jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Per Ulriksen

Per Ulriksen (født 18. april 1937 i Drammen, død 7. mai 2009) var en norsk transportarbeider, organisasjonsarbeider og politiker (Ap). Han var fylkesordfører i Buskerud på det meste av 1990-tallet. Han var også tillitsvalgt i Transportarbeiderforbundet. 
Ulriksen vokste opp i Bragernes i Drammen. Han viste tidlig talent for det organisatoriske og allerede i 1956 ble han klubbleder på skotøyfabrikken Romika i Drammen. Etter at han sluttet der, ble han transportarbeider og etterhvert tillitsvalgt i Transportarbeiderforbundet, hvor han ble valgt til forbundssekretær i 1979. I 1987 ble han hovedkasserer i forbundet, men måtte si i fra seg denne jobben da han kort tid etter ble valgt til fylkesvaraordfører i Buskerud.Han var fylkesordfører i Buskerud fra 1992 til 1999. Ulriksen ble innvalgt på fylkestinget allerede i 1971 og var som politiker særlig opptatt av samferdsel og helse. Når det gjaldt samferdsel huskes han først og fremst som drivkraften bak Oslofjordforbindelsen, som han var den første formannen for, Veipakke Drammen, samt ny E134 til Kongsberg.Ulriksen hadde flere verv, blant annet som leder av Drammen og senere Nedre Buskerud Boligbyggelag. Han var også æresborger av fylkeskommunens samarbeidskommune i Estland, Pärnu.


== Referanser ==
Hans Erik Riwen

Hans Erik Riwen (født 30. juli 1935 i Fredrikstad, død 28. mars 2010) var en norsk politiker (Høyre) som var fylkesordfører i Buskerud fra 1987 til 1991. 
Riwen var født i Gamlebyen i  Fredrikstad, men flyttet til Drammen allerede i 1953. Han utdannet seg til adjunkt og fikk jobb i skolen i Drammen, hvor han arbeidet i 33 år.  
Han satt i Unge Høyres Sentralstyre fra 1963 til 1967. Fra 1968 var han varamedlem i Drammen bystyre og medlem av ungdomsnemda, senere medlem i bystyret og formann for ungdomsnemda. Samtidig var han varamedlem til Buskerud fylkesting. Han ble medlem av fylkestinget fra 1972 og fra 1980 til 1987 var han formann i fylkesskolestyret. Fra 1988 til 1991 Riwen fylkesordfører. Deretter ble han medlem av fylkesutvalget. Han var også Høyres gruppeleder på fylkestinget og var medlem av flere utvalg og komiteer i fylkeskommunen. Han var innvalgt i fylkestinget frem til 1999.Etter at jernteppet falt, var han sterkt engasjert i å etablere Buskeruds engasjement i Pärnu, Estland.
Riwen var gift med Karen som var politisk aktiv i Drammen. De hadde to barn.


== Heder ==
Æresmedlem av Buskerud Unge Høyre
Ridder av Pärnu fylke


== Referanser ==
Peder Grøndalen

Peder Grøndalen (født 1887 i Drevsjø, død 1971 i Drevsjø) var NS-oppnevnt ordfører i Engerdal 1941–45.Han var bureiser på småbruket Flaten ved Drevsjø, og satt i kommunestyret som valgt representant 1916–1919 og 1926–1928. Den første perioden var han valgt inn ved listefritt flertallsvalg, den andre perioden representerte han Arbeiderpartiet. Han var varaordfører 1917–1919. Ved stortingsvalget 1936 sto han på Nasjonal Samlings liste i Hedmark.Han var utdannet underoffiser, og som løytnant i Østoppland infanteriregiment deltok han i kampene i Hedmark i aprildagene 1940. På samme måte som andre ordførere skrev han i 1941 en rapport til Innenriksdepartementet om hvordan aprildagene i 1940 hadde forløpt. Disse rapportene ble offentliggjort i april 2020.Han ble under landssvikoppgjøret dømt til tvangsarbeid i 4 år og 3 måneder og tap av rettigheter i 10 år.


== Referanser ==
Borgensgangen (Oslo)

Borgensgangen var en gatestump i Oslo. Den gikk østover fra Christian Krohgs gate (som da het Fjerdingens Gade) ned til Akerselva, like nord for (og nesten parallelt med) Brugata.Etter krigen utvidet Den Norske Remfabrik (i Christian Krohgs gate 2) sin fabrikkbygning, og med det forsvant Borgensgangen.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Oslo byleksikon: Borgensgangen
Hågangen (Oslo)

Hågangen var et smug i Oslo. Det gikk østover fra Christian Krohgs gate (som da het Fjerdingens Gade) ned til Akerselva. Dette blir litt sør for Hausmanns bru, der Christian Krohgs gate 16 er i dag.Smuget forsvant da bebyggelsen i området ble fortettet i årene etter den første verdenskrig.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Hågangen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 272. ISBN 978-82-573-1760-7.
F.O. Sponberg

Karl Fredrik Olsen Sponberg, ofte bare F.O. Sponberg, (født 11. april 1884 i Trysil, død 8. oktober 1980) var ordfører i Engerdal høsten 1945 og i deler av perioden 1946–47.Han ble valgt inn i kommunestyret for Arbeiderpartiet i 1929 og igjen i 1938. Han ble valgt til varaordfører i perioden 1938–40, og rykket opp til ordfører da dette kommunestyret trådte i funksjon i perioden september-desember 1945. Han var også varaordfører i perioden 1946–47, og rykket opp til ordfører da John Sand gikk ut av politikken for å bli herredskasserer.Han flyttet til Engerdal i 1907, og arbeidet som tømmermann og byggmester.


== Referanser ==
Fattigstugangen (Oslo)

Fattigstugangen var en gatestump i Oslo. Den gikk fra Christian Krohgs gate (som da het Fjerdingens Gade) ned til Akerselva, like sør for (og nesten parallelt med) Slåmotgangen.
Fjerdingens fattigstue lå her fra 1817 til 1861 og gav navn til gatestumpen, som forsvant med utbyggingen på østsiden av Christian Krohgs gate.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Fattigstugangen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 163. ISBN 978-82-573-1760-7.
Sergej Glinka

Sergej Nikolajevitsj Glinka (russisk: Сергей Николаевич Глинка, født 1774  i Sutoki i guvernementet Smolensk i Russland, død 1847 i Moskva) var en russisk forfatter av romantisk innretning, med blant annet patriotiske skrifter og av historisk ungdomslitteratur.  Han var bror til Fjodor Glinka og onkel til Mikhail Glinka.
I 1796 begynte Glinka som løytnant til det militær. Fra 1799 levde han som tjenesteledig major i Moskva. Årene 1808–1821 utgav han Russkij vestnik («Den russiske budbringer»), som frem til 1813 hadde stor innflytelse i patriotisk forstand på motstandsviljen mot Napoleon.

Glinka var kjent som forfatter for ungdom, ikke minst ved sitt 14-binds «Russisk historie for ungdommen» eller de tolv bind omfattende «Lektyre for barn» fra 1821.
Av hans øvrige tallrike skrifter kan nevnes:

Memoarer fra året 1812
Memoarer om Mosva og utlandet fra 1812 til 1815


== Referanser ==


== Litteratur ==
A. Polovtszov: Russkj biografitscheskj slowar. Tom V. Isd. Imperatorskago Russkago istoritscheskago obschtschestwa, 1916, s. 290-297. (russisk)


== Eksterne lenker ==
Emil Stang (1911–1994)

Emil Stang (født 13. april 1911 i Oslo, død 10. november 1994 i Skien) var ordfører i Engerdal 1952-55. Han representerte Arbeiderpartiet.
Stang var utdannet forstmann fra NLH 1936, og arbeidet i ulike deler av skogforvaltningen på Ås, i Oslo og på Røros fra 1936 til 1947. Han var skogforvalter i Engerdal 1947–57, og i Grenland skogforvaltning fra 1957 til han ble pensjonist i 1976.Han satt i kommunestyret i Engerdal i to perioder, fra 1952 til han flyttet fra kommunen. Han var ordfører i den første perioden. 


== Referanser ==
Tidevannets fyrste (film)

Tidevannets fyrste (originaltittel: The Prince of Tides) er en amerikansk romantisk dramafilm fra 1991, regissert av Barbra Streisand. Filmen er basert på Pat Conroys bok Tidevannets fyrste fra 1986, og har Streisand og Nick Nolte i hovedrollene.
Filmen fikk god kritikk, og ble nominert til sju Oscar-priser under den 64. Oscar-utdelingen i 1992, blant annet for beste film, beste mannlige hovedrolle (Nolte), beste kvinnelige birolle (Kate Nelligan) og beste filmatisering (Conroy og Becky Johnston). Oscar-akademiet fikk kritikk for at Streisand ikke ble nominert for beste regi, og programlederen Billy Crystal spøkte om det i en låt under seremonien.


== Handling ==
Filmen handler om Tom Wingo (Nick Nolte), en ulykkelig alkoholiker som kommer overens verken med kona eller moren. Når søsteren (Melinda Dillon) forsøker å begå selvmord, kommer han i kontakt med psykologen hennes Susan Lowenstein (Barbra Streisand). I begynnelsen går det tregt for seg, men etter hvert kommer hun til bunns i den forferdelige hemmeligheten som ligger gjemt i Toms barndom.


== Medvirkende ==
Nick Nolte som Tom Wingo
Barbra Streisand som Susan Lowenstein
Blythe Danner som Sallie Wingo
Kate Nelligan som Lila Wingo Newbury
Jeroen Krabbé som Herbert Woodruff, Lowensteins mann
Melinda Dillon som Savannah Wingo
George Carlin som Eddie Detreville, Savannahs homofile nabo
Jason Gould som Bernard Woodruff, Lowensteins sønn (og Streisands virkelige sønn)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tidevannets fyrste på Internet Movie Database 
(no) Tidevannets fyrste hos Filmfront 
(sv) Tidevannets fyrste i Svensk Filmdatabas 
(da) Tidevannets fyrste i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Tidevannets fyrste på Allociné 
(nl) Tidevannets fyrste på MovieMeter 
(en) Tidevannets fyrste på AllMovie 
(en) Tidevannets fyrste på Turner Classic Movies 
(en) Tidevannets fyrste på Rotten Tomatoes 
(en) Tidevannets fyrste på Metacritic
Lygstergangen (Oslo)

Lygstergangen var en gate på Vaterland i Oslo. Den gikk fra Tomtegata til Repslagergangen.Gaten hadde navn etter kjøpmann Peder Løchstøer (forskjellige stavemåter verserer), som bodde på stedet på begynnelsen av 1700-tallet. Den forsvant da store deler av området ble sanert i begynnelsen av 1960-årene. Området gaten lå i, dekkes nå av Postgirobygget.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon
Friidrett under Samveldelekene 2002

Friidrett under de britiske samveldeleker 2002. Friidrett var en av flere sporter under de syttende samveldelekene som ble arrangert i Manchester i England i perioden 25. juli til 4. august 2002. Det var syttende gangen som friidrett var med på programmet i Samveldelekene. I lekene i 2002 ble det konkurrert i 46 øvelser, tjuefire for menn og tjueto for kvinner. England ble beste nasjon med tolv gullmedaljer foran Australia med ni


== Medaljer ==


== Eksterne lenker ==
Commonwealth Games official website
Bastian Width

Bastian Michael Width (født 9. september 1810 i Molde, død 28. august 1904) var en norsk forretningsmann og politiker. Han ble valgt inn i Molde bystyre i 1837 og var ordfører i Molde i 1841. Han yrke var konsul.
Han har fått en gate i Molde oppkalt etter seg i Bastian Widths gate.


== Litteratur ==
Fiskergård, Peter (1976). Personen bak gatenavnet. Molde: [Molde kulturvern].
Jens Olsen Aas

Jens Olsen Aas (født 1. juni 1786 i Røros, død 1850) var en norsk farmasøyt som hadde sitt virke i Molde, og som driftet Molde Apothek fra 1823 til 1845 .
Han har fått en gate i Molde oppkalt etter seg i Apoteker Aas gate.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Fiskergård, Peter (1976). Personen bak gatenavnet. Molde: [Molde kulturvern].
Badminton under samveldelekene 2006

Badminton under de britiske samveldeleker 2006. Badminton var en av flere sporter under de attende samveldelekene som ble arrangert i Melbourne i Australia i perioden 15. til 26. mars 2006. Det var ellevte gangen som badminton var med på programmet i Samveldelekene. I lekene i 2006 ble det konkurrert i seks øvelser i badminton, single og double for både menn og kvinner samt en mixeddoubleturnering og en mixed lagkonkurranse.  Malaysia ble beste nasjon med fire gullmedaljer foran England med to.


== Medaljer ==


== Eksterne lenker ==
Commonwealth Games official website
Palle Godtfred Olaus Dørum

Palle Godtfred Olaus Dørum (født 1818 i Halden, død 1886) var en norsk adjunkt og sanglærer . Han har fått gata Adjunkt Dørums gate oppkalt etter seg. Han tok mineralogisk embetseksamen og senere naturhistorie, med beste karakterer. I 1851 ble han tilsatt som adjunkt ved nåværende Molde videregående skole, og hans gate går like over skolen. Han var interessert i sang og musikk, og var sanglærer ved skolen fra 1855. Ved siden av jobben som adjunkt skrev han en rekke vitenskapelige avhandlinger og artikler, blant annet en om "Projektion av geografiske karter". Han er også forfatteren av Moldesangen, eller Moldes Nationalsang som den også er blitt kalt.


== Referanser ==
Ludvig Leth

Ludvig Arnoldus Leth (født 19. august 1836 i Molde, død 19. november 1902) var en norsk embetsmann og stortingsmann fra Molde.
Leth ble student i 1853 og cand. jur. i 1857. Han ble utnevnt til fogd i Romsdal i 1877. Fra 1893 til 1902 var han amtmann i Romsdals amt.
Leth var med i Molde bystyre i 1862 og var ordfører i flere år. Han var formann i Romsdal Sparebanks styre fra 1866, og formann i matrikkelkommisjonen for Sunnmøre. Leth var med i noen statsoppnevnte kommisjoner, blant andreleilendingskommisjonen i 1879 og væreierkommisjonen i 1884. 
I årene 1874–76 var Leth representant for Ålesund og Molde på Stortinget. Han var da sekretær i stortinget, samt medlem av veikomiteen i 1874 og budsjettkomiteen i 1875–76. 
Han døde i 1902 i fødebyen, hvor Amtmann Leths gate ble oppkalt etter ham.


== Referanser ==


== Kilder ==
Lindstøl, Tallak: Stortinget og Statsraadet 1814–1914. Kristiania, 1914
Biografisk informasjon om    Ludvig Leth   , NSD Norsk senter for forskningsdatas politikerarkiv (nedlagt)


== Eksterne lenker ==
(no) Ludvig Leth hos Norsk senter for forskningsdata
Elvegata (Molde)

Elvegata er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i Øvre veg og går nordøstover og er en blindgate. Gaten har fått navn etter Moldeelva, og gaten starter like ved en av bruene som går over elva.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - A - L. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Elvemoloen (Molde)

Elvemoloen er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i Rektor Brinchmanns gate og går nordover til Gotfred Lies plass. Gaten har fått navn etter Moldeelva og hele gaten går langs siste del av Moldeelva før munningen. Politihuset i Molde, samt Superbgården ligger i eller ved veien.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - A - L. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Basketball under samveldelekene 2006

Basketball under de britiske samveldeleker 2006. Basketball var en av flere sporter under de attende samveldelekene som ble arrangert i Melbourne i Australia i perioden 15. til 26. mars 2006. Det var første gangen som basketball var med på programmet i Samveldelekene. I lekene i 2006 var det åtte herrelag og åtte damelag som detok. Australia både herre- og vant dameturneringen.


== Medaljer ==


== Eksterne lenker ==
Commonwealth Games official website
Enenvegen (Molde)

Enenvegen er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i Fannestrandvegen og går nord og østover til Nøisomhedsvegen. Gaten har fått navn etter Enen gård som var en stor gård i området på 1800-tallet. I gaten ligger også Enen skole som også har fått navn etter gården.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - A - L. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Fabrikkvegen (Molde)

Fabrikkvegen er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i Øvre veg og går nordover. Gaten har fått navn etter fabrikkvirksomheten som var på området fra slutten på 1800-tallet. Blant annet har det vært fyrstikkfabrikk og ullvarefabrikk på området. Gaten ender i krysset ved Frænavegen.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - A - L. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Fagerlivegen (Molde)

Fagerlivegen er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i Øvre veg og går nordover. Gaten har fått navn etter eiendommen Fagerli som opprinnelig var en husmannplass under Moldegård. Gaten er forholdsvis lang, og krysser mange veier.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - A - L. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Fannebovegen (Molde)

Fannebovegen er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i Grandvegen og går nordover til Fannestrandsvegen. Gaten har fått navn etter Fannebo borettslag og er en av fire gater i Molde som har fått navn etter borettslag.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - A - L. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Arnt Abrahamsen

Arnt Abrahamsen (født 1953 i Lyngdal) er en norsk elektroingeniør og lokalpolitiker (Ap) som siden 2015 er ordfører i Farsund kommune. Han ble valgt enstemmig. Farsund hadde før dette valget vært dominert av de borgerlige partiene. I 2015 gjorde Ap sitt beste valg noen gang og inngikk valgteknisk og et politisk samarbeid med KrF, Senterpartiet, Pensjonistpartiet og SV. Jan Kristensen, ordfører i Lyngdal fra 2015, er hans fetter.Han ble i 2015 valgt til leder av Listerrådet. Abrahamsen hadde tidligere to perioder i kommunestyret. Han har deltatt i idrettsarbeid i mange år og medvirket til å stifte Spind idrettsforening i 1976. Han er æresmedlem av Vest-Agder idrettskrets.


