jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
VM i BMX-sykling 2009

VM i BMX-sykling 2009 (verdensmesterskapet i BMX-sykling) ble arrangert i Adelaide i Australia i 2009.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i BMX-sykling 2008

VM i BMX-sykling 2008 (verdensmesterskapet i BMX-sykling) ble arrangert i Taiyuan i Kina i 2008.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i BMX-sykling 2007

VM i BMX-sykling 2007 (verdensmesterskapet i BMX-sykling) ble arrangert i Victoria i Canada i 2007.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i BMX-sykling 2006

VM i BMX-sykling 2006 (verdensmesterskapet i BMX-sykling) ble arrangert i São Paulo i Brasil i 2006.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i BMX-sykling 2005

VM i BMX-sykling 2005 (verdensmesterskapet i BMX-sykling) ble arrangert i Paris i Frankrike i 2005.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i BMX-sykling 2004

VM i BMX-sykling 2004 (verdensmesterskapet i BMX-sykling) ble arrangert i Valkenswaard i Nederland i 2004.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i BMX-sykling 2003

VM i BMX-sykling 2003 (verdensmesterskapet i BMX-sykling) ble arrangert i Perth i Australia i 2003.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i BMX-sykling 2016

VM i BMX-sykling 2016 (verdensmesterskapet i BMX-sykling) ble arrangert i Medellín i Colombia i 2016.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i BMX-sykling 2015

VM i BMX-sykling 2015 (verdensmesterskapet i BMX-sykling) ble arrangert i Heusden-Zolder i Belgia i 2015.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i BMX-sykling 2014

VM i BMX-sykling 2014 (verdensmesterskapet i BMX-sykling) ble arrangert i Rotterdam i Nederland i 2014.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i BMX-sykling 2013

VM i BMX-sykling 2013 (verdensmesterskapet i BMX-sykling) ble arrangert i Auckland på New Zealand i 2013.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
Sogn og Fjordane Skikrins

Sogn og Fjordane Skikrins (stiftet 10. mars 1923) er et organisasjonsledd i Norges Skiforbund, 
og er et fellesorgan for all skiidrett i Sogn og Fjordane. 
Kretsen hadde i 2014 49 klubber med totalt 7.200 medlemmer. Kretsen har kontor i Idrettens Hus i Førde.
Sogn og Fjordane Skikrets ble stiftet 10. mars 1923. Kretsen ble delt i Sogn Skikrins og Fjordane Skikrins i 1936.
De to kretsene ble slått sammen igjen i 1986.


== Kretsens ledere ==
Formenn i Sogn og Fjordane Skikrins (1923–1936):

Peder W. Skaaden, Innvik (1923–1927)
Anders V. Bergset, IL Fjell (1927–1930)
Olav K. Henden, Sandane TIL (1930–1936)Ledere i Sogn og Fjordane Skikrins siden 1986:

Ivar Sægrov, Jølster IL (1986–1990)
Håkon Lundestad, Sandane TIL (1990–2000)
Inge Fænn, Markane IL (2000–2017)
Finn Årdal, Jølster IL (2017–)


== Kilder ==
Norske skiløpere: skihistorisk oppslagsverk i 5 bind: Telemark, Sørlandet, Vestlandet. Oslo: Skiforlaget - Erling Ranheim. 1957.  [Digitalisert på Bokhylla.no av Nasjonalbiblioteket / Tilgang for norske IP-adresser]
Jon Tvinnereim (1998). Ski-idrett i Sogn og Fjordane: Sogn og Fjordane skikrins 75 år. ISBN 8299480418.  [Digitalisert på Bokhylla.no av Nasjonalbiblioteket / Tilgang for norske IP-adresser]


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Élysée-avtalen

Élysée-avtalen er en samarbeidsavtale mellom Tyskland og Frankrike. Avtalen ble undertegnet 22. januar 1963 i Elyséepalasset av Tysklands forbundskansler Konrad Adenauer og Frankrikes president Charles de Gaulle. Dagen feires i begge land hvert år. Ved 50-årsjubileet i 2013 var hele statsledelsen i begge land, inkludert begge parlamenter, regjeringer og statsoverhoder, til stede til festakt i Riksdagsbygningen i Berlin.


== Historie ==
Fra 1870 til 1945 hadde Tyskland og Frankrike utkjempet tre kriger med hverandre: Den fransk-tyske krig, første verdenskrig og andre verdenskrig. Konrad Adenauer ble i 1949 valgt som Tysklands første forbundskansler etter andre verdenskrig, og Charles de Gaulle ble i 1958 valgt som Frankrikes president. Etter de to statsledernes første møte i de Gaulles landsted i  Colombey-les-Deux-Églises i 1958, utviklet det seg en svært god forbindelse dem i mellom. Adenauer og de Gaulle skrev 40 brev til hverandre, traff hverandre mellom 1958 og 1962 femten ganger, og snakket sammen mer enn 100 timer.I juli 1962 foretok Konrad Adenauer sitt første statsbesøk i Frankrike. I september samme år avla Charles de Gaulle sitt første statsbesøk i Tyskland, i den daværende midlertidige hovedstad Bonn. de Gaulle opplevde begeistret mottakelse.Vennskapsavtalen ble deretter forhandlet og underskrevet 22. januar 1963 i Elyséepalasset. Avtalen innebar at landene skulle konsultere hverandre i utenriks-, europa- og forsvarspolitikk. Videre ble det avtalt et omfattende utdannings- og ungdomssamarbeid. En tysk-fransk ungdomsorganisasjon, (Deutsch-Französische Jugendwerk (DFJW)/Office franco-allemand pour la Jeuness (OFAJ)) ble opprettet.Avtaledokumentet fikk et uvanlig ytre. Det tunge bøttepapiret fikk ingen blå ytre rand, slik det var vanlig for de internasjonale traktater som Tyskland lagde, men i stedet en rød linje. Grunnen var at man i 1963 på tysk side, ikke trodde det skulle bli mulig å treffe en avtale. Derfor ble det franske avtalepapiret benyttet. En passende mappe ble kjøpt i firmaet Hermès. Da man heller ikke hadde brakt med seg Adenauers personlige stempel ble det i all hast laget et segl i Paris, både for Adenauer og utenriksminister Schröder.Ved 50-årsjubileet i 2013 møttes begge lands parlamenter, Forbundsdagen og den franske nasjonalforsamlingen, begge regjeringer og statsoverhoder til feiring i Riksdagsbygningen i Berlin.56 år etter den opprinnelige avtale undertegnet Tyskland og Frankrike en ny vennskapsavtale, den såkalte Aachentraktaten (Vertrag von Aachen, henholdsvis Traité d'Aix-la-Chapelle). Undertegningen fant sted i rådhuset i Aachen, Karl den stores residensby.


== Referanser ==


== Kilder ==
«Élysée Treaty» (engelsk)
Elysee-traktaten (tysk oppsett, tospråklig traktattekst)


== Eksterne lenker ==
(en) Élysée Treaty – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
VM i landeveissykling 1921

VM i landeveissykling 1921 (verdensmesterskapet i landeveissykling) ble arrangert i København i Danmark i 1921.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i landeveissykling 1922

VM i landeveissykling 1922 (verdensmesterskapet i landeveissykling) ble arrangert i Liverpool i Storbritannia i 1922.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i landeveissykling 1923

VM i landeveissykling 1923 (verdensmesterskapet i landeveissykling) ble arrangert i Zürich i Sveits i 1923.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i landeveissykling 1924

VM i landeveissykling 1924 (verdensmesterskapet i landeveissykling) ble arrangert i Paris i Frankrike i 1924.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i landeveissykling 1925

VM i landeveissykling 1925 (verdensmesterskapet i landeveissykling) ble arrangert i Apeldoorn i Nederland i 1925.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i landeveissykling 1926

VM i landeveissykling 1926 (verdensmesterskapet i landeveissykling) ble arrangert i Milano i Italia i 1926.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i landeveissykling 1927

