jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Realkonkurrens

Realkonkurrens er i norsk strafferett når flere forbrytelser eller forseelser blir pådømt i én straffesak. Likeartet realkonkurrens foreligger når det er flere straffbare handlinger av samme slag som blir pådømt, slik som en rekke innbrudd. Ulikeartet realkonkurrens foreligger når de ulike handlingen er av ulikt slag, slik som tyveri, legemsfornærmelse og brudd på vegtrafikkloven.
Ved realkonkurrens skal gjerningsmannen få utmålt én straff, og denne må være høyere enn det høyeste lavmål for straff som gjelder for noen av straffebudene som kommer til anvendelse, men ikke høyere enn det dobbelte av den maksimalstraff som det strengeste straffebudet gir.I visse sammenhenger vil flere straffbare handlinger nært knyttet til hverandre bli ansett som én sammenhengende forbrytelse (og dermed ikke flere forbrytelser i realkonkurrens). Dette bestemmes blant annet ut ifra hvordan det straffebud som skal anvendes er utformet. Selv om en tyv tar flere gjenstander er det kun snakk om ett tyveri, eller selv om en person påfører en annen flere slag, er det likevel bare snakk om én legemsfornærmelse. Også når det er lengre tid mellom handlingene kan det være aktuelt å se på dem som en fortsatt forbrytelse, slik som ved varig omsorgssvikt, underslag over tid, regelmessig seksuell omgang med mindreårig e.l.
Spørsmålet om flere handlinger skal klassifiseres som handlinger i realkonkurrens eller fortsatt forbrytelse har blant annet betydning for straffeutmålingen, valg av straffebud og frist for foreldelse. Realkonkurrens vil ofte føre til strengere straffeutmåling, men det kan på den annen side være at fortsatt forbrytelse medfører at forholdet totalt sett kommer under et strengere straffebud (f.eks. tyveri istedenfor naskeri). Foreldelsesfristen for forbrytelser løper fra dagen det straffbare forhold er opphørt, og dermed vil de tidligste handlinger tidligere bli foreldet ved realkonkurrens enn ved fortsatt forbrytelse. I tillegg vil handlinger som inngår i en fortsatt forbrytelse i sin helhet kunne pådømmes i Norge selv om noen av handlingene er utført utenfor norsk strafferetts virkekrets.Spørsmålet har videre betydning for utformingen av tiltalen. Ved realkonkurrens må hver enkelt handling spesifiseres og individualiseres, og det er kun de tiltalte handlinger som vil bli rettskraftig pådømt. Ved en fortsatt forbrytelse vil alle handlinger innenfor forbrytelsen anses rettkraftig avgjort ved dom.


== Referanser ==
Protonveien (Oslo)

Protonveien (1–31, 2–22H) er en vei på Bøler i bydel Østensjø i Oslo. Den går sørover fra Ulsrudveien og ender som blindvei etter å ha passert Kringkollen.
Veien fikk navn i 1953 etter bedriften Proton, hvis ansatte bygget seg boliger her i 1950-årene. Veien har småhusbebyggelse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Protonveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (P)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Paal Bergs vei (Oslo)

Paal Bergs vei (1–171B, 2-–30) er en vei på Bogerud og Langerud i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Bogerudveien til Skullerudveien. Veien er imidlertid delt i to, og hver del ender i en rundkjøring like ved Rustad skole (i nr. 30).
Veien fikk navn i 1971 etter høyesterettsjustitiarius Paal Berg, som var leder av Hjemmefronten under andre verdenskrig.
Veien har for det meste småhusbebyggelse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Paal Bergs vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (P)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Odalsgata (Oslo)

Odalsgata (3–23; ingen partallsnumre) er en gate på Vålerenga i bydel Gamle Oslo. Den går fra Solørgata til Hedmarksgata, øst for Jordal idrettsplass.
Som mange tidligere Aker-gater fikk denne nytt navn året etter byutvidelsen i 1878. Ved denne utvidelsen ble det innført murtvang, men i Odalsgata finnes fremdeles rester etter den gamle trehusarkitekturen, f.eks. nr. 9 (et gammelt våningshus som antas å være oppført rundt 1860) og nr. 19 (fra samme tid, utvidet i 1895, siden redusert fra seks til tre leiligheter). Navnet til tross er gaten smal og har preg av adkomstvei uten gjennomfartstrafikk.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Odalsgata». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 409. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Odvar Solbergs vei (Oslo)

Odvar Solbergs vei (75–83, 2–220) er en vei på Romsås i bydel Grorud i Oslo. Den går fra Romsåsveien til Sverre Iversens vei og utgjør en del av ringveien rundt boligområdet på Romsås.
Veien fikk navn i 1969 etter Odvar Solberg, som bl.a. var adm.dir.  i OBOS og bystyrerepresentant for Arbeiderpartiet.
Flere borettslag har adresse til denne veien. Det gjelder Orremyr, Emanuelfjell og Svarttjern. Svarttjern skole ligger i nr. 116.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Odvar Solbergs vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 409. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (O)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Ormøybakken (Oslo)

Ormøybakken (1-–22, 2– 32) er en vei på Ormøya i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Ormsundveien og forbi Ormøy kirke.
Navnet ble vedtatt i 1926. Foruten kirken (i nr. 4B) har veien villabebyggelse. Blant disse er villa Ormøkollen (ark. Hjalmar Welhaven) i nr. 21, som ble oppført for grosserer Ludvig Christiansen i 1895. Etter krigen var villaen rekonvalesenthjem drevet av Frelsesarmeen i flere tiår, før den igjen ble privatbolig i 1991.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Ormøybakken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 413. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (O)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Ogmunds vei (Oslo)

Ogmunds vei (1–21, 2–20) er en vei på Grefsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra Lindealleen til Glads vei. Det er imidlertid stengt for gjennomkjøring på begge sider av Grefsenveien, slik at veien i praksis er delt i to.
Veien fikk navn i 1915 etter Ogmund, som er den tidligste kjente person med tilknytning til Grefsen.Våningshuset på Nedre Grefsen gård er i nr. 18, og på tunet er Grefsenhjemmet oppført. For øvrig har veien småhusbebyggelse.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Ogmunds vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 409. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (O)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Gullhaugveien (Oslo)

Gullhaugveien (1-7, 8-12) er en vei i Nydalen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra Nydalsveien til Gullhaug torg. 
Veien fikk navn i 1994 etter Gullhaugen.


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Gullhaugveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 224. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (G)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 11. oktober 2015.
Gullhaug torg (Oslo)

Gullhaug torg (1-3, 2A-4C) er etter navnet å dømme en plass, men i praksis en vei i Nydalen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den ligger mellom Nydalsveien, Gullhaugveien og Gjerdrums vei, blant tidligere industrilokaler som er gjort om til kontorlokaler og andre næringslokaler. Et par bommer hindrer imidlertid alminnelig biltrafikk nordover, så veien er i en viss forstand en blindvei.
De norske bokklubbene og Kunnskapsforlaget holder til i nr. 1 i et lokale som ble oppført i 1993 (ark. Arkitektkontoret Lysaker Mølle). Nr. 2 var opprinnelig et Christiania Spigerverk-jernlager som ble ombygd for NRK Drama og senere har fått kontorer. TV 2 m.fl. holder til i nr. 3, mens nr. 4 er en kontorblokk.


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Gullhaug torg». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 224. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (G)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 11. oktober 2015.
Orionveien (Oslo)

Orionveien (1–13, 2–14) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei vestover fra Grefsenveien og har T-form.
Veien fikk navn i 1951 etter stjernebildet Orion. Også en rekke andre veier i området har navn hentet fra astronomiens verden.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Orionveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 418. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (O)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Orknøygata (Oslo)

Orknøygata (2A–8B; ingen oddetallsadresser) er en gate på Vålerenga i bydel Gamle Oslo. Den går mellom Islands gate og Fridtjovs gate, bak Vålerenga skole.
Gaten fikk navn etter Orknøyene i 1897.
Rudolf Nilsen ble født i leiegården i nr. 6 i 1901.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Orknøygata». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 418. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (O)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Priorveien (Oslo)

Priorveien (1A–17, 2A–10G) er en vei på Smestad i bydel Ullern i Oslo. Den går sørvestover fra Sørkedalsveien og ender som blindvei etter å ha krysset Monolitveien. Det er imidlertid gangveiforbindelse videre til Gullkroken.
Navnet ble vedtatt i 1925. Priortittelen som har gitt navn til veien, henspiller på at jorden veien er anlagt på, tidligere var klostergods.
Veien har for det meste villabebyggelse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Priorveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 455. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (P)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Bjerkebakken (Oslo)

Bjerkebakken (1-81F, 2-78E) er en vei på Røa i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra krysset mellom Griniveien og Ekraveien og til Ankerveien. Det er stengt for trafikk ut mot Griniveien, og den enveiskjørte trafikken i nedre del av Bjerkebakken ledes over i Ekraveien nord for Griniveien. Også i nordenden mot Ankerveien er det kjørebegrensninger. Den aktuelle delen av Ankerveien er for gangvei å regne.
Veien fikk navn i 1936 etter den tidligere husmannsplassen Bjerke (nr. 11) under Voksen gård.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (B)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Sepahan FC

Sepahan FC er en iransk fotballklubb fra Isfahan som spiller i toppserien Iran Pro League i Iran.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Sepahan F.C. – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bjerkefaret (Oslo)

Bjerkefaret (1–7, 2A–6B) er en vei på Ljan i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørvestover fra Dalsnaret. Navnet ble vedtatt i 1937.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (B)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Verdenscupen i kortbaneløp 2014/15

Verdenscupen i kortbaneløp på skøyter 2014/15 startet 8. november 2014 i Salt Lake City i USA og avsluttes 15. februar 2015 i Erzurum i Tyrkia.


== Damer ==


=== Resultater ===


== Herrer ==


=== Resultater ===


== Eksterne lenker ==
International Skating Union : Communication No. 1895 – World Cup Short Track Speed Skating 2014/15
ISU.org World Cup Schedule
Offisielle resultater – ISU på shorttrack.sportresult.com
Short Track Speed Skating World Cup 2015 på AllSportDB.com
Nils Bech

Nils Bech (født 8. april 1981 på Hønefoss) er en norsk sangartist og scenekunstner i krysningsfeltet mellom musikk og performance-kunst.


== Bakgrunn og arbeid ==
Nils Bech er oppvokst i Vikersund i Modum kommune i Buskerud og gikk på musikklinja ved St. Hallvard videregående skole.Bech har opptrådt med performance-konserter i Norge og utlandet, både på klubber og i kunstgallerier, men også på musikkfestivaler som By:larm, Ultima, The Great Escape, Oslo Live, Øyafestivalen, Hovefestivalen og Roskilde-festivalen, og på samtidskunst-utstillinger og kunstmuseer som Nasjonalmuseet, Henie Onstad kunstsenter, Kunsthall Oslo, den 54. Venezia-biennalen, New Museum of Contemporary Art i New York, Institute of Contemporary Art og Frieze Foundation i London. Han kombinerer blant annet falsett-sang, improvisasjoner rundt bevegelse og objekter med elektronika-musikk. Musikkalbumet Look Inside fra 2012 regnes som et musikalsk gjennombrudd. Et stort gjennombrudd, med over 1 million avspillinger på Spotify etter 24 timer ble også hans O Helga Natt, den ble sendt på NRKs Skam, sesong 3, desember 2016. For sitt fjerde album, Echo, ble han nominert til Spellemannprisen 2016 i klassen elektronika. Han ble nominert til Spellemannprisen 2020 i klassen indie/alternativ for albumet Foolish Heart.Nils Bech har vært med som sanger og skuespiller i Styrtet engel og Richard III på Nationaltheatret.Bech var i 2013 modell for høst/vinter kampanjen til det svenske klesmerket COS.
Bech er åpent homofil og stod blant annet frem med sin historie på TV2 nyhetene i august 2018.


== Musikkutgivelser (utvalg) ==


=== Album ===
2010: Look Back
2012: Look Inside
2014: One Year
2016: Echo
2020: Foolish Heart


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nils Bech på Internet Movie Database 
(en) Nils Bech på Discogs 
Intervju på gaysir.no 2013
Bjerkelia (Oslo)

Bjerkelia (5–21, 2C–12) er en vei på Nordstrand (bydel Nordstrand) i Oslo. Den går fra Solveien til Åsdalsveien.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (B)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Bjerkeliveien (Oslo)

Bjerkeliveien (1–7, 2–4) er en vei på Høybråten i bydel Stovner i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Høybråtenveien. Det er gangveiforbindelse videre til Linjeveien.
Veien fikk i 1920 navnet Bjørkliveien, senere endret til dagens skrivemåte.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (B)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Gråsteinveien (Oslo)

Gråsteinveien (1–9, 2–34) er en vei på Lambertseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Glimmerveien til Mellombølgen.
Navnet ble vedtatt i 1951, og også en rekke andre veier i området har navn fra geologien.
Veien har blokkbebyggelse knyttet til Blåfjellet borettslag (oppført 1954–55).


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Gråsteinveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 223. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (G)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 11. oktober 2015.
Gulleråsveien (Oslo)

Gulleråsveien (3-73, 2A-36) er en vei mellom Slemdal og Vettakollen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Risalleen til Huldreveien.
Navnet ble vedtatt i 1907.
Bebyggelsen er overveiende villaer, deriblant flere store og staselige.


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Gulleråsveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 223. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (G)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 11. oktober 2015.
Nils Hansens vei (Oslo)

Nils Hansens vei (1–27, 2–20) er en vei på Bryn i bydel Alna i Oslo. Den går fra Tvetenveien til  Østensjøveien.
Veien fikk navn i 1969 etter Nils Hansen (1875–1966), som var verksmester ved NSB og formann i Bryn vel.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Nils Hansens vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 384. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (N)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Nebbejordet (Oslo)

Nebbejordet (1–111, 2–72) er en vei på Hauketo i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Bjørnerudveien.
Navnet ble vedtatt i 1983 og viser til et jorde som tilhørte Hauketo gård.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Nebbejordet». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 381. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (N)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Radarveien (Oslo)

Radarveien (3-113B, 2A-100) er en vei på Karlsrud og Lambertseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Steingrims vei og til en snuplass et stykke sør for Lambertseterveien.
Navnet ble vedtatt i 1952 og henspiller på den radiosenderen som en gang var i området.
Mye av bebyggelsen er borettslagsblokker fra 1950-årene.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Radarveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 457. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Camilla Serck-Hanssen

Camilla Serck-Hanssen (født 13. januar 1960) er en norsk professor i filosofi ved Universitetet i Oslo. Hun tok ph.d. i 1996 ved University of California i San Diego.
Serck-Hansen har vært medlem eller varamedlem i Pressens Faglige Utvalg fra 2002. Hun er med i redaksjonsrådet i Nytt Norsk Tidsskrift og ble i 2012 leder av Etisk råd for forsvarssektoren.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

(no) Publikasjoner av Camilla Serck-Hanssen i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Karl Sigrist

Karl Sigrist (født 17. mai 1885 i Stuttgart, Baden-Württemberg, død 1986 i Ludwigsburg, Baden-Württemberg) var en tysk maler, grafiker og bokillustratør.
I tillegg til sine grafiske arbeider er Sigrist kjent for sin oppdagelse av steinheimskallen i 1933. Dette er et fossil av heidelbergmennesket, og blir noen ganger også kalt Homo steinheimsis. Oppdagelsen ble gjort på et grustak i nærheten av Steinheim an der Murr, 20 km nord for Stuttgart.


== Eksterne lenker ==
Omtale ved Klingspor museum
Defence Support Group

Defence Support Group (DSG) var et britisk statsforetak stiftet 1. april 2008 gjennom en sammenslåing av Defence Aviation Repair Agency (DARA) og Army Base Repair Organisation (ABRO). Foretaket var eiet av Forsvarsministeriet og hadde omkring 3 500 ansatte. Hovedkontoret lå i Andover.
I desember 2014 ble foretaket solgt til Babcock International for 140 millioner pund.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
DSG

DSG er en forkortelse for blant annet:

Direct-Shift Gearbox, en type girkasse fra Volkswagen
DOCSIS Set-top Gateway, en teknisk spesifikasjon
DSG International (detaljhandel), Dixons Stores Group, en europeisk detaljforhandler
DSG International Ltd., en Hongkong-basert produsent
Novell Desktop Systems Group, en tidligere avdeling av Novell
David Shankle Group, et heavy-metallband
Dame av Sankt Gregor den stores orden, laveste grad for kvinner av Sankt Gregor den stores orden
Deutsche Schlafwagen- und Speisewagengesellschaft, en tysk sove- og spisevognprodusent
Defence Support Group
Dansk-svensk gårdshund, hunderase
Marit Melhuus

Marit Melhuus (født 11. september 1949) er professor i sosialantropologi ved Universitetet i Oslo. Tidligere var hun professor ved Senter for fransk norsk samarbeid ved Maison des Sciences de l'Homme (MSH) i Paris. Hun er utdannet ved Universitetet i Oslo. Graden dr. philos. forsvarte hun på grunnlag av et feltarbeid i Mexico som omhandlet kjønn, ære og skam og betydninger av Jomfruen av Guadalupe. Magistergraden (1978) var basert på et feltarbeid i Corrientes, Argentina. I senere år har hun vært opptatt av problemstillinger relatert til reproduksjonsteknologi, etikk og slektskap.
Melhuus var dekan ved Samfunnsvitenskapelig fakultet, Universitetet i Oslo, fra 1999  til 2002.


== Eksterne lenker ==
Marit Melhuus hos UiO
(no) Publikasjoner av Marit Melhuus i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Marit Melhuus i BIBSYS
Store brystmuskel

Hos mennesker er store brystmuskel, eller musculus pectoralis major den største muskelen på overkroppens fremside. Muskelen er trekantet, med spissen av trekanten på overarmen, og basen midt på brystet. Den fester i ene enden på en stor overflate i sentrum av brystkassen og den andre enden i overarmens fremside. Festet på armen er plassert under deltamuskelen på akselen. Den store brystmuskelen tar seg blant annet av armens bevegelse fremover i det horisontale planet. Denne muskelen inngår i gruppen innvendig roterende muskler, sammen med brede ryggmuskel (musculus latissimus dorsi). I forskjell til lille brystmuskel (musculus pectoralis minor), tar denne muskelen seg av selve armens bevegelse og musculus pectoralis minor sikrer akselens posisjon skrått ned- og fremover.
Når det gjelder idrett finnes det et antall sporter som utnytter, eller kan dra nytte av, velutviklede brystmuskler, og i denne gruppen inngår blant annet boksing, bryting, svømming, tennis, golf og bordtennis. En ubalansert trening kan gi problemer med visse deler av ryggen, da et snevert fokus på en spesifikk muskelgruppe gir en anatomisk ubalanse.
Maria Carolina Benda

Maria Carolina Benda (1742–1820) var en tysk sanger, pianist og komponist.


== Liv og virke ==
Maria Carolina Benda var den andre av de åtte barna til fiolinisten og komponisten Franz Benda og kammerjomfru Franziska Louise Eleonore Stephanie. Faren ga Maria Carolina en musikalsk utdannelse. Brødrene hennes fikk opplæring i fiolinspill, men da det på den tiden ble regnet som ukvinnelig å spille strykere eller blåseinstrumenter siden det «forvrengte» ansikt og kropp, fikk hun opplæring i sang og klaverspill.Benda var kammersanger ved hoffet til hertuginne Anna Amalie av Sachsen-Weimar-Eisenach og medlem av hertuginnens weimarske Liebhabertheater som ble ledet av Johann Wolfgang von Goethe. Benda opptrådte under teatrets oppførelser og skrev enkelte lieder med klaverakkompagnement, eksempler på sangtitler er:

An die Rose
Die Rose
Glänzender sinket die Sonne
Des armen Suschens TraumVed hertuginnens hoff ble Maria Carolina Benda kjent med hoffkapellmester, pianist og komponist Ernst Wilhelm Wolf, og giftet seg med ham 28. august 1770. Hertuginnen bekostet bryllupet, da hun ville sikre seg at begge musikerne ble værende i Weimar.


== Kilder ==
Jeanette Toussaint: Maria Carolina Benda, fembio.org, Frauen-Biographieforschung (med litteraturangivelser og sitater).
Freia Hoffmann: «Benda, Maria Carolina, Caroline, verh. Wolf», Sophie Drinker Institut


== Litteratur ==
Jackson, Barbara Garvey: Say can you deny me : A guide to surviving music by women from the 16th through the 18th centuries. – Fayetteville, AR : University of Arkansas Press, 1994. – ISBN 1-55728-303-6
Franz Lorenz: Die Musikerfamilie Benda. Bind 1: Franz Benda. Wilhelm de Gruyter, Berlin 1967, side 81–85.
Charlotte Marlo Werner: Goethes Herzogin Anna Amalia : Fürstin zwischen Rokoko und Revolution. – Düsseldorf : Droste, 1996. – ISBN 3-7700-1065-5
Jeanette Toussaint: «Maria Carolina Benda (1742 bis 1820) – Juliane Bernhardine Benda (1752 bis 1783) : Sängerinnen, Pianistinnen, Komponistinnen.» I Zwischen Tradition und Eigensinn : Lebenswege Potsdamer Frauen vom 18. bis 20. Jahrhundert, Potsdam: Autonomes Frauenzentrum, 2009, – s. 29–38. – ISBN 978-3-00-027038-3


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Maria Carolina Benda på MusicBrainz
Arena Varaždin

Arena Varaždin (Gradska dvorana Varaždin) er en flerbruks innendørs sportsarena i Varaždin i Kroatia. Hallen brukes oftest til håndball- og basketballkamper. Tilskuerkapasiteten er på 5 400. Arenaen ble brukt under Håndball-VM 2009 for menn og Håndball-EM 2014 for kvinner.
Byggekostnadene var på 26,5 millioner euro. Hallen ble tegnet av arkitektfirmaet Max Bögl, og den åpnet 6. desember 2008.


== Galleri ==

		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gradska dvorana Varaždin – kategori av bilder, video eller lyd på Commons