletics
Gao Xinglong

Gao Xinglong (født 12. mars 1994) er en kinesisk friidrettsutøver som konkurrerer i lengdehopp. Han representerte landet sitt under VM i friidrett 2015 i Beijing, der han ble nummer 4 i lengdehopp.
2021Gao Xinglong tok delt 17. plass for Kina i lengdehopp under Sommer-OL 2020 i Tokyo.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gao Xinglong – Olympedia 
(en) Gao Xinglong – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Gao Xinglong – World Athletics 
(en) Gao Xinglong – Diamond League
Navneduk

Navneduk er betegnelsen på et brodert tekstil, hvor broderiene som regel er tall, bokstaver, border og ulike motiv, som blomster, fugler og dyr. Å brodere en navneduk var opprinnelig en metode for å lære seg og huske broderiteknikker og mønstre.


== Historikk ==
I Europa vet man at navneduker har blitt brodert siden 1500-tallet. Den første daterte navneduken man kjenner til fra Norge er fra år 1700, men sannsynligvis begynte man med dette i Norge på 1600-tallet.Navneduken var opprinnelig en metode for å samle inn og «notere» ned et mønster. Når en syerske så et interessant mønster, ville hun raskt brodere ned en kopi av dette på sin duk, for å kunne selv bruke mønsteret videre i andre sammenhenger. Det var først og fremst kvinner fra borgerskap og velstående bondemiljøer som broderte navneduker, da finere håndarbeid var blant de få aktivitetende som ble ansett som passende for en velstående kvinne.
Utover 1600-tallet gikk navnedukbrodering over til å være en del av opplæringen for unge jenter fra samfunnets øvre sjikt. Navneduker ble brodert i alderen 6 til 14 år, men stort sett i 9-11-årsalderen. Undervisningen skjedde først i hjemmet, og etter hvert også i små privatskoler.
Ved innføring av byskoleloven i 1848 ble håndarbeid en del av undervisningen for jenter,  og i byskolene ble håndarbeidet lovfestet som fag i 1889, med navnedukbrodering som pensum i 4. klasse. Med dette blir brodering av navneduk også en del av undervisningen til jenter fra ulike sosiale og økonomisk lag. Ved innføringen av enhetsskolen i 1936 håndarbeidsundervisning obligatorisk for alle jenter.


== Mønster og utforming ==
På navnedukene finner man ofte brodert inn alfabetet, tallrekker, navnet til den som har brodert og navn på familiemedlemmer. På navneduker i England og USA finner man også ofte religiøse innskrifter, men dette er mindre vanlige på de norske navnedukene. Jenter brukte også gjerne sin mors navneduk som inspirasjon til å brodere ens egen.
I de tidlige navnedukene ser vi en stor variasjon i bruk av ulike stingtyper, som korssting, petit points, dronningsting, hullsting, plattsøm og austmannarenning, men dette forenkles utover 1800-tallet, og de senere navnedukene er dominert av korssting.


== Referanser ==
Norsk Ordinært Skipsregister

Norsk Ordinært Skipsregister (forkortet NOR) ble opprettet 1. august 1992, sammen med Norsk internasjonalt skipsregister (NIS) utgjør de skipsregisteret og er en underavdeling i Sjøfartsdirektoratet.  NOR-registeret foretar registrering, kontroll og tilsyn av skip. I 2014 hadde de  rundt 18 000 registrerte fartøy.
Skipsregisteret NIS/NOR er et realregister på lik linje med tinglysingen av fast eiendom og må således ikke forveksles med Småbåtregisteret.
Skipsbyggerregisteret (BYGG) er et register for skip som er under bygging eller prosjektering. Skipsbyggerregisteret er underlagt Norsk Ordinært Skipregister.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Sjøfartsdirektoratet, Norsk Ordinært Skipsregister
Søk i registret
Storhaugen (bygd)

Storhaugen er ei bygd i Målselv, som tidligere også inkluderte Rognmoen. Fram til tusenårsskiftet var det her et aktivt ungdomslag, som også ga ut avisa Storhaugens tidende.


== Innbyggere ==
Rundt Storhaugen er det rundt 40 innbyggere, tar man med Rognmoen, Myrvoll og Brandskognes er tallet på rundt 100. Tidligere drev mange gårdsdrift, nå er gårdene nedlagt og folk er i annet arbeid.


== Grender ==
Foslia
Foshaug
Årskog
Hauglia
Lunderamsa

Lunderamsa er en gravrøys fra bronsalder eller eldre jernalder.  Den ligger på Kråkerøy i Fredrikstad kommune. Gravrøysen ligger på rundt 55 meter over havet. Den har et vidt utsyn over sjøen. Den er klassifisert som en langrøys, 35,5 meter lang, 5,5 meter bred og er idag rundt 1,5 meter høy. Røysen er orientert nord-sør. Opprinnelige partier av kantmuren er fremdeles inntakt bak nedraste og utkastede stenmasser. 14 meter sør  for nord-enden ligger et gravkammer. Gravkammeret er ca. 1,8 meter langt og ca. 60 cm bredt. Gravkammeret er en kistegrav av stående steinheller. Kammeret er avdekket og ligger idag åpent.
Lettest adkomst er fra krysset Kråkerøyveien (Fv108) og Trolldalen. Herfra går sti ca. 500 m sør til sørvest til Lunderamsa. Røysa ligger på det høyeste punktet på åsen.


== Eksterne lenker ==
«Lunderamsa». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Have Germanerne invandret til Skandinavien fra nord eller fra syd?

Have Germanerne indvandret til Skandinavien fra nord eller syd? var en forelesning holdt av Ludvig Kristensen Daa under det nordiske naturforskermøtet i Christiania i 1868. Den kom senere på trykk.Avhandlingen var Daas bidrag til kritikken av innvandringsteorien til P.A. Munch og Rudolf Keyser. Daa tok i bruk etnologiske og geografiske kilder i sin argumentasjon mot at den norrøne stammen skulle ha innvandret til Skandinavia fra nord og øst omkring 6-700 år før Kristi fødsel. Han mente at topografien i de aktuelle innvandringsområdene gjorde det umulig for en stamme på vandring å ta seg frem. Han satte bl.a. spørsmålstegn ved hvorvidt en stamme på vandring fra Russlands indre kunne tilegne seg den maritime kunnskapen som ville ha vært nødvendig for å ta seg fram langs kysten av Hålogaland og over Ålandshavet.
Foredraget har blitt kalt en gravtale over Keyser og Munchs innvandringsteori. Foredraget bidro sterkt til at fagfolk i stor grad var gått bort fra teorien innen tiårets slutt.


== Referanser ==
Waxholmsbolaget

Waxholmsbolaget. egentlig Waxholms Ångfartygs AB, er et kommunalt eid svensk rederi, eid av Stockholms läns landsting og er ansvarlig for sjøveis offentlige transport i Stockholms skjærgård og Stockholms havn, totalt i en region som strekker seg mellom Arholma i nord til Landsort i sør,og om sommeren anløpes rundt 270 ulike brygger i dette området. 
Selskapet eier 21 ferger, og fire båter for linjen Djurgårdsfärjan, mens opereringen av de enkelte fartøyene er satt ut til ulike kontraktører, hvor noen av disse også eier sine egne skip. Til sammen brukes et 40-talls ulike fartøyer i den trafikken selskapet er ansvarlig for. Selskapet frakter rundt 4,3 millioner reisende i året, hvorav havnetrafikken med Djurgårdsfärjan utgjør rundt 2,5 millioner passasjerer årlig.Waxholmsbolaget ble dannet i 1869 på grunnlag av Djurgårdens Ångbåts-Aktie-Bolag, som ble etablert i 1849. Stockholms läns landsting har eid selskapet siden 1967. I 1970 tok Waxholmsbolaget over Djurgården-fergene. Selskapet har sitt hovedkontor i det gamle tollhuset på Blasieholmen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(sv) Offisielt nettsted 
(en) Waxholmsbolaget – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Insula (bygning)

en insula (flertall: insulae) var en murleiegård for vanlige innbyggere i antikkens Rom og andre byer i Romerriket, mens domus, énfamiliehuset, var for den velstående overklassen. Ordet insula kommer fra latin og betyr opprinnelig øy, og blokkene var ofte store og bygd sammen så de kunne fylle et helt kvartal, nesten som en øy i byen.Allmuen i Rom var trengt sammen på et relativt lite område, bymuren begrenset utvidelse på bakkenivå, og det var nødvendig å bygge tett og høyt for å få boliger til alle, dette ga også best inntjening for huseierne. Blokkene var gjerne oppført i flere etasjer, og kunne ha kommersielle virksomheter, som butikker og tavernaer, i første etasje og leieboere i rom og leiligheter i de øvre etasjene. De nederste etasjene var mest solid bygget, og inneholdt leiligheter for bedrestilte borgere. Disse leilighetene hadde pumpeanordninger som sørget for vannforsyning, mens leieboerne i de øvre etasjene måtte bruke offentlige vannkilder og avtreder.Den romerske dikteren Martial refererte flere ganger til seg selv og andre fattige som måtte bo aller øverst i de dårligste rommene i leiegårdene. I et av diktene skriver han om en kjenning som måtte gå 200 trappetrinn for å komme hjem. Dette kan være en satirisk poets overdrivelse, men faktum er at flere keisere innførte lover som skulle begrense høydene på leiegårdene. Augustus bestemte at en insula kunne være maksimum 70 romerske fot høy, det vil si rundt 21 meter, eller minimum sju etasjer. Dette tyder på at denne høyden var overskredet mange nok ganger til å kreve en regulering.En insula var som regel oppført av en huseier som ikke selv bodde i bygningen, men som var interessert i mest mulig profitt, og derfor bygget husene raskt og av til dels dårlige materialer. Et typisk eksempel på en slik hushai er Cicero, som eide et mangfold av insulae. Han skal ha vært kynisk og bare interessert i fortjeneste, ikke i leieboernes sikkerhet. Den romerske historikeren Strabon har beskrevet hvordan det gikk en endeløs strøm med leveranser av byggematerialer inn til byen, for å erstatte insulae, som stadig kollapset.Det finnes bare en håndfull delvis bevarte insulae. Tre av dem hadde opprinnelig fire etasjer, én av dem hadde fem. De best bevarte blokkene er i Ostia Antica, Romas havneby ved Tiberens munning. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Insula – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Dr. Jeffrey A. Becker om insula på khanacademy.org Arkivert 4. februar 2019 hos Wayback Machine. Besøkt 3. februar 2019
Politivitenskap

Politivitenskap er et flervitenskapelig felt, som i moderne forstand studerer politiets virksomhet i og utenfor politiorganisasjonen.


== Historie ==
Begrepet politivitenskap oppstod først i den tyske formen Polizeiwissenschaft tidlig på 1700-tallet. Det ble definert som studiet av samfunnets indre orden og omfattet et bredt spekter av temaer innen offentlig rett, administrasjon, økonomi, folkehelse og byplanlegging. Det overlappet med disiplinen Verwaltungswissenschaft. Det må nevnes at selve begrepet politi på den tiden hadde en annen og langt bredere betydning enn begrepet fikk fra fremveksten av et moderne politivesen.
Sent på 1900-tallet har begrepet politivitenskap blitt tatt i bruk i en ny og snevrere betydning, som gjelder politimessige forhold i moderne forstand. I Norge ble begrepet innført i 2006 ved innføringen av masterutdanning ved politihøgskolen i Oslo. Forhold som angår politiet betegnes på norsk tradisjonelt med ordet politimessig, men innen politivitenskap fra 2006 brukes også nyordet polisiær.


== Politivitenskap i Norge ==
Politihøgskolen tilbyr et masterstudium i politivitenskap på 120 studiepoeng. Studier er et
deltidsstudium over fire år og er organisert i ni emner som bygger på
hverandre. Studiet fokuserer blant annet på politimessig virksomhet og praksis, politi som kunnskapsstyrt organisasjon, etterretning, analyse og evaluering.
Politihøgskolens forskningsavdeling har delt forskningen inn i fire områder som den mener er viktig satsingsområder i utviklingen av politivitenskapen. Disse er:

«Politiet som samfunnsinstitusjon»
«Politiets organisasjon, kultur og atferd»,
«Politiets strategier»
«Politiets utfordringer». Områdene kan romme en rekke problemstillinger og bidrag fra ulike fag.Forskere ved Politihøgskolen har gitt ut boken Innføring i politivitenskap i 2014. Tidsskriftet Nordisk politiforskning startet i 2014, og kommer med to nr i året.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
phs.no, Politihøgskolen
Kragerø Kunstskole

Kragerø Kunstskole AS er en privat kunstskole, heleid av Kragerø kommune. Skolen er godkjent av Utdannings- og forskningsdepartementet og Statens lånekasse for utdanning. Skolen startet opp 2012 og gir et grunnlag for videre studier innen kunst-, design-, arkitektur- og kulturfag.
Den gir to-årig utdanning i skulptur, land  art, maleri, tegning, foto og digital kunst. Skolen ligger sentralt på bryggekanten i et nyoppusset lokale i Kragerø. Undervisningens mål er å danne et fundament for å oppøve grunnleggende ferdigheter i ulike uttrykksformer.
Fagene er delt i følgende hovedområder: 

2 –dimensjonale fag:
Tegning
Farge
Maleri
3-dimensjonale fag:
Skulptur
Modellbygging
Konsept/rom
Glass og keramikk
Digitale teknikker:
Grafisk design
Fototeknikk
Performance / video
Kunsthistorie og teori:
Kunsthistorie
Filosofi og teori
Prosjekt:
Landart
StudieturSkolen samarbeider med Southampton Solent University og University of Wolwerhapton.
Gjennom ulike prosjekter har skolens studenter fått vise sine arbeider i det offentlige rom.


== Eksterne lenker ==
Skolens nettsted
Marque

Marque er en 31,6 km lang elv nord i Frankrike, og en av sideelvene til Deûle fra høyre. Den har sitt utspring nær landsbyen Mons-en-Pévèle. Elven renner gjennom departementet Nord og gjennom de østlige delene av storbyområdet til Lille. Den renner nordover gjennom landsbyene Pont-à-Marcq, Tressin, Croix og Marcq-en-Barœul, og munner til slutt ut i Deûle i Marquette-lez-Lille.


== Referanser ==
Drekkameratene

Drekkameratene var et norsk partyband med tilhørighet på Romerike. Tekstene omhandlet for det meste om fyll, men også om kvinner. Bandet hadde flere konserter rundt om på Romerike på  90-tallet, med sjangeren de kalte «drekkapønk». På slutten av 90-tallet var Drekkameratene fast husband for supporterklanen til Lillestrøm Sportsklubb, Kanarifansen. Bandet sluttet å spille konserter i 2002, men ble gjenforent i 2010 med en konsert på utestedet Martins i Lillestrøm. I tillegg til de to albumene som ble utgitt i henholdsvis 1996 og 1999, har det blitt utgitt et samlealbum, samt remastrede utgaver av albumene fra 1996 og 1999 på streamingtjenester.
I en episode av såpeserien Hotel Cæsar  i 1999, ble sangen «Drekkadag 99» brukt som bakgrunnsmusikk under karakterene «Albert» og «Victorias» fest.


== Diskografi ==
1996: Vol 0,5
1999: Drekker mer!


== Eksterne lenker ==
Drekker mer Rockipedia
Drekkameratene gjenforenes Romerikes Blad
Perfekt til vorspiel Romerikes Blad 1996
Drekker jula inn Romerikes Blad 18. desember 1997
Fremdelses tørste Romerikes Blad 1999
Drekker mer!

Drekker mer! er et musikkalbum av bandet Drekkameratene utgitt på plateselskapet Drekkords i 1999.
Albumet ble anmeldt av anmelder Nils Aasheim fra Romerikes Blad i 1999, anmeldelsen var lunken, og albumet fikk en treer på terningen.


== Sporliste ==
Drekkadag '99
Øl Øl Øl
Hvis Jeg Ikke Får Øl...
Drekkaland
Hold Kjeft Og Drekk!
Ikke En Dråpe I Dass
Drekkameratenenes Drekkasang
Ut Å Drekka Øl
Ville Jo Bare Drekka Øl
Drekkatur
En På Krita
Steinar Og Tom
Fin
Drekk Deg Glad
Drekkakveld
Drekkamerat 2


== Eksterne lenker ==
Drekker mer! Rockipedia
Drekka pønk Anmeldse av albumet, Romerikes Blad 1999
Grand Prix Cycliste de Montréal 2015

Grand Prix Cycliste de Montréal 2015 var den 6. utgaven av sykkelrittet Grand Prix Cycliste de Montréal. Rittet gikk over 205 km den 13. september 2015.


== Lag ==
I tillegg til de 17 WorldTourlagene ble fire lag invitert til å delta:


== Resultater ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
(en) Grand Prix Cycliste de Montréal 2015 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Grand Prix Cycliste de Montréal 2015 - ProCyclingStats 
(en) Grand Prix Cycliste de Montréal 2015 – Cycling Quotient
Båntjern

Båntjern er et skogstjern i Nordmarka i Oslo, sør for åsen Vettakollen, rett nord for bebyggelsen i området Vettakollen i bydel Vestre Aker. Båntjern er 190 meter langt og 9 meter dypt. Ved vannet er en liten badeplass med slengtau, grill og søppelkasser. Navnet skal henge sammen med gamle fortellinger om utburder, gjenferd av udøpte spedbarn som ble satt ut i skogen for å dø. 


== Området omkring ==
Litt lenger vest for Båntjern går en sti til toppen av Vettakollen der det er utsikt over Oslofjorden og Bunnefjorden. Sørvest for Båntjern ligger Riis skjerp, en liten, nedlagt gruve. Ankerveien, en 20 kilometer lang vei mellom Bærums Værk og Hammeren i Maridalen fra 1790-tallet, er en av Oslo-områdets mest benytta turveier. Den går blant annet forbi Båntjern og Sognsvann. Båntjernveien er en kjørevei i bebyggelsen på Vettakollen. Den fortsetter som turvei i skogen som en del av Ankerveien.


== Gamle bilder fra Båntjern ==

		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Voksne oppgaver ved Båntjern
Skiforeningen om Båntjern
Naturvernforbundet: Naturkart: Fra Sognsvann til Båntjern (PDF)
NOA: Eventyrskogene. Område: Vettakollen–Båntjern–Fuglemyra
Budzjak

Budzjak, Budjak eller Budsjak (russisk, ukrainsk og bulgarsk: Буджак; rumensk: Bugeac) er et historisk landskap i Odessa oblast i Ukraina. Med beliggenhet langs Svartehavet og mellom elvene Donau og Dnister var den multietniske, 13 188 km² store regionen den sydlige delen av Bessarabia. Regionen grenser i nord og vest til Moldova, sør mot Romania, og øst mot Svartehavet.


== Eksterne lenker ==
(en) Budjak – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Karte deutscher siedlungen in Bessarabien Kart over tyske bosetninger i Bessarania på 1800- til 1900-tallet
Bryting under Asialekene 1986

Bryting under Asialekene 1986. Bryting var en av sportene i de tiende Asialekene som ble arrangert i Seoul i Sør-Korea. Det var niende gangen bryting var med på programmet for Asialekene. Brytekonkurransene ble avviklet i perioden 25. september til 4. oktober 1986. Det ble konkurrert i ti vektklasser i både fristil og gresk-romersk stil, kun for menn.