== Referanser ==
Boksing under samveldelekene 2006

Boksing under samveldelekene 2006. Boksing var en av flere sporter under de attende samveldelekene som ble arrangert i Melbourne i Australia i perioden 15. til 26. mars 2006. Det var attende gangen som boksing var med på programmet i Samveldelekene. I lekene i 2006 ble det konkurrert i elleve vektklasser i boksing, kun for menn. Alle tapende semifinalister fikk bronsemedaljer. England ble beste nasjon med fem gullmedaljer foran Australia med to.


== Medaljer ==


== Eksterne lenker ==
Commonwealth Games official website
Jordan Rossiter

Jordan Bernard Rossiter (født 24. mars 1997) er en engelsk fotballspiller som spiller for Bristol Rovers.Den 13. mai 2016 skrev han under for Rangers FC til 2020.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jordan Rossiter – UEFA 
(en) Jordan Rossiter – Transfermarkt 
(en) Jordan Rossiter – WorldFootball.net 
(en) Jordan Rossiter – Soccerbase.com 
(en) Jordan Rossiter – Soccerway 
(en) Jordan Rossiter – FBref 
(es) Jordan Rossiter – as.com
Fannestrandvegen (Molde)

Fannestrandvegen er en veistrekning i Molde kommune i Møre og Romsdal. Veien har fått navn etter Fannestranda, som igjen har navn etter Fannefjorden.
Veien starter på toppen av Olsmedbakken og går østover helt til Molde lufthavn, hvor den fortsetter som Fannefjordsvegen. Den er en av de aller lengste veistrekningene i Molde, og er også en del av Europavei 39.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde: A–L. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Babeș-Bolyai-universitetet

Babeș-Bolyai-universitetet (rumensk: Universitatea Babeș-Bolyai, kjent ved forkortelsen UBB; ungarsk: Babeș-Bolyai Tudományegyetem) er et offentlig universitet i Cluj-Napoca, Romania. Det hadde mer enn 41.000 studenter 2014, noe som gjør det til det største i landet. Babeș-Bolyai-Universitetet tilbyr studier på rumensk, ungarsk, engelsk, tysk og fransk. Universitetet er oppkalt etter to kjente vitenskapsmann i Transilvania, den rumenske bakteriologen Victor Babeș og den ungarske matematikeren János Bolyai.
UBB er medlem i International Association of Universities, Grupo Santander, Organisation internationale de la Francophonie og European University Association.Babeș-Bolyai-Universitetet tilbyr studier i norsk, og har omkring 200 studenter innen dette området. Sanda Tomescu-Baciu er primus motor ved det skandinaviske instituttet, og har mottatt St. Olavs Orden for sitt arbeid.Universitetet har også et norsk Utenlandslektorat finansiert av Norge.


== Rektorer ==
1919–1920: Sextil Pușcariu
1920–1921: Vasile Dumitriu
1921–1922: Dimitrie Călugăreanu
1922–1923: Iacob Iacobovici
1923–1924: Nicolae Bănescu
1924–1925: Camil Negrea 
1925–1926: Gheorghe Spacu
1926–1927: Ioan Minea 
1927–1928: Gheorghe Bogdan-Duică
1928–1929: Emil Hațieganu
1929–1930: Emil Racoviță
1930–1931: Iuliu Hațieganu
1931–1932: Nicolae Drăganu
1932–1940: Florian Ștefănescu-Goangă
1940–1941: Sextil Pușcariu
1941–1944: Iuliu Hațieganu
1944–1945: Alexandru Borza
1945–1951: Emil Petrovici
1951–1956: Raluca Ripan
1956–1968: Constantin Daicoviciu
1968–1976: Ștefan Pascu
1976–1984: Ion Vlad
1984–1989: Aurel Negucioiu
1990–1993: Ionel Haiduc
1993–2004: Andrei Marga
2004–2008: Nicolae Bocșan
2008–2012: Andrei Marga
2012–:     Ioan-Aurel Pop


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(ro) Offisielt nettsted 
(en) Babeș-Bolyai University – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kandidaten (TV-serie)

Kandidaten er en norsk reality-serie med Inger Ellen Nicolaisen som gikk på TVNorge i 2005. Her skulle 14 deltakere (kandidater) konkurrere om en lederstilling i frisør-konsernet Nikita. Serien ble ledet av Nicolaisen og hun hadde makt over hvem som skulle gå videre. Deltakerne ble delt i et jentelag og ett guttelag. Etter hver oppgave fikk en på det tapende laget sparken. De to siste gikk til finalen. Vinneren skulle få ansvaret med å bygge opp en helt ny Nikita-kjede som skulle drive med hudpleie og få en årslønn på en million kr.Programmet gikk på mandager og var en norsk versjon av den amerikanske reality-serien The Apprentice med Donald Trump.


== Seertall ==
Serien ble en moderat seersuksess og ble i snitt fulgt av 250 000 (Finalen ble sett av 372 000). Aller best traff serien kvinner mellom 20 og 34 år. I denne gruppen oppnådde serien en andel på 32,6 prosent av seerne.


== Produksjon ==
I overkant av 2000 søkte om å få delta i programmet. En av Nicolaisens nærmeste medarbeidere i programmet var Marianne Berg-Hanssen. Hun hadde jobbet i Nikitakonsernet i flere år, og var med på utvelgelsesprosessen.Innspillingen foregikk høsten 2004 og ble avsluttet 6. desember. Finalen var todelt, der siste del ble sendt direkte fra Oslo Plaza med 400 publikummere.De to lagene fikk varierte oppgaver. Disse gikk ut på å lede en restaurant, lage reklame, fremskaffe en vare til rimeligst pris, drive hvert sitt IKEA-varehus, utvikle en prototype for nytt leketøy, arrangere begivenheter og selge flybilletter. De to siste deltakerne skulle i finalen drive hvert sitt SAS-hotell og fikk velge med seg to didligere deltakere som sine assistenter. Lagene ble vanligvis vurdert etter inntjening eller hvordan de gjennomførte en oppgave.


== Deltakere ==
2 kandidater fikk sparken i episode 3.
Episode 12 bestod kun av høydepunkter i sesongen. Ingen ble derfor sparket i denne episoden.


== Den nye hudpleie-kjeden ==
Nikita Relax, som var navnet på Nikita-kjeden for hudpleie og velvære ble ingen suksess. Brettville var med på å etablere to slike Nikita Relax-salonger, men etter knapt to år ble begge nedlagt. Bretteville gikk ut i fødselspermisjon året etter at hun vant.


== Referanser ==
Margrethe Handeland

Margrethe Handeland (født 1979) er en norsk lokalpolitiker (Sp) som siden 2015 er ordfører i Hægebostad kommune.


== Referanser ==
Jostein Gundersen

Jostein Maurstad Gundersen (født 2. april 1996) er en norsk fotballspiller som spiller for den norske klubben Tromsø Idrettslag.Han flyttet med foreldrene fra Bergen til Tromsø som 7-åring, og spilte aldersbestemt fotball for Fløya og Tromsø IL. Han debuterte for TILs førstelag som 18-åring, i siste seriekamp i 1. divisjon i 2014.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jostein Gundersen – Transfermarkt 
(en) Jostein Gundersen – Soccerway 
(no) Jostein Gundersen – Norges Fotballforbund 
(en) Jostein Gundersen – FBref 
(no) «Jostein Maurstad Gundersen» på altomfotball.no
Reidun Bakken

Reidun Bakken (født 26. desember 1954) er en norsk lokalpolitiker (KrF) som fra 2015 til 2019 var ordfører i Audnedal kommune.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Reidun Bakken hos Stortinget 
(no) Reidun Bakken hos Norsk senter for forskningsdata
Peder Myrstad

Peder Myrstad (født 11. juni 1900, død 3. oktober 1990) var ordfører i Engerdal 1956–59.Han ble valgt inn i kommunestyret for Bondepartiet/Senterpartiet 1935–37 og igjen fra 1952 til 1971. Han var Engerdals første Sp-ordfører.
Han drev gården Myrstad ved Femundsundet, hvor det også var pensjonatdrift. Han mottok Engerdal kommunes kulturpris i 1986.


== Referanser ==
Edland skole

Edland skole er Vinje kommunes vestligste skole. Den er en kombinert barne- og ungdomsskole med 84 elever i 2015.


== Referanser ==
Øyfjell oppvekstsenter

Øyfjell oppvekstsenter er en kombinert barneskole og barnehage i Vinje kommune. Den har 39 skoleelever i 2015.


== Referanser ==