jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Doris Dörrie

Doris Dörrie [ˈdœri̯ə] (født 26. mai 1955 i Hannover) er en tysk regissør, forfatter og filmprodusent. Hennes film Kirsebærblomster kom på norske kinoer i 2008. I 2019 hadde oppfølgeren Kirschblüten & Dämonen premiere i Tyskland.


== Filmografi ==
1976: Kinos der Provinz (kortflm)
1976: Ob’s stürmt oder schneit
1977: Der Hauptdarsteller – skuespiller
1978: Alt werden in der Fremde
1978: Der erste Walzer
1978: Hättest was Gescheites gelernt (TV)
1978: Max & Sandy (TV)
1979: Paula aus Portugal
1980: Katharina Eiseit (TV; barnefilm)
1980: Von Romantik keine Spur (TV)
1982: Dazwischen (TV)
1983: Mitten ins Herz (TV) – tysk bidrag på Filmfestivalen i Venezia
1985: Männer
1985: Im Innern des Wals
1986: Paradies
1988: Ich und Er
1989: Geld
1989: Love in Germany
1992: Happy Birthday, Türke!
1993: Was darf’s denn sein? (TV)
1995: Keiner liebt mich
1997: Augenblick
1998: Bin ich schön?
1999: Erleuchtung garantiert
2002: Nackt
2004: Ein seltsames Paar (TV)
2005: Der Fischer und seine Frau
2007: How to Cook Your Life
2008: Kirschblüten – Hanami
2010: Die Friseuse
2010: Klimawechsel (TV)
2012: Glück – basert på en roman av Ferdinand von Schirach
2014: Alles inklusive
2014: Dieses schöne Scheißleben!
2016: Grüße aus Fukushima
2019: Kirschblüten & Dämonen
2019: Der Club der singenden Metzger


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Verk av og om Doris Dörrie i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
Lenkesamling på internettsiden til Freie Universität Berlin
(en) Doris Dörrie på Internet Movie Database 
(sv) Doris Dörrie i Svensk Filmdatabas 
(da) Doris Dörrie på Filmdatabasen 
(da) Doris Dörrie på Scope 
(fr) Doris Dörrie på Allociné 
(en) Doris Dörrie på AllMovie 
(en) Doris Dörrie hos The Movie Database 
Biografi på CineGraph
Filosofiåret 1632

Filosofiåret 1632 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1632.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==
Galileo Galilei: Dialogo sopra i due massimi sistemi del mondo (Dialog om verdens to hovedsystem)


== Fødsler ==

		
		
		


== Dødsfall ==


== Referanser ==


== Se også ==
Filosofi på 1600-tallet
Boller (herregård)

Boller er en herregård og vannborg på sydsiden av Horsens Fjord i Jylland. Den består av et firefløyet anlegg bygget på et stort rektangulært vollanlegg omgitt av brede vollgraver.


== Historie ==
Gården nevnes første gang i skriftlige kilder i 1350, og i de følgende år kom den i eie hos Danmarks mest innflytelsesrike slekter. Rikets marsk Holger Rosenkrantz (1517–1575), gjorde den til setegård i 1548, og fra hans tid stammer den nordre fløyen av borgen. Rosenkrantz enke, Karen Gyldenstjerne, fortsatte byggingen etter mannens død, mens sønnen Otte Christoffer Rosenkrantz (1569–1621), satte seg i så stor gjeld, at han måtte selge Boller til Ellen Marsvin.Da ekteskapet med Ellen Marsvins datter, Kirsten Munk og kong Christian IV begynte å slå sprekker, ble hun forvist fra København til Boller. I den forbindelse ble Ellen Marsvin tvunget ut, og hun ribbet slottet for alt som kunne tas med, og hun etterlot en ruin som datteren kunne flytte inn i. I 1658 døde Kirsten, og Boller lå i flere år i hennes dødsbo.
I 1672 overtok Mogens Friis gården, og den ble knyttet til grevskapet Frijsenborg. I 1759 moderniserte lensgreve Christian Friis Boller bl.a. den søndre og vestre fløyen. Ved lensavløsningen i 1919 ble grevskapet opphevet, og hovedgården ble omdannet til et rekonvalesenthjem. Avlsgården brant ned i 1937.Boller ble fredet i 1918.I 2015 ble Boller kjøpt av privatmannen Peter Vognsen Nørgaard for to millioner kroner og herregården ble bygget om til leiligheter.


== Referanser ==
Filosofiåret 1717

Filosofiåret 1717 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1717.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
13. juni – Vitus Scheffer,	østerriksk katolsk teolog, filosof og matematiker; forfatter; medlem av jesuittordenen (født 1648)
7. august – Joanniki Lichud, greskrussisk filosof, teolog og logiker (født 1633)
22. november - Nicola Caravita, italiensk jurist og filosof (født 1647)
ca. 1717 – Gabriel Wagner, tysk filosof, matematiker og naturviter (død ca. 1660)
		


== Referanser ==


== Se også ==
Filosofi på 1700-tallet
Torre Libertad

Torre Libertad, også kjent som Torre St. Regis Hotel, er en skyskraper i Mexico by. Den befinner seg i Paseo de la Reforma nr. 439, foran Fuente de la Diana Cazadora. Den har en takhøyde på 144,5 meter, og har 32 etasjer. Bygginga av skyskraperen starta i 2004, og den sto ferdig i 2008. Den er tegna av den argentinske arkitekten César Pelli, som også står bak blant annet Petronas Towers i Kuala Lumpur.
Etasjene 4–14 huser St. Regis Hotel & Residences, som er en del av kjeden Starwood Hotels & Resorts Worldwide. Bygninga har også butikker i de tre første etasjene, spa i 15. og 16, etasje, og leiligheter i 17. til 31. etasje.


== Eksterne lenker ==
(en) Torre Libertad – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Hotellets nettsted
Torre Libertad hos Emporis
Torre Libertad hos SkyscraperPage
Filosofiåret 1531

Filosofiåret 1531 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1531.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==
Thomas Elyot − «The Boke Named the Governour», det første engelske verket som omhandler moralfilosofi
Heinrich Cornelius Agrippa − Første bind av «De Occulta Philosophia» i Paris, Köln og Antwerpen.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Vallabhacharya, filosof som grunnla sekten Pushti i India, som var tilhenger av filosofien til Shuddhadvaita (rein ikke-dualisme) (født 1479)
Torre Contigo

Torre Contigo, kjent som Torre Anáhuac på 1940-tallet, er en bygning i Mexico by. Den befinner seg i Paseo de la Reforma nr. 51, ved sida av Le Méridien. Den er 89 meter høy og har 24 etasjer. 
Da den sto ferdig i 1946, ble den Mexicos høyeste bygning. Denne posisjonen beholdt den fram til 1952, da Edificio Miguel E. Abed tok over. Den var også Latin-Amerikas høyeste bygning fra 1946 til 1947. Fasaden til Torre Contigo ble renovert i 2001. Bygninga har siden oppføringa husa regjeringskontorer.


== Eksterne lenker ==
(en) Torre Contigo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Torre Contigo hos Emporis
(en) Torre Contigo hos SkyscraperPage
Filosofiåret 1512

Filosofiåret 1512 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1512.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==
5. mars – Gerhard Mercator, belgisk matematiker, geograf, filosof, teolog og kartograf (død 1594)
Adrianus Turnebus, fransk humanist og filosof (død 1565)


== Dødsfall ==
2. august – Alessandro Achillini, italiensk filosof og lege (født 1463)
Ryu Sun-jeong, politiker under det koreanske Joseon-dynastiet og neokonfuciansk filosof (født 1459)
		
		


== Se også ==
Filosofi på 1500-tallet
Pontos (mytologi)

Pontos (gresk: Πόντος; «havet») var en gresk opphavelig, førstefødte, før-olympisk guddom for havet. Han var sønn av Gaia, og i henhold til den greske poeten Hesiod ble han født uten innvirkning av en far. For Hesiod synes Pontos ikke å ha vært mer enn en personifisering av havet, ho pontos, «veien», som grekerne henviste til Middelhavet som.


== Romersk framstilling ==

I en romersk skulptur fra 100-tallet e.Kr. er Pontos framstilt som stigende opp fra tang og tare, holder et ror i sin høyre hånd og lener seg på forstevnen av et skip. Han bærer en murkrone, og har følge av Fortuna, den romerske gudinne for lykken, og hennes kleder opptrer på venstre side. De er her (se bilde) de romerske skytsguddommene av havnen Tomis i dagens Romania ved Svartehavet.
I romerske mosaikker framstilles han (latinsk navn Pontus) som et stor hode som stiger opp av havet, smykket med et vanngrått skjegg og med krabbeklør som horn. Pontos og Thalassa, hans kvinnelige motpart, ble fullstendig erstattet av Poseidon og Amfitrite i klassisk kunst og myter. I romersk mosaikk ble de opphavlige havgudene vanligvis Okeanos og Tethys.