== Medaljer ==


== Eksterne lenker ==
Página de los Juegos Asiáticos de 1986
Baltazar Sechmann Fleischer

Baltazar Sechmann Fleischer (født 13. april 1810 i København, død 31. mars 1885 i Horten) var en norsk sjøoffiser, fra 1862 kommandør i Marinen.Etter sjøkadettstudier i Stavern, utekseminert 1829 ble han i 1834 premierløytnant og var en del utenlands, både i fransk og russisk orlogstjeneste (orlog betyr at det er sjøforsvar).  Blant annet fikk han et militærkors for å ha kjempet i fjellene i Kaukasus.  Fra 1844 var han ordonnans-offiser for kong Karl III Johan (1763–1844) som dessverre døde nesten med en gang. Fra 1850 var han tilbake i Kristiania som kontormann i Marinedepartementet og holdt det gående med diverse opprykk frem til 1864 da han meldte avskjed.  Fra 1854 til 1872 var han norsk-svensk konsul i den nord-russiske byen Arkhangelsk.
Baltazar døde ugift i 1885. Han hadde da mottatt den svenske Nordstjerneordenen,  franske Æreslegionen og den polsk-russiske Sankt Stanislaus-ordenen (kun tredje klasse). I 1861 og 1872 fikk han St. Olavs Ordener. Han var sønn av Maria Flor Kirkgaard (1776–1847) og Palle Rømer Fleischer (1781–1851) av slekten Fleischer.  Faren var offiser, eidsvollsmann og statsråd. Broren Hans Kirkegaard Fleischer (1803–84) ble høytrangende offiser og hoffsjef.


== Referanser ==
Bryting under Asialekene 1990

Bryting under Asialekene 1990. Bryting var en av sportene under de ellevte Asialekene som ble arrangert i Beijing i Kina. Det var tiende gangen som Bryting var med på programmet i Asialekene. Brytrekonkurransene ble avviklet i perioden 23. september til 3. oktober 1990. Det ble konkurrert i ti vektklasser i både fristil og gresk-romersk stil, kun for menn. Sør-Korea ble beste nasjon med elleve gullmedaljer foran Iran med tre.


== Medaljer ==


== Eksterne lenker ==
Página de los Juegos Asiáticos de 1990
Bryting under Asialekene 1994

Bryting under Asialekene 1994. Bryting var en av sportene under de tolvte Asialekene som ble arrangert i Hiroshima i Japan. Det var ellevte gangen som bryting var med på programmet i Asialekene. Brytekonkurransene ble avviklet i perioden 4. til 10. oktober 1994. Det ble konkurrert i ti vektklasser i både fristil og gresk-romersk stil, kun for menn. Sør-Korea ble beste nasjon med ni gullmedaljer foran Iran med seks.


== Medaljer ==


== Eksterne lenker ==
FILA Database
Bryting under Asialekene 1998

Bryting under Asialekene 1998. Bryting var en av sportene under de trettende Asialekene som ble arrangert i Bangkok i Thailand.  Det var tolvte gangen som bryting var med på programmet i Asialekene. Brytekonkurransene ble avviklet i perioden 12. til 18. desember 1998. Det ble konkurrert i åtte vektklasser i både fristil og gresk-romersk stil, kun for menn. Sør-Korea ble beste nasjon med sju gullmedaljer foran Iran med fem.


== Medaljer ==


== Eksterne lenker ==
Página de los Juegos Asiáticos de 1998
Bryting under Asialekene 2002

Bryting under Asialekene 2002. Bryting var en av sportene under de fjortende Asialekene som ble arrangert i Busan i Sør-Korea. Det var trettende gangen som bryting var med på programmet i Asialekene. Brytekonkurransene ble avviklet i perioden 2. til 8. oktober 2002. Det ble konkurrert i sju vektklasser i både fristil og gresk-romersk stil for menn og i fire vektklasser i fristil for kvinner. Det var første ganger kvinner deltok i bryting i Asialekene. Det var 196 utøvere fra 24 nasjoner og Sør-Korea ble beste nasjon med seks gullmedaljer foran Japan og Usbekistan med tre hver.


== Medaljer ==


== Eksterne lenker ==
busanasiangames.org