Margunn Bjørnholt

Grete Margunn Bjørnholt (født 9. oktober 1958 i Bø i Telemark) er en norsk sosiologiprofessor og samfunnsøkonom. Hun er forsker I ved Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress (NKVTS) og professor II ved Sosiologisk institutt ved Universitetet i Bergen.Hun forsker på seksuell og kjønnsbasert vold, vold mot flyktninger og migranter, partnervold, vold og overgrep i samiske miljøer og innvandrermiljøer, likestilling, menn og maskuliniteter, politikkstudier og flere andre temaer, og har ledet en rekke prosjekter innen disse temaene bl.a. på oppdrag fra Justis- og beredskapsdepartementet. Fra 2019 leder hun bl.a. et EU-finansiert prosjekt om seksuell og kjønnsbasert vold mot kvinnelige flyktninger og migranter, som skal finne ut hvordan politiske rammebetingelser nasjonalt og internasjonalt kan bedre kvinners situasjon. Hun leder forskergruppen «Kjønn og vold» ved NKVTS.
Hun er opprinnelig utdannet samfunnsøkonom og økonomisk sosiolog, men hovedtyngden av hennes forskning ligger innen sosiologi og sosialpsykologi. Hun har tidligere forsket på etiske finansinstitusjoner, ledelse og organisasjonsendringer i offentlig sektor. Hun har også arbeidet som konsulent, i den statlige innovasjonsforvaltningen, hatt ulike ekspertoppdrag blant annet for Europakommisjonen og vært leder i Norsk Kvinnesaksforening.


== Karriere ==
Hun studerte samfunnsøkonomi, samfunnsplanlegging, samfunnspolitikk og samtidshistorie; hun er cand.mag. fra Universitetet i Tromsø (1981), har mastergrad i europeiske økonomiske studier fra Europa-colleget i Belgia (1982), er mag.art. i økonomisk sosiologi fra Universitetet i Oslo (1995), med avhandlingen Pengene mot strømmen om mikrofinans, etiske og rentefrie finansinstitusjoner, og er fil.dr. innen det tverrfaglige forskningsområdet menn og maskuliniteter fra Örebro universitet (2014), med avhandlingen Modern Men. Doktorgraden med sosialpsykologiske og sosiologiske perspektiver på generasjonsoverføring og sosial endring ble veiledet av den svenske psykologen Margot Bengtsson. Hun har professorkompetanse i sosiologi, sosialt arbeid og kjønnsforskning (fra 2015).I 1980-årene hadde hun ansvar for kvinnesatsingen i Distriktenes utbyggingsfond (Innovasjon Norge), samtidig som hun arbeidet frivillig som journalist i da nyetablerte radiOrakel tidlig i tiåret. Hun arbeidet deretter i Statens teknologiske institutt og som partner i et konsulentfirma, hovedsakelig med å fremme kvinners entreprenørskap og kvinnelige ledere. I begynnelsen av 1990-årene var hun engasjert i grønn økonomi, og hun var i perioden 1991–92 prosjektleder for JAK Norge, et forsøk på å etablere en rentefri etisk bank etter modell av og i samarbeid med svenske JAK.Fra 1993 var hun tilknyttet forskningsprogrammet Alternativ Framtid (Senter for utvikling og miljø ved UiO), der hun forsket på etiske finansinstitusjoner, penger og pengesystemer. Hun har siden vært forsker ved blant annet Arbeidsforskningsinstituttet og Institutt for sosiologi og samfunnsgeografi ved UiO. I 2016 ble hun forsker I (forsker med professorkompetanse) ved det UiO-eide forskningsinstituttet Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress (NKVTS), der hun leder forskergruppen «kjønn og vold». I 2021 ble hun også professor II ved Sosiologisk institutt ved Universitetet i Bergen.Hun har vært uavhengig ekspert i likestilling for Europakommisjonen og har vært gjesteforsker ved Feminism and Legal Theory Project (ledet av Martha Fineman) ved Emory Law, GEXcel Center of Gender Excellence i Örebro og Centre for Law and Social Justice ved University of Leeds. Hun er medlem av fagrådet i Rethinking Economics Norge og er tilknyttet WiSE Centre for Economic Justice ved Glasgow School for Business and Society. Hun var tilknyttet forskergruppen Rettigheter, individer, kultur og samfunn (ledet av Anne Hellum) ved Det juridiske fakultet ved Universitetet i Oslo. Hun samarbeider også med forskergruppen Populisme, antikjønn og demokrati ved UiS. Hun har undervist og veiledet studenter hovedsakelig innen sosiologi og psykologi ved Universitetet i Oslo og Universitetet i Bergen, og har også veiledet studenter innen bl.a. freds- og konfliktstudier, menneskerettigheter, governance, kriminologi, helsepolitikk og familiebehandling ved ulike universiteter. Hun veileder også to MSCA-postdoktorer sammen med Hande Eslen-Ziya. Hun er fast spaltist i forskning.no.


== Forskning ==
Hovedtyngden av hennes forskningsarbeid ligger innen sosiologi og psykologi, men hun har også arbeidet med samfunnsøkonomiske, statsvitenskapelige og rettsteoretiske temaer. Hennes forskningsinteresser omfatter kjønnsbasert vold, flukt og migrasjon, likestilling, menn og maskuliniteter, organisasjoner, politikkstudier og flere andre temaer. Hun har publisert over 50 vitenskapelige artikler, tre bøker og flere rapporter. Hun har publisert artikler i blant annet The Sociological Review, Social Politics, Journal of European Social Policy, Retfærd, Nordic Journal of Human Rights, Nordic Journal of Criminology, Journal of Interpersonal Violence, Journal of Family Violence, Qualitative Research, Central and Eastern European Migration Review og andre tidsskrifter. Ifølge Google Scholar er hun sitert drøyt tusen ganger i vitenskapelig litteratur.Hennes forskning i 1990-årene handlet om etiske finansinstitusjoner, penger og pengesystemer. Fra slutten av 1990-årene forsket hun på ledelse og organisasjonsendringer i offentlig sektor, med fokus på organisatorisk og romlig fleksibilitet. Hennes forskning på arbeidsliv ledet henne i 2000-årene til forskning på menn, maskuliniteter og endring og senere til migrasjonsforskning. Hun har forsket på menns arbeid–familie-praksiser og kjønnsrelasjoner, med utgangspunkt i sosialpsykologiske og sosiologiske perspektiver på generasjonsoverføring og sosial endring, der hun bl.a. gjennomførte en longitudinell oppfølging av Erik Grønseths studie «ektefelledelt arbeidstid» 30 år senere. Hun har også forsket på kulturelle tilpasninger og transnasjonale praksiser hos polske innvandrere i Norge, og hvordan migrasjon bidrar til sosial endring, og har vært involvert i flere prosjekter i Øst- og Sentral-Europa.
Fra 2010-årene har forskningen hennes særlig handlet om vold i ulike kontekster, og hun har bidratt til oppbyggingen av et forskningsmiljø for strukturorientert voldsforskning ved NKVTS. Hun forsker på seksuell og kjønnsbasert vold, vold mot flyktninger og migranter og vold og overgrep i samiske miljøer og innvandrermiljøer. Hun har ledet flere prosjekter innen disse temaene ved NKVTS på oppdrag fra Justis- og beredskapsdepartementet, herunder et prosjekt om partnervold med fokus på betydningen av kjønn og maktrelasjoner og et prosjekt om vold i nære relasjoner i samiske miljøer. Fra 2019 leder hun et EU-finansiert prosjekt om seksuell og kjønnsbasert vold mot kvinnelige flyktninger og migranter, som skal finne ut hvordan politiske rammebetingelser nasjonalt og internasjonalt kan bedre kvinners situasjon, i samarbeid med Jane Freedman ved CNRS og forskere i seks andre land i Europa, Midtøsten og Canada. I 2019 utgav hun boken Vold i nære relasjoner (Universitetsforlaget) sammen med Kristin Skjørten, Elisiv Bakketeig og Svein Mossige, og i 2021 utgav hun boken Men, Masculinities and Intimate Partner Violence (Routledge) sammen med Lucas Gottzén og Floretta Boonzaier.
Hun har også arbeidet med rettferdighetsteori og har samarbeidet i flere år med den amerikanske rettsteoretikeren Martha Fineman; hun redigerte blant annet en utgave av tidsskriftet Retfærd om Finemans sårbarhetsteori (2013). Hun har også arbeidet med feministisk økonomi og har samarbeidet med den feministiske økonomen Marilyn Waring i en årrekke; i 2014 utgav hun sammen med den skotske økonomiprofessoren Ailsa McKay en bok om de siste årenes fremskritt innen feministisk økonomi, som knyttet an til Warings bok If Women Counted fra 1988. Hun har også publisert arbeider om immateriell kulturarv, om forholdet mellom læring og arkitektur, og om kvalitativ og kvantitativ forskningsmetode.


== Samfunnsengasjement og politikk ==
Tidlig i 1980-årene var hun journalist i da nyetablerte radiOrakel. I perioden 1991–92 var hun prosjektleder for JAK Norge, et forsøk på å etablere en rentefri bank etter modell av og i samarbeid med svenske JAK. Hun var leder for Norsk Kvinnesaksforening (NKF) 2013–16, medstifter og første styreleder for paraplyorganisasjonen Norges kvinnelobby 2014–16, styremedlem i International Alliance of Women 2013–17 og den siste redaktøren for tidsskriftet Kvinnesaksnytt 2013–2016. Hun var oppnevnt av Utenriksdepartementet som medlem av den norske delegasjonen til FNs kvinnekommisjon i 2015 og 2016. Hun var kandidat for MDG i kommunestyrevalget i Bærum i 2015.


== Utmerkelser ==
Hun fikk Universitetsforlagets nordiske tidsskriftpris Årets tidsskriftartikkel for 2021, for artikkelen «I skyggen av likestillingen: Voldsutsatte mødre i Norge», publisert i Norsk sosiologisk tidsskrift. Hun ble samme år tildelt den første kronikkprisen fra Forskning.no/Norges forskningsråd for en kronikk som bygget på den samme artikkelen.


== Bibliografi (utvalg) ==
BøkerGottzén, L.; Bjørnholt, M.; Boonzaier, F. (red.) (2021). Men, Masculinities and Intimate Partner Violence. London/New York: Routledge.
Skjørten, K., Bakketeig, E., Bjørnholt, M., Mossige, S. (red.) (2019). Vold i nære relasjoner: Forståelser, konsekvenser og tiltak. Oslo: Universitetsforlaget
Bjørnholt, M. (2014). Modern Men: A Norwegian 30-Year Longitudinal Study of Intergenerational Transmission and Social Change. Örebro Studies in Gender Research, 3. ISBN 978-91-7529-027-0.
Bjørnholt, M.; McKay, A. (red.) (2014). Counting on Marilyn Waring: New Advances in Feminist Economics. Bradford: Demeter Press. ISBN 9781927335277.
Bjørnholt, M. (1995). Pengene mot strømmen: alternative finansieringsorganisasjoner. Magistergradsavhandling i sosiologi. Oslo: Universitetet i Oslo. ISBN 82-570-0438-3.Vitenskapelige artiklerLudt, C.; Bjørnholt, M.; Niklasson, B. (2022). «Speaking the unspeakable: Disclosures of sexual and gender-based violence in asylum credibility assessments». Nordic Journal of Human Rights. 
Muri, K.; Augusti, E.M.; Bjørnholt, M.; Hafstad, G.S (2022). «Childhood experiences of companion animal abuse and its co-occurrence with domestic abuse: Evidence from a national youth survey in Norway». Journal of Interpersonal Violence. doi:10.1177/08862605211072176. 
Bredal, A.; Bjørnholt, M; Stefansen, K. (2022). «Why do people participate in research interviews? Participant orientations and ethical contracts in interviews with victims of interpersonal violence». 
Eslen-Ziya, H.; Bjørnholt, M. (2022). «Men’s rights activism and anti-feminist resistance in Turkey and Norway». Social Politics. doi:10.1093/sp/jxac011. 
Bang-Olsen, I.; Bjørnholt, M.; Hauge, M.I.; Kiamenesh, P. (2022). «Voldsutsatte kvinners oppbruddsprosesser». Fokus på familien. 50 (3): 234–252. doi:10.18261/fokus.50.3.5. 
Bjørnholt, M.; Reilly, N.; Tastsoglou, E. (2022). «Vulnerability, precarity and intersectionality: A critical review of three key concepts for understanding gender-based violence in migration contexts». I J. Freedman, N. Sahraoui og E. Tastsoglou (red.), Gender-Based Violence in Migration: Interdisciplinary, Feminist and Intersectional Approaches. Palgrave Macmillan. ISBN 9783031079283.
Grøvdal, Y.; Bjørnholt, M. (2022). «Between the law and a hard place: A victim of trafficking meets the Norwegian migration regime». I J. Freedman, N. Sahraoui og E. Tastsoglou (red.), Gender-Based Violence in Migration: Interdisciplinary, Feminist and Intersectional Approaches. Palgrave Macmillan. ISBN 9783031079283.
Bjørnholt, M. (2021). «I skyggen av likestillingen: Voldsutsatte mødre i Norge». Norsk sosiologisk tidsskrift. doi:10.18261/issn.2535-2512-2021-06-04. 
Bergman, S.; Bjørnholt, M.; Helseth, H. (2021). «Krisesentre i Norge og Covid-19». Tidsskrift for velferdsforskning. 24 (2): 1–14. doi:10.18261/issn.2464-3076-2021-02-04. 
Bergman, S.; Bjørnholt, M.; Helseth, H. (2021). «Norwegian shelters for victims of domestic violence in the Covid-19 pandemic: Navigating the new normal». Journal of Family Violence. doi:10.1007/s10896-021-00273-6. 
Hansen, L.L.; Bjørnholt, M.; Horn, L. (2021), «Fraser’s care crisis theory meets the Nordic welfare societies». I L.L. Hansen, H.M. Dahl og L. Horn (red.), A Care Crisis in the Nordic Welfare States? Care Work, Gender Equality and Welfare State Sustainability. Policy Press. ISBN 978-1447361343.
Bjørnholt, M. (2021). «Domestic violence through a feminist lens». In J. Devaney, C. Bradbury-Jones, S. Holt, R. Macy og C. Överlien (red.), The Routledge Handbook on Domestic Violence and Abuse. London/New York: Routledge.
Aslaksen I.; Bjørnholt, M.; Koren, C. (2021). «Feministisk økonomi». I T. Smith, E. Boye & B.A. Sæther (red.), Økonomisk tenkning: bidrag til mangfold i økonomifaget (s. 59-81). Solum. ISBN 9788256026333.
Bjørnholt, M. (2020). «Vold, kjærlighet og makt i likestillingslandet». I A. Bredal, H. Eggebø og A. Eriksen (red.), Vold i nære relasjoner i et mangfoldig Norge. Cappelen Akademisk.
Gottzén, L.; Bjørnholt, M. &  Boonzaier, F. (2021). «What has masculinity to do with intimate partner violence?» I L. Gottzén, M. Bjørnholt og F. Boonzaier (red.), Men, Masculinities and Intimate Partner Violence. London/New York: Routledge.
Bjørnholt, M.; Rosten, M. (2021). «Male victims of violence and men’s rights struggles: a perfect match?». I L. Gottzén, M. Bjørnholt og F. Boonzaier (red.), Men, Masculinities and Intimate Partner Violence. London/New York: Routledge.
Bjørnholt, M. (2019). «The social dynamics of revictimization and intimate partner violence: an embodied, gendered, institutional and life course perspective». Nordic Journal of Criminology. doi:10.1080/14043858.2019.1568103. 
Bjørnholt, M. (2019). «Theorising sexual violence in intimate relations in Scandinavia». I M.B. Heinskou, M.L. Skilbrei og K. Stefansen (red.), Rape in the Nordic Countries: Continuity and Change (s. 18–32). London/New York: Routledge.
Skjørten, K.; Bakketeig, E.; Bjørnholt, M.; Mossige, S. (2019). «Vold i nære relasjoner – et felt i bevegelse». I K. Skjørten, E. Bakketeig, M. Bjørnholt og S. Mossige (red.), Vold i nære relasjoner: Forståelser, konsekvenser og tiltak. Oslo: Universitetsforlaget.
Bjørnholt, M.; Helseth, H. (2019). «'Jeg ville jo si nei' – seksuell vold i parforhold». I K. Skjørten, E. Bakketeig, M. Bjørnholt og S. Mossige (red.), Vold i nære relasjoner: Forståelser, konsekvenser og tiltak. Oslo: Universitetsforlaget.
Bjørnholt, M. (2019). «Vold i parforhold – fortsatt et likestillingsproblem». I K. Skjørten, E. Bakketeig, M. Bjørnholt og S. Mossige (red.), Vold i nære relasjoner: Forståelser, konsekvenser og tiltak. Oslo: Universitetsforlaget.
Bjørnholt, M.; Hjemdal, O.K. (2018). «Measuring violence, mainstreaming gender; does adding harm make a difference? ». Journal of Gender-Based Violence. 2 (3): 465–479. doi:10.1332/239868018X15366982109807. 
Bjørnholt, M.; Stefansen, K. (2018). « Same but different: Polish and Norwegian parents’ work–family adaptations in Norway ». Journal of European Social Policy. doi:10.1177/0958928718758824. 
Bjørnholt, M. (2018). «How to make what really matters count in economic decision-making: Care, domestic violence, gender responsive budgeting, macro-economic policies and human rights». I V. Giorgino og Z.D. Walsh (red.), Co-Designing Economies in Transition: Radical Approaches in Dialogue with Contemplative Social Sciences (s. 135–159). London: Palgrave Macmillan. ISBN 978-3-319-66591-7.
Bjørnholt, M.; Stefansen, K. (2018). «On the move: Transnational family practices among Polish parents working and caring for children in Norway». I K. Slany, E. Guribye, P. Pustułka og M. Ślusarczyk (red.), Transnational Polish Families in Norway: Social Capital, Integration, Institutions and Care (s. 155–171). Berlin: P. Lang. ISBN 978-3-631-67448-2.
Bjørnholt, M.; Stefansen, K.; Wężyk, A.; Merecz-Kot, D. (2017). «The role of family policy regimes in work–family adaptations: Polish parents in Norway and Poland». Central and Eastern European Migration Review. 6 (2): 31–50. doi:10.17467/ceemr.2017.12. 
Bjørnholt, M.; Stefansen, K.; Gashi, L.; Seeberg, M.L. (2017). «Balancing acts: Policy frameworks and family care strategies in Norway». I T. Sirovátka og J. Válková (red.), Understanding Care Policies in Changing Times: Experiences and Lessons from the Czech Republic and Norway (s. 161–184). Masaryk University Press/Centre for Studies of Democracy and Culture. ISBN 978-80-7325-424-7.
Bjørnholt, M. (2014). «Changing men, changing times: fathers and sons from an experimental gender equality study» (PDF). The Sociological Review. 62 (2): 295–315. doi:10.1111/1467-954X.12156. 
Bjørnholt, M. (2014). «Room for Thinking: The Spatial Dimension of Waldorf Education» (PDF). Research on Steiner Education. 5 (1): 115–130. 
Bjørnholt, M. (2014). «Theorising love, work and family in early Norwegian family research and today.» I A.G. Jónasdóttir og A. Ferguson (red.), Love—A Question for Feminism in the Twenty-First Century. London/New York: Routledge (Routledge Advances in Feminist Studies and Intersectionality). ISBN 0415704294.
Bjørnholt, M. (2013). «The vulnerability approach: A way of bridging the equality–difference dilemma?» (PDF). Retfærd: Nordic Journal of Law and Justice. 36 (3): 25–44. 
Bjørnholt, M.; Farstad, G.R. (2012). «‘Am I rambling?’ On the advantages of interviewing couples together» (PDF). Qualitative Research. 14 (1): 3–19. doi:10.1177/1468794112459671. 
Bjørnholt, M. (2012). «From Work-Sharing Couples to Equal Parents. Changing Perspectives of Men and Gender Equality».  I Krekula, C.; Åberg, M.; Samuelsson, M.J. Gender and Change. Power, Politics and Everyday Practices. Karlstad: Karlstad University Press. ISBN 978-91-86637-05-7. 
Bjørnholt, M. (2011). «How Men Became the Local Agents of Change towards Gender Equality» (PDF). Journal of Gender Studies. 20 (1): 3–18. doi:10.1080/09589236.2010.514210. 
Bjørnholt, M. (2011). «Kilder til begjær, inderlighet til besvær? Om tradisjon, fornyelse og faglig refleksjon i folkedansen». Musikk og tradisjon: Tidsskrift for forskning i folkemusikk og folkedans. 25: 101–119. 
Bjørnholt, M. (2010). «Like Father, Like Son? The Transmission of Values, Family Practices and Work-Family Adaptations to Sons of Work-Sharing Men» (PDF). Fathering: A Journal of Theory, Research and Practice about Men as Fathers. 8 (3): 276–299. doi:10.3149/fth.0803.276. 
Bjørnholt, M. (2010). «Part-Time Work and the Career and Life Choices of the Men from the Work-Sharing Couples Study» (PDF). Equality, Diversity and Inclusion. 29 (6): 573–592. doi:10.1108/02610151011067513. 
Bjørnholt, M. (2010). «Den norske likedelingsmodellen. Fra samfunnskritikk til hegemonisk styringsmodell» (PDF). Sosiologi i dag. 40 (1–2): 35–56. 
Bjørnholt, M. (2009). «Fathers and sons. Gender socialization and intergenerational transmission revisited» (PDF). Nordic Journal for Masculinity Studies. 4 (1): 83–102. 
Bjørnholt, M. (2009). «Norwegian Work-Sharing Couples Project 30 years later. Revisiting an experimental research project for gender equality in the family» (PDF). Equal Opportunities International. 28 (4): 304–323. doi:10.1108/02610150910954773. 
Heen, H.; Bjørnholt, M.; Knudsen, W. (2008). «Distance work: in the intersection between technology, politics and organization». Journal of E-Working. 2 (1): 1–11. 
Bjørnholt, M. (2006). Bruk av tradisjonskunnskap hos bunadprodusenter i Telemark i dag. I Ragnhild Hutchison (red.), Lokale tråder – tråkling gjennom tekstil- og lokalhistorie. Oslo: Norsk lokalhistorisk institutt. ISBN 82-8186-002-2.
Bjørnholt, M. (2005). «Hvorfor er folkedrakt så viktig i Norge og marginalt i nabolandene?». Nordic Journal of Cultural Policy. 8 (2): 34–50. 
Bjørnholt, M; Knudsen, W; Lissner, T (2005). Gender and distant work relations. I Miriam Cunningham og Paul Cunningham (red), Innovation and the knowledge economy. Amsterdam, Berlin, Oxford, Tokyo, Washington DC: IOS Press. ISBN 978-1-58603-563-1.
Knudsen, W; Bjørnholt, M; Lissner, T (2004). New public management and distant work. I Miriam Cunningham og Paul Cunningham (red), eAdoption and the knowledge economy. Amsterdam, Berlin, Oxford, Tokyo, Washington DC: IOS Press. ISBN 1-58603-470-7.RapporterBjørnholt, M.; Bredal, A.; Ruud, N.S. (2022). Seksuelle krenkelser og hjelpsøking blant utsatte med innvandrerbakgrunn: En undersøkelse av erfaringer i hjelpeapparatet og politiet (PDF). NOVA-rapport. 
Bjørnholt, M.; Bergman, S.; Grøvdal, Y. (2021). Vold og seksuelle overgrep blant urfolk – utvalgte internasjonale perspektiver. NKVTS-rapport 2/2021. ISBN 978-82-8122-162-8. 
Bjørnholt, M.; Helseth, H. (2019). Vold i parforhold – kjønn, likestilling og makt. NKVTS-rapport 2/2019. ISBN 978-82-8122-146-8. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Margunn Bjørnholt
(no) Publikasjoner av Margunn Bjørnholt i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin 
(no) Publikasjoner av Margunn Bjørnholt i BIBSYS 
(en) Margunn Bjørnholt – profil hos Google Scholar