== Avkom ==
Med Gaia, sin mor og personifiseringen av Jorden, ble Pontos far til Nerevs («gamle far hav»), en av de mange havguddommer i gresk mytologi; Thaumas (det redselsslagne «under» i havet, legemliggjøringen av havets farer); Forkys, ytterligere en havgud, og hans søster og ektefelle Keto; og sist «den sterke gudinne» Eurybia, gudinne over havets herrevelde og over stjernehimmelen som man mente bestemte over været og vindens krefter.
Med havvesenet Thalassa (navnet betyr ganske enkelt «hav», men er avledet fra en førgresk rotord) ble Pontos far til Telkines og til alt liv i havet.


== I de antikke kildene ==
I Hesiods Theogonien («Gudenes tilblivelse») forteller han at Pontos ble født uten far: «Hun [Gaia] fødte også det fruktløse dyp med hans rasende svulming, Pontos, uten den søte kjærlighetsforening.»Senere skriver Hesiod om Pontos' avkom: «Og Havet skapte Nerevs, den eldste av hans barn, som er sann og ligger ikke: og menneskene kaller ham den gamle mann ettersom han er pålitelig og edel og glemmer ikke rettverdighetens lover, men tenker rettskafne og vennlige tanker. Og likevel igjen fikk han den store Thaumas og den stolte Forkys, parret med Jorden, og Keto med hvite kinn, og Eurybia som har et hjerte av flint i seg.»


== Annet ==
Pontos var også betegnelsen på et gresk oldtidsrike ved Svartehavet. Navnet er avledet fra det greske navnet på Svartehavet: Πόντος Εὔξεινος, Pontos Euxeinos («Det gjestfrie hav»), og ble til sist forkortet til ganske enkelt Pontos.


== Referanser ==
Velutinodorcus

Velutinodorcus er en slekt av biller som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Slekten er utbredt i Sørøst-Asia.


== Utseende ==
Middelsstore (15–25 millimeter), avlange hjortebiller. Hos denne gruppen er hannens kjever bare moderat forstørrede. De kjennes lett fra de fleste andre Dorcini på at oversiden er tett kledt med gulgrå bestøvning slik at den mørke grunnfargen ikke kommer fram.


== Levevis ==
Larvene utvikler seg i morken ved.


== Utbredelse ==
Slekten lever i Sørøst-Asia, fra India i vest til Japan, Sumatra og Borneo i øst.


== Systematisk inndeling ==
Disse artene blir ofte plassert i slekten Dorcus.

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
Stammen Dorcini
Slekten Velutinodorcus Maes, 1992
Velutinodorcus carinulatus (Nagel, 1941) - Taiwan
Velutinodorcus japonicus (Nakane & Makino, 1985) - Japan
Velutinodorcus tricuspis (de Lisle, 1974) - Malaya, Sumatra og Borneo
Velutinodorcus ursulus (Arrow, 1938) - India og Burma
Velutinodorcus velutinus (Thomson, 1862) - India, Bhutan, Burma, Thailand og Vietnam


== Eksterne lenker ==
(en) Velutinodorcus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Velutinodorcus hos NCBI 
(en) Kategori:Dorcus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Velutinodorcus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bildegalleri over en del arter (her plassert i slekten Dorcus
Dynodorcus

Dynodorcus er en slekt av biller som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Slekten er utbredt i Sørøst-Asia.


== Utseende ==
Store til svært store (30–85 millimeter), svarte hjortebiller. Oversiden har vanligvis kraftig mikroskulptur og er litt matt. Hannen har sterkt forstørrede kjever og påfallende bredt hode, pannen er ganske flat uten utskudd eller forhøyninger. Hos denne gruppen er hannens kjever krumme med én enkelt, kraftig tann på innersiden.


== Levevis ==
Larvene utvikler seg i morken ved.


== Utbredelse ==
Slekten lever i Sørøst-Asia, fra India i vest til Taiwan og Palawan i øst.


== Systematisk inndeling ==
Disse artene blir ofte plassert i slekten Dorcus.

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
Stammen Dorcini
Slekten Dynodorcus Didier, 1930
Dynodorcus antaeus (Hope, 1842)
Dynodorcus curvidens (Hope, 1840)
Dynodorcus grandis (Didier, 1926)
Dynodorcus schenklingi (Möllenkamp, 1913)


== Eksterne lenker ==
(en) Dynodorcus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Dynodorcus hos NCBI 
Dynodorcus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bildegalleri over en del arter (her plassert i slekten Dorcus
Filosofiåret 1594

Filosofiåret 1594 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1594.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==
Isaac La Peyrère, fransk filosof (død 1676)


== Dødsfall ==
2. desember – Gerhard Mercator, belgisk matematiker, geograf, filosof, teolog og kartograf (født 1512)
Sweet Love Feelings (Jerry Reed-album)

Sweet Love Feelings er et musikkalbum av Jerry Reed som ble utgitt juni 1978. Albumet består av ti sanger hvorav Reed har komponert tre sanger selv. Produsenter var Reed og Chip Young. Innspillingene ble gjort i perioden august 1977 – januar 1978.


== Sporliste ==


=== Side 1 ===
«Sweet Love Feelings» (Jerry Reed Hubbard) – 2:46 – (innspilt 18. august 1977)
«Louisiana Lady» (John Knowles/Stewart Harris) – 2:27 – (innspilt 6. september 1977)
«Reverend Joe Henry» (Red Lane) – 3:24 – (innspilt 12. september 1977)
«You Know What» (Jerry Reed Hubbard) – 2:45 – (innspilt 18. august 1977)
«I Feel For You» (Jerry Reed Hubbard) – 2:45 – (innspilt 19. august 1977)


=== Side 2 ===
«(I Love You) What Can I Say» (Dick Feller) – 3:35 – (innspilt 6. september 1977)
«Hold on Tight» (David Gates)– 3:15 – (innspilt 18. august 1977)
«Banjo Man» (Randy Sharp) – 2:35 – (innspilt 6. september/7. oktober 1977/26. og 31. januar 1978)
«You're Gonna Need Someone» (Stewart Harris) – 2:50 – (innspilt 12. september 1977)
«Busted» (Harlan Howard) – 2:32 – (innspilt 19. august 1977)


== Musikere og instrumenter ==
Jerry Reed: vokal, gitar
Reggie Young: gitar
Paul Yandell: gitar
Chip Young: gitar
Bobby Thompson: gitar, banjo
Bobby Wood: piano
Shane Keister: keyboards
Buddy Emmons: orgel, clavinet
Tommy Cogbill: bass
Hayward Bishop: trommer
Dennis Bottoms: kor
Richard Shook: kor
Priscilla Hubbard: kor
Seidina Hubbard: kor
Lea Jane Singers: kor
Bergen White: arrangement


== Referanser ==
Filosofiåret 1536

Filosofiåret 1536 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1536.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==
Jean Calvin - Institutio Christianae religionis


== Fødsler ==
10. november – Friedrich Beurhaus, tysk pedagog og filosof (død 1609)
26. desember – Yi I, var en av de to mest prominente koreanske konfucianske lærde under Joseondynastiet i Korea (død 1584)
Juan de Mariana, spansk jesuitt, skolastiker, historiker, og medlem av monarkomaker (død 1624)
Diego de Zúñiga, spansk teolog og filosof (død 1597)


== Dødsfall ==
11. juli – Desiderius Erasmus Roterodamus (Erasmus, eller Desiderius Erasmus av Rotterdam, opprinnelig Geert Geertsen), nederlandsk augustinerkorherre, teolog, humanist og latinist (født 1466 eller 1469)
Hector Boece (Boyce, Boise, Boecius eller Boethius) – skotsk filosof (født 1465)
Per Thorvald Larsen

Per Thorvald Larsen (født 21. juni 1950 i Oslo) er en norsk lektor, redaktør og forlegger. 
Larsen er utdannet cand.philol, med tysk som hovedfag. Han var medredaktør av tidsskriftet Skog og mark på 1960-tallet, som ble utgitt av Oslo katedralskoles naturvernforening.  På 1990-tallet redigerte han bøker utgitt av Østfold Mållag, bl.a. Østfoldmål av Einar Lundeby. Han var redaktør av meldingsbladene Østfoldmål (utgitt av Østfold Målag) og Østfoldlektoren, begge utgitt av Østfold Lektorlag. 
Fra 2002 til 2005 var han redaktør av Lektorbladet, utgitt av Norsk Lektorlag. Fra 2007 var han daglig leder i Skolehistorisk Forlag, og fra 2009 i Faglitterært Forlag. Har skrevet bøkene Tatt av skolen: Vandring i skolehistorien (2007), Skolefri (2012) og Fra ungdom og natur til Natur og Ungdom (2017). Han har vært redaktør for bøker av Oskar Fjeld, Kåre Langvik-Johannessen og Anna Lindhjem. Han har innehatt diverse tillitsverv i miljøorganisasjoner, blant dem Samarbeidsgruppene for natur- og miljøvern (snm), Natur og Ungdom, Noregs Mållag og lærerorganisasjonene Norsk Lektorlag og Norsk Undervisningsforbund (NUFO))


== Eksterne lenker ==
(no) Per Thorvald Larsen i Store norske leksikon
Ragnhild Mathisen

Ragnhild Mathisen (født 16. april 1971) er en norsk statsviter og tidligere politiker for Arbeiderpartiet. Fra 2012 er hun ansatt i konsernstaben i Telenor, og fra 2018 leder for Samfunnskontakt (Corporate Affairs) i Telenor Norge. Mathisen ble i oktober 2005 ansatt som politisk rådgiver for forsvarsminister Anne-Grete Strøm-Erichsen, og ble 2009 utnevnt til statssekretær i Helse- og omsorgsdepartementet. Før dette var hun fra 1999 politisk rådgiver i Arbeiderpartiets stortingsgruppe, for partifraksjonens medlemmer i Stortingets justis-, forsvars- og utenrikskomite. Ragnhild Mathisen var Ambassador Stuart Fellow i Washington, DC i 2002.
Ragnhild Mathisen var i årene 1995–2001 medlem av Ringsaker kommunestyre og 1999–2001 representant i Hedmark fylkesting, i hovedutvalget for utdanning. I årene 2005–2007 var Mathisen medlem av sentralstyret i Europabevegelsen.
Hun er gift med Odd Erik Stende, som fra 2009 til 2015 var assisterende partisekretær i Arbeiderpartiet. Paret er bosatt i Oslo.


== Eksterne lenker ==
(en) Ragnhild Mathisen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Ragnhild Mathisen hos Norsk senter for forskningsdata 
(no) CV hos Helse- og omsorgsdepartementet
Filosofiåret 1574

Filosofiåret 1574 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1574.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==
17. januar – Robert Fludd (Robertus de Fluctibus), engelsk lege (paracelsus),  filosof,  astrolog, matematiker, kosmolog, kabbalist og forsvarer av Rosenkorsordenen (død 1637)
Claudio Achillini, italiensk filosof, teolog, jurist, matematiker, dikter og librettist (død 1640)
Kim Jip, neokonfuciansk lærd, politiker, pedagog og forfatter i Koreas Joseonperiode (død 1656)


== Dødsfall ==
30. januar – Damião de Góis, portugisisk filosof (født 1502)
Filosofiåret 1501

Filosofiåret 1501 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1501.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==
Nilakantha Somayaji, Tantrasamgraha (1501)


== Fødsler ==
26. juni – Jo Sik, koreansk filosof og forfatter (død 1572)
24. september – Girolamo Cardano, matematiker, fysiker, astrolog og gambler i renessansens Italia som også skrev om tema som medisin, filosofi, religion og musikk (død 1576)
I Hwang, var sammen med Yi I de to mest prominente koreanske lærde innenfor koreansk neokonfucianisme i Joseondynastiet i Korea  (død 1570)


== Dødsfall ==
3. januar – Ali-Shir Nava'i, også kjent som "Mir Alisher Navoï", filosof og persisk-usbekisk poet, maler, politiker, mystiker og språkforsker i den timuridiske renessansen (født 1441)
Robert Gaguin, fransk renessansehumanist og filosof (født 1433)
Costantino Lascaris, bysantinsk filolog og humanist (født 1434)
Torshovbyen

Torshovbyen er den kommunale boligbebyggelsen på Torshov i Oslo som ble anlagt i årene 1917–1925 under ledelse av byplansjef Harald Hals og Adolf Jensen Talberg. Torshovbyen ble anlagt med storgårdskvartaler, parkanlegget  Torshovparken og i 1929 kom «Oksefontenen» på plass. Bygningene ble i det vesentligste oppført i tre etasjer og inneholdt til sammen
1762 leiligheter og 18 butikklokaler. Leilighetene var relativt små, hadde innlagt vannklosett og opprinnelig hadde ingen bad. Området skulle huse omkring 7000 mennesker og kostet 34 millioner kroner i bygget ut. Etter utvidelser huset bydelen i 1948 over 20.000 innbyggere. Det var planlagt filial for Deichmanske bibliotek.Utbyggingen gikk til Åsengata i nord; til Erika Nissens gate, Agathe Grøndahls gate, Fagerheimgata, Johan Svendsens gate og Ole Bulls gate i øst; fra Torshovgata i sør; og i vest til Vogts gate og Sandakerveien. Reguleringsplanen var inspirert av engelsk hagebyideer og nybarokk stil. Sentralt i området er den store parken. Bebyggelsen er anlagt i store kvartaler med store parkaktige gårdsrom. Byggene er stort sett i tre etasjer utført i pusset teglstein og høye tak.

Før 1900 var det lite bybebyggelse på østsiden av Akerselva nord for Grünerløkka. Arealene tilhørte gårder som Sinsen, Åsen og Torshov. Området ble en del av Kristiania ved byutvidelsen i 1877. Vogts gate ble anlagt i 1864 og området øst for Vogts gate på Torshov var åpne løkker til etter 1900. Torshovbyen ble totalplanlagt slik at det kunne gis plass til det store indre gårdsrommene, den åttekantede Hegermanns plass og den store parken. Torshovbyen er et av de viktigste resultatene av kommunal boligbygging på den tiden.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt (red): Oslo byleksikon, Kunnskapsforlaget 2010, side 573, ISBN 978-82-573-1760-7


== Eksterne lenker ==
(no) Torshovbyen på NLIs Lokalhistoriewiki.
Filosofiåret 1575

Filosofiåret 1575 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1575.


== Fødsler ==
sannsynligvis 24. april – Jacob Böhme  eller Jacob Behmen,  tysk mystiker, filosof og kristen teosof (død 1624)
Sabatino de Ursis, italiensk jesuitt som arbeidet i Kina (død 1620)


== Dødsfall ==
Joseph ben Ephraim Karo, spansk rabbiner, filosof og jurist (født 1488)
Agathe Grøndahls gate (Oslo)

Agathe Grøndahls gate (1-49, 2-46) er en gate i Oslo på Torshov i Bydel Sagene.
Gaten går fra Vogts gate langs øvre del av Torshovparken til Jolly Kramer-Johansens gate. Den fikk navn i 1914 etter komponisten Agathe Backer-Grøndahl, og ligger i et område der flere av gatene er oppkalt etter komponister.
Deler av boligene tilhører bebyggelsen som ble reist i forbindelse med Torshovbyen.


== Litteratur ==
Oslo byleksikon
Arild Svensgam (1999). De er døde – men lever fortsatt i Oslo (2. utg.). Oslo: Galehuset forlag. s. 11. ISBN 8299289424. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Thomas Südhof

Thomas C. Südhof (født 22. desember 1955 i Göttingen, Tyskland) er en biokjemiker som i 2013 ble tildelt Nobelprisen i medisin. Han har tidligere fått en rekke andre priser.
Han er kjent blant annet for sine studier av hvordan nevroner i hjernen kommuniserer.


== Priser ==
1993 W. Alden Spencer Award (med Richard Scheller)
1994 Wilhelm Feldberg Award
1997 Roger Eckert Award Lecture, Göttingen
1997 U.S. National Academy Award in Molecular Biology (med Richard Scheller)
2002 Innvalgt i National Academy of Sciences i USA
2004 MetLife Award (med Roberto Malinow)
Bristol-Myers Squibb Award for Distinguished Achievement in Neuroscience Research
2004 Ulf von Euler Award Lecture, Karolinska Institute
2007 Innvalgt i Institute of Medicine i USA
2008 Bernhard Katz Award, Biophysical Society (med Reinhard Jahn)
2008 Passano Foundation Award
2010 Kavliprisen i nevrovitenskap (med Richard Scheller og James Rothman)
2013 Albert Lasker Basic Medical Research Award (og Richard Scheller)
2013 Nobelprisen i medisin (med Randy Schekman og James Rothman)


== Referanser ==