VM i landeveissykling 1927 (verdensmesterskapet i landeveissykling) ble arrangert i Nürburgring i Tyskland i 1927.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i landeveissykling 1928

VM i landeveissykling 1928 (verdensmesterskapet i landeveissykling) ble arrangert i Budapest i Ungarn i 1928.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i landeveissykling 1929

VM i landeveissykling 1929 (verdensmesterskapet i landeveissykling) ble arrangert i Zürich i Sveits i 1929.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i landeveissykling 1930

VM i landeveissykling 1930 (verdensmesterskapet i landeveissykling) ble arrangert i Liège i Belgia i 1930.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
Liste over marskalker av Sejm etter 1809

For marskalker av Sejm før 1809, se artikkelen: Liste over marskalker av Sejm 1548–1793Marskalk av Sejm er leder for underhuset i nasjonalforsamlingen. Polen hadde 1947–1989 ettkammersystem. 


== Se også ==
Liste over Senatets marskalker i Polen etter 1807


== Kilder ==
Ministries, etc. på Rulers.org
Historikeren Waldemar Grabowski, om «Rady Jedności Narodowej» (Rådet for nasjonal enhet)
Hevneren fra Marseille

Hevneren fra Marseille , (originaltittel: La Scoumoune) er en fransk gangsterfilm fra 1972, regissert av José Giovanni.


== Handling ==
På midten av 1930-tallet kommer mafia-medlem Roberto La Rocca (spilt av Jean-Paul Belmondo) til Marseille, for å hjelpe en venn som fikk problemer med en gruppe lokale kriminelle. 
Men Roberto blir snart fanget i et sammenstøt mellom de forskjellige gjengene, og som resultat blir han arrestert og dømt til lang fengselsstraff for drapet på flere fiendtlige gjeng-medlemmer. Men så snart han havner i fengsel, begynner han å planlegge sin flukt fra fengselet. 


== Rolleliste ==
Jean-Paul Belmondo: Roberto Borgo
Claudia Cardinale: Georgia Saratov
Michel Constantin: Xavier Saratov
Philippe Brizard: Fanfan
Enrique Lucero: Migli
Michel Peyrelon: "pene Charlot"
Alain Mottet: Ficelle
Jacques Debary: Carl
Jean-Claude Michel: advokaten
Marc Eyraud: Bonnaventure
Aldo Bufi Landi: Villanova
Dominique Zardi: fangen
Pierre Collet: fengselsdirektøren
Henri Vilbert: Graville
Nicolas Vogel: Grégoire
Jacques Rispal: begravelsesagenten
Andréa Ferréol: den sinte prostituerte
Gérard Depardieu: den unge gangsteren


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hevneren fra Marseille på Internet Movie Database 
(sv) Hevneren fra Marseille i Svensk Filmdatabas 
(fr) Hevneren fra Marseille på Allociné 
(nl) Hevneren fra Marseille på MovieMeter 
(en) Hevneren fra Marseille på AllMovie 
(en) Hevneren fra Marseille på Turner Classic Movies 
(en) Hevneren fra Marseille på Rotten Tomatoes
VM i landeveissykling 1931

VM i landeveissykling 1931 (verdensmesterskapet i landeveissykling) ble arrangert i København i Danmark i 1931.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i landeveissykling 1932

VM i landeveissykling 1932 (verdensmesterskapet i landeveissykling) ble arrangert i Roma i Italia i 1932.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i landeveissykling 1933

VM i landeveissykling 1933 (verdensmesterskapet i landeveissykling) ble arrangert i Montlhéry i Frankrike i 1933.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i landeveissykling 1934

VM i landeveissykling 1934 (verdensmesterskapet i landeveissykling) ble arrangert i Leipzig i Tyskland i 1934.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i landeveissykling 1935

VM i landeveissykling 1935 (verdensmesterskapet i landeveissykling) ble arrangert i Floreffe i Belgia i 1935.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i landeveissykling 1936

VM i landeveissykling 1936 (verdensmesterskapet i landeveissykling) ble arrangert i Zürich og Bern i 1936.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i landeveissykling 1937

VM i landeveissykling 1937 (verdensmesterskapet i landeveissykling) ble arrangert i København i Danmark i 1937.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i landeveissykling 1938

VM i landeveissykling 1938 (verdensmesterskapet i landeveissykling) ble arrangert i Valkenburg i Nederland i 1938.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
VM i landeveissykling 1946

VM i landeveissykling 1946 (verdensmesterskapet i landeveissykling) ble arrangert i Zürich i Sveits i 1946.


== Medaljetabell ==


== Referanser ==
Nye universiteter

Nye universiteter er en kategoribetegnelse som brukes om bestemte universiteter i forskjellige land. Begrepet er mest kjent fra Storbritannia og Frankrike. I Storbritannia i moderne tid brukes begrepet (new universities) om tidligere polytekniske skoler som fikk universitetsstatus etter 1992, og er dermed den yngste universitetskategorien i Storbritannia, ved siden av kategorier som «gamle universiteter» (ancient universities) og «mursteinsuniversiteter» (red brick universities). I Frankrike viser begrepet (universités nouvelles) til åtte universiteter som fikk universitetsstatus i 1990-årene. Begrepet brukes også i Canada. Begrepet har også blitt brukt i norsk sammenheng om tidligere høgskoler som fikk universitetsstatus etter årtusenskiftet, dvs. Oslomet – storbyuniversitetet, Universitetet i Sørøst-Norge, Universitetet i Stavanger, Universitetet i Agder og Nord universitet.


== Referanser ==
Metropolitan University

Metropolitan University er en engelsk betegnelse som brukes om bestemte universiteter i noen land, vanligvis om institusjoner som er utviklet fra fagskoler, høyskoler, polytekniske skoler eller community colleges som tradisjonelt tilbyr mer praktiske utdannelser og som fikk universitetsstatus i 1990-årene eller senere.
Navnet viser til at de betjener et metropolområde, altså en eller flere byer med omkringliggende områder, også kalt storbyregion eller tettsted. Begrepet metropol handler i denne sammenhengen ikke så mye om størrelsen på selve kjernebyen, og mange av disse institusjonene har selv tilhold i forsteder heller enn i selve bysenteret. Slike institusjoner har tradisjonelt ofte en mer lokal forankring med større fokus på nærområdenes utdannelses- og arbeidsmarkedsbehov, og med større mangfold i alder, etnisitet og sosioøkonomisk bakgrunn blant studentene enn ved tradisjonelle «gamle» universiteter.


== Etymologi ==
Metropolitan (uttales på norsk/skandinavisk med trykk på a) er en korrekt, men i dag mindre brukt adjektivform av metropol på norsk og andre skandinaviske språk; sammenlign Metropolitanskolen og metropolitanbispedømme. Ordet og adjektivformen av det har kommet til de skandinaviske språkene fra latin metropolitanus, opprinnelig fra gammelgresk μητροπολίτης (mētropolítēs), uavhengig av den engelske bruken av uttrykket, og lenge før engelsk fikk den dominansen språket har i dag.


== Storbritannia ==
I Storbritannia er metropolitan university en av de fire hovedgruppene av universiteter, og betegner flere tidligere polytekniske skoler eller andre typer fagskoler som fikk status som såkalte nye universiteter etter 1992. Disse institusjonene hadde tradisjonelt fokus på praktiske utdannelser som ingeniør-, lærer-, sykepleier- og sosialarbeiderutdannelse, og begrepet «metropol» viser til at de betjener en større tettstedsregion («metropolområde»), altså en eller flere byer og omkringliggende områder; i de fleste tilfellene har disse institusjonene tilhold i forstadsområder litt utenfor kjernen av den «hovedbyen» de har navn etter. Blant disse institusjonene i Storbritannia er London Metropolitan University (en videreføring av Polytechnic of North London og City of London Polytechnic), Leeds Beckett University (tidligere Leeds Metropolitan University og før det Leeds Polytechnic), Manchester Metropