jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Pulchroglaucytes

Pulchroglaucytes er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.


== Utbredelse ==
Slekten lever på Madagaskar.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802
Stammen Glaucytini Lacordaire, 1869
Slekten Pulchroglaucytes Quentin & Villiers, 1968
Pulchroglaucytes pulchra (Waterhouse, 1882)


== Kilder ==
Liste over slektene
Katalog med utbredelsesdata Arkivert 1. august 2017 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Pulchroglaucytes i Encyclopedia of Life 
(en) Pulchroglaucytes i Global Biodiversity Information Facility 
Pulchroglaucytes – detaljert informasjon på Wikispecies
Metalliglaucytes

Metalliglaucytes er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.


== Utbredelse ==
Slekten lever på Madagaskar.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802
Stammen Glaucytini Lacordaire, 1869
Slekten Metalliglaucytes Quentin & Villiers, 1968
Metalliglaucytes metallica (Fairmaire, 1896)


== Kilder ==
Liste over slektene
Katalog med utbredelsesdata Arkivert 1. august 2017 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Metalliglaucytes i Encyclopedia of Life 
(en) Metalliglaucytes i Global Biodiversity Information Facility 
Metalliglaucytes – detaljert informasjon på Wikispecies
Hybometopia

Hybometopia er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).


== Utseende ==
En liten, slank og spinkel, blank, fint hårete, rødbrun trebukk. Antennene er noe kortere enn kroppen. Pronotum er tønneformet, lengre enn bredt. Dekkvingene er litt rundede og hvelvede, tett punkterte. Beina er ganske korte.


== Utbredelse ==
Arten lever i Sørøst-Europa og den asiatiske delen av Tyrkia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802
Stammen Graciliini Mulsant, 1839
Slekten Hybometopia Ganglbauer, 1889
Hybometopia starcki Ganglbauer, 1889
Hybometopia starcki ivani Sama, 1996
Hybometopia starcki starcki Ganglbauer, 1889


== Kilder ==
Liste over slektene
Katalog med utbredelsesdata Arkivert 5. mars 2016 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Hybometopia i Encyclopedia of Life 
(en) Hybometopia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Hybometopia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Hybometopia – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Graciliini – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bildegalleri Arkivert 11. april 2016 hos Wayback Machine.
Aphoplistus

Aphoplistus er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.


== Utbredelse ==
Slekten er bare kjent fra Nigeria.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802
Stammen Hesperophanini Mulsant, 1839
Slekten Aphoplistus (Murray, 1870)
Aphoplistus pilosellus Chevrolat, 1858


== Kilder ==
Liste over slektene
Katalog med utbredelsesdata Arkivert 25. september 2018 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Aphoplistus i Encyclopedia of Life 
(en) Aphoplistus i Global Biodiversity Information Facility 
Aphoplistus – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Hesperophanini – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Homogenes

Homogenes er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).


== Utseende ==
Middelsstore, avlange trebukker, farget i oransje og svart. Pronotum er mer eller mindre rødlig. Antennene er tynne og lengre enn kroppen hos hannene, kortere enn kroppen hos hunnene. Pronotum har rundede sider, dekkvingene er parallellsidige med et par blanke, opphøyde lengderibber.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Brasil, Fransk Guyana og Peru.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802
Stammen Heteropsini Lacordaire, 1869
Slekten Homogenes Thomson in Chevrolat, 1862
Homogenes albolineatus (Buquet, 1844)
Homogenes leprieurii (Buquet, 1844)
Homogenes mimus Napp & Santos, 1997
Homogenes rubrogaster Napp & Santos, 1997


== Kilder ==
Liste over slektene
Katalog med utbredelsesdata Arkivert 2. desember 2016 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Homogenes i Encyclopedia of Life 
(en) Homogenes i Global Biodiversity Information Facility 
Homogenes – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Heteropsini – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hans Bakketeig

Hans Bjørn Bakketeig er en norsk optiker som etter mangeårig arbeid med blinde og svaksynte i Norge, grunnla et nasjonalt senter for synshemmede i Europas fattigste land, Moldova. «Low Vision Center» ble åpnet i 2009 i Chisinau, Moldova. Arbeidet har vært støttet av den norske stat og andre samarbeidspartnere, blant annet Grieg Foundation og videregående skoler i Vestland.
I 2001 startet Bakketeig å hjelpe svaksynte i Moldova, siden har han hjulpet mange tusen mennesker der til et bedre liv. I Moldova ble personer som trengte synshjelp, ekskludert fra samfunnet. Bakketeig arbeider også med utdanning av landets helsepersonell og opp mot myndighetene, blant annet for å bedre svaksyntes rettigheter. I 2017 var han med å starte en 4-årig optometriutdanning ved medisinsk universitet Nicolae Testemitanu i Chisinau, sammen med bl.a. Universitetet Sør-øst Norge.Hans Bjørn Bakketeig var tidligere tilknyttet hjelpeorganisasjonen «Hjelp Moldova» – fra 2021 arbeider han i «I care – Norway». Organisasjonen samarbeider med øyelege Jan Askvik og Bergen øyelegesenter som har bidratt sterkt til utviklingen av kompetanse og utstyr innen oftalmologi.


== Anerkjennelser ==
Hans Bjørn Bakketeig har mottatt flere anerkjennelser. I 2012 ble han utnevnt til «Optometrist of the year» av World Council of Optometry. Samme år mottok han Rotarys høyeste utmerkelse, Paul Harris Fellow-prisen. I 2015 ble han kåret til «Norske helter» på TV-Norge. I 2017 mottok han og synssenteret i Moldova, pris fra FN, for sitt arbeid for menneskerettigheter. I 2017 ble H.B. Bakketeig utnevnt til ridder av første klasse av Den Kongelige Norske Fortjenstorden. I 2022 ble han utnevnt til æresdoktor ved universitetet Nicolae Testemitanu for sin betydelige innsats for utviklingen av optometri i landet. 


== I media ==
Reportasjen "Mirakelet i Moldova" v/ Kjersti Mjør i BT-magasinet 16-2014 omhandlet Hans Bjørns arbeid i Moldova. I 2015 var Bakketeig med i TV-programmet «Norske helter» på TV-Norge.
Regissør Stian Indrevoll og hans filmteam fulgte Hans Bjørn Bakketeigs arbeid i Moldova i tre år. Dette resulterte i dokumentaren Mirakelet i Moldova / Moldovan Miracle. Filmen hadde internasjonal premiere i 2017. Filmen er senere blitt vist i ti land.


== Referanser ==
Bildende Kunstneres Hjelpefond

Bildende Kunstneres Hjelpefond, forkortet BKH, er en institusjon som støtter produksjon av kunst i Norge gjennom tilskuddsordninger, stipender og kunstpriser.
Midlene som fordeles er generert av en lovpålagt avgift på 5 % ved offentlig omsetning av kunst. BKH skal ifølge Kunstavgiftsloven kreve inn avgiften og forvalte de innkrevde midler «til støtte for kunstnere som hovedsakelig har eller har hatt sitt virke i Norge, deres etterlatte og andre formål til fremme av norsk kunst». Midlene fra avgiften går uavkortet til fondet, som finansierer ny produksjon og formidling av kunst gjennom tilskudd, stipend og priser til kunstnere i Norge.


== Historie og profil ==
Bildende Kunstneres Hjelpefond ble opprettet av Stortinget i forbindelse med lov om kunstavgift av 4. oktober 1948, etter initiativ fra kunstneren Ulrik Hendriksen, profilert leder av Bildende Kunstneres Styre (BKS) i perioden 1940–1958. Hendriksen var selv fondets første direktør og hvert år deler BKH ut Ulrik Hendriksens Ærespris i hans navn. Fondet har siden starten gitt over 400 millioner kroner tilbake til kunstnerne, og i 2017 var de samlete tildelinger på 30 millioner. Fondet utgjør dermed en betydelig finansieringskilde i kunstfeltet.


== Tildelinger fra BKH ==
Tildelingene fra BKH går hovedsakelig til kunstnere i form av stipend og tilskudd etter søknad. I overkant av 50 % av midlene er forbeholdt kunstnere over 60 år. BKH finansierer også stipender som tildeles av Kunstsentrene i Norge for å styrke det regionale kunstfeltet.


=== Stipend med kunstfaglig begrunnelse ===
Kunstnerstipend, treårig
Kunstnerstipend, ettårig
Kunstnerstipend til eldre kunstnere, ettårig
Kunststudentstipend


=== Tilskudd til eldre kunstnere ===
BKHs viktigste ordninger for eldre kunstnere er Aktivitetstilskudd (for kunstnere mellom 57 og 67 år og Seniortilskudd (for kunstnere mellom 67 og 82 år), begge behovsprøvde løpende økonomisk tilskudd til profesjonelle kunstnere. Eldre kunstnere kan også få tilskudd til å arrangere utstillinger.


== Andre ordninger ==
Fra ordningen Fremme av norsk kunst gis det tilskudd til institusjoner og organisasjoner til finansiering av prosjekter for formidling, dokumentasjon, utvikling av visningssteder og nytt publikum. BKH yter Gjesteateliertilskudd til kunstnere for opphold ved gjesteatelierene i Skandinavisk forening, Roma og Ny-Ålesund, Svalbard. Det gis også Tilskudd til minneutstillinger for avdøde kunstnere.


== Kunstpriser ==
Høstutstillingsprisen (BKHs kunstpris)
Kunsthåndverkprisen
Fotokunstprisen
John Savio-prisen
Ulrik Hendriksens Ærespris


== Se også ==
Ulrik Hendriksen (1891–1960)
Ulrik Hendriksens minnestipend
Norske Billedkunstnere
Norske Kunsthåndverkere
Forbundet Frie Fotografer
John Savio


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisiell nettside BKH
Offisiell nettside Kunstavgiften
Krokskar

Krokskar (Kraakskar) er en plass som ligger på sørsiden av Ersfjorden i Tromsø kommune, og på yttersiden av Kvaløya. Navnet kommer antageligvis av «Kråkskar», altså en blanding av fuglenavnet «Kråke» og «Fjellskar», i denne sammenhengen fjellskaret over til Kattfjorden, på andre siden av fjellet. Bukta er relativ åpen mot vær, men det finnes også en liten beskyttet sandstrand helt innerst i Krokskar.


== Historie ==
Gården var fra begynnelsen veldig stor og omfattet hele Ersfjordens sørside, fra Bremneset til Ersfjordgårdene. Fra 1620-årene kan man se at det har bodd folk her. Så har det bodd folk her fra og til. I 1900 bodde det to familier i Krokskar. Det er mange år siden noen bodde i bukta året rundt og i 2017 brukes plassen kun av hytteeier og turfolk.


== Referanser ==
Skamtind

Skamtind er en gård som ligger ytterst i Ersfjorden i Tromsø kommune, på yttersiden av Kvaløya. Gården ligger på neset og mellom neset og fjellet ligger en sandbukt. Plassen har sitt navn av fjellet Skamtinden som ligger bak gården. Navnet kommer av det gamle norske ordet «skamr». Ordet betyr at tinden er lavere enn de fjellene som ligger ved siden.


== Historie ==
Gården nevnes allerede 1614 og det er trolig at det var på 1600-tallet det først bosatte seg folk der. Eiendommen strakte seg langt inn over fjorden i den tiden, men ble seinere delt opp. Det bodde folk på Skamtind fra og til, men fra 1820 vet man at det bodde folk på gården igjen. Rundt 1875 bodde det 3 familier og 16 personer der. I 1900 bodde det 6 personer på Skamtind. Fra denne tid og i over 100 år var gården eid av en familie. Så ble den solgt og i 2017 brukes gården og bukta av hytteeier og turfolk.


== Referanser ==
Bremneset

Bremneset er en odde som ligger lengst ut Ersfjorden, på sørsiden av fjorden, i Tromsø kommune og på yttersiden av Kvaløya.


== Historie ==
Bremneset er selve odden lengst ut i fjorden mens plassen hvor det i gamle dager bodde folk, heter Maritheimen. Maritheimen har trolig fått sitt navn etter en kvinne som tidligere bodde på plassen. Fra 1814 vet man at plassen har vært bebodd. I 1875 bodde det syv personer på Maritheimen. Plassen ble fraflyttet allerede tidlig på 1900-tallet.


=== Laks ===
Bremneset var en av de plassen hvor man drev med laksefiske. Da for de ut dit allerede i begynnelsen av mai og ble der hele sommeren. De var som regel to mann siden det var mye arbeid med blant annet ishus til fisken. I gamle dager måte de ro inn med fisken, men når lokalbåten begynte å gå kunne de levere laksen til den, når den passerte Bremneset.


== Referanser ==
Liste over færøyske lagtingsmedlemmer 1932–1936

Liste over færøyske lagtingsmedlemmer 1932–1936. Det ble valgt 21 medlemmer av Lagtinget på Færøyene for perioden 1932–1936. Sambandsflokkurin hadde 11 representanter, Sjálvstýrisflokkurin hadde 8, mens Javnaðarflokkurin hadde 2 (hvorav den ene brøt med partiet i løpet av perioden).


== Referanser ==
Svein Ulset

Svein Ulset (født 15. juli 1952 i Volda, død 30. november 2015) var en norsk professor ved Norges Handelshøyskole. Han forsket blant annet på økonomi innenfor telekommunikasjon og FoU.
Svein Ulset ble født i Volda og vokste opp i Hjørungavåg. Ulset gikk på Volda Gymnas og siden Norges Handelshøyskole, der han ble siviløkonom, og Universitetet i Bergen, der han tok graden cand.polit. Han hadde forskningsopphold ved Haas School of Business ved University of California, Berkeley.


== Verk ==
Ulset, S. (1996). R&D outsourcing and contractual governance: An empirical study of commercial R&D projects. Journal of Economic Behavior & Organization, 30(1), 63-82.
Ulset, S. (2002). Mobile virtual network operators: a strategic transaction cost analysis of preliminary experiences. Telecommunications Policy, 26(9), 537-549.
Ulset, S. (2008). The rise and fall of global network alliances. Industrial and Corporate Change, 17(2), 267-300.


== Referanser ==
Korpvasselva

Korpvasselva (også kalt Korpelva, nordsamisk: Gáranasjohka) er ei elv i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Den er ei sideelv til Jakobselva og renner fra Korpvatnet til Langvatnet. Elva er 4,5 kilometer lang.
Elva har sin fjerneste kilde i et lite tjern sørøst for Midtfjellet. Herfra renner elva, som her kalles Oterbekken, mot nordøst ned til Korpvatnet. Etter Korpvatnet kalles den Korpvasselva og renner rolig videre østover gjennom Korpmyran, før den faller ned dalsida til munningen i Jakobselva på vestsida av Langvatnet, rundt 23 kilometer sør for Grense Jakobselv.
Jakobselv-vassdraget ble i 1980 vernet mot kraftutbygging i Verneplan II for vassdrag.


== Referanser ==
Anne Welle-Strand

Anne Welle-Strand (født 1948 i Stockholm) er en norsk utdanningsforsker og pedagog. Hun er professor emerita ved Handelshøyskolen BI. Welle-Strand har PhD fra Stockholms Universitet. Ved BI er hun professor i utviklingsstudier og mikrofinans, hun var også direktør for BIs senter for mikrofinans. Tidligere har hun arbeidet for UNESCO.Welle-Strand er datter av forfatter og motstandsmann Erling Welle-Strand.


== Verk ==
Welle-Strand, A., & Tjeldvoll, A. (2002). The Norwegian unified school-a paradise lost?. Journal of Education Policy, 17(6), 673-686.
Welle-Strand, A. (2000). Knowledge production, service and quality: Higher education tensions in Norway. Quality in Higher Education, 6(3), 219-230.
Tiplic, D., & Welle-Strand, A. (2006). Bosnia-Herzegovina's Higher Education System: Issues of Governance and Quality. European Education, 38(1), 16-29.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Anne Welle-Strand på Internet Movie Database 

(no) Publikasjoner av Anne Welle-Strand i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Berit von der Lippe

Berit von der Lippe (født 1944) er en norsk medie- og kommunikasjonsforsker. Hun er professor emeritus ved Handelshøyskolen BI. Hun forsker blant annet på kjønnsroller og -stereotypier i medias fremstilling av saker.


== Verk ==
Medier, politikk og samfunn. Redigert av Berit von der Lippe. Cappelen, 2006. ISBN 9788202261672


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

(no) Publikasjoner av Berit von der Lippe i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Hans Hartwig von Beseler

Hans Hartwig von Beseler (født 27. april 1850, død 20. desember 1921) var en tysk generaloberst. Han var øverste kommandant i den tyske invasjonen av Belgia og beleiringen av Antwerpen i 1914.
Han mottok flere utmerkelser, blant annet Jernkorset klasse 2 for sin innsats i Den fransk-tyske krig og Jernkorset klasse 1 for første verdenskrig.


=== Rang ===
1870/71: Løytnant
1875-06-15: Premierløytnant
1882-04-18: Kaptein
1888-09-19: Major
1893-10-17: Oberstløytnant
1897-03-22: Oberst
1900-01-27: Generalmajor
1903-04-18: Generalløytnant
1907-11-09: General i infanteriet
1918-01-27: Generaloberst


== Bibliografi ==
Bogdan Graf von Hutten-Czapski, Sechzig Jahre Politikk unn Gesellschaft, 1 - 2, Berlin 1936


== Referanser ==
Heidi Høivik

Heidetraut (Heidi) von Weltzien Høivik (født 1942) er næringslivsforsker. Hun er professor emeritus ved Handelshøyskolen BI.
Hun har PhD fra University of Colorado (1972).Hun har tilleggsutdannelse fra Harvard University, Institute for Educational Management. (1991) Høivik var prorektor ved BI 1989-1994. I 2003 ble hun tildelt "Honorary Doctor" av The Estonian Business School for hennes banebrytende arbeid for næringslivsetikk som President av European Business Ethics Network (1999-2008).
Hun har vært gjesteforsker og gjesteprofessor i Tel Aviv (1995-1997), New Zealand og Kina. Fra 2008- 2018 fungerte hun som rådgivende gjesteprofessor for Center for Business Ethics at SASS (Shanghai Academy of Social Sciences).Hennes forskning omfatter blant annet næringslivsetikk og ledelse, samt Bedriftens Samfunnsansvar. Av spesiell interesse er utvikling av varsling i offentlig og privat sektor. Hun har vært styremedlem i Transparency International Norge.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

(no) Publikasjoner av Heidi Høivik i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Victor Deguise

Victor Joseph Dieudonné Deguise (født 22. desember 1855 i Liège, død 18. mars 1925 i Ixelles) var en belgisk generalløytnant, som hadde ansvaret for forsvaret av Antwerpen under første verdenskrig.Deguise gikk inn i den belgiske hær i 1874 som løytnant i ingeniørtroppene. I 1888 ble han utpekt til professor i festningsbygg ved det kongelige belgiske militærakademi. Mellom 1909 og 1911 var han sjef for ingeniørtroppene i Brussel. Mellom 1911 og 1914 var han direktør for 3. direktør for 3. militærdistrikt i Belgia med ansvar for befestninger.


== Referanser ==
Archibald Paris

Archibald Paris (født 1861, død 1937) var en britisk generalmajor i Royal Marines, som hadde kommandoen over Royal Naval Division under første verdenskrig. Han var far til brigadegeneral Archibald Paris, som gjorde tjeneste under andre verdenskrig i Malaya.
Paris hadde kommandoen over flåtedivisjonen fra den ble samlet i Antwerpen og han bevarte den særlige identitet og karakter, som divisjonen hadde mens den sloss sammen med hæren. Den 14. oktober 1916 ble han såret i skulderen, ryggen og han mistet sitt venstre ben, og måtte derfor avgi sin kommando.
Han døde den 30. oktober 1937.
For sin innsats ble Paris utnevnt til kommandør i den belgiske Leopoldsordenen (med sverd), tildelt det belgiske krigskors og det franske Croix en guerre. Han var også kommandørridder av Order of the Bath.


== Referanser ==
Ingunn Myrtveit

Ingunn Myrtveit (født 1960) er en norsk økonom. Hun er professor ved Handelshøyskolen BI (siden 2007) og er leder av Institutt for regnskap, revisjon og foretaksøkonomi samme sted. Myrtveit har doktorgrad fra NHH i 1995.


== Verk ==
Insentiver og effektivitet - det norske bensinmarkedet (dr.avhandling), 1994.
Foss, T., Stensrud, E., Kitchenham, B., & Myrtveit, I. (2003). A simulation study of the model evaluation criterion MMRE. IEEE Transactions on Software Engineering, 29(11), 985-995.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

(no) Publikasjoner av Ingunn Myrtveit i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Google Scholar-profil
Linda Lai

Linda Lai (født 1962) er professor i ledelse og organisasjonspsykologi ved Handelshøyskolen BI. Hun har doktorgrad fra NHH (1991).


== Verk ==
Makt og påvirkning. Cappelen, 2014. ISBN 9788202381998
Strategisk kompetansestyring, Fagbokforlaget, 2004 ISBN 9788276748864
Dømmekraft, Tano Ascheoug, 1999 ISBN 8251838460


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

(no) Publikasjoner av Linda Lai i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Ragnhild Kvålshaugen

Ragnhild Kvålshaugen (født 1963) er en norsk professor i strategi ved Handelshøyskolen BI. Hun har doktorgrad BI (2001) og har hatt forskningsopphold ved Berkeley og Stanford. Hun har blant annet forsket på hvem som blir toppledere i norske bedrifter.


== Verk ==
2012 "Organisere og lede - dilemmaer i praksis", med Grete Wennes. Fagbokforlaget. ISBN 9788245012484
Breunig, K. J., Kvålshaugen, R., & Hydle, K. M. (2014). Knowing your boundaries: Integration opportunities in international professional service firms. Journal of world business, 49(4), 502-511.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

(no) Publikasjoner av Ragnhild Kvålshaugen i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Profil på Google Scholar
Astrid Marie Richardsen

Astrid Marie Richardsen (født 1950) er professor i organisasjonspsykologi ved Handelshøyskolen BI. Hun har doktorgrad fra McGill University (1986). Hennes forskning inkluderer stress, burnout og motivasjon. Hun har også forsket på kjønn og mangfold.


== Verk ==
Nerstad, Christina G. L.; Richardsen, Astrid Marie: «Motivasjon og velvære i arbeidslivet». Produktiv motivasjon i arbeidslivet redigert av Robert Buch, Anders Dysvik og Bård Kuvaas. Cappelen Damm Akademisk 2016 ISBN 9788202394738
Martinussen, M., Borgen, P. C., Richardsen, A. M., Mandy, A., Pavlakis, A., Raftopoulos, V., & Cossman, L. (2011). Burnout and engagement among physiotherapists. International Journal of Therapy & Rehabilitation, 18(2).
Richardsen, A. M., & Martinussen, M. (2008). Hva skal til for å øke arbeidsglede og motivasjon? En undersøkelse av jobbengasjement i helse-og omsorgsyrker. Tidsskrift for Norsk Psykologforening, 45(3).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

(no) Publikasjoner av Astrid Marie Richardsen i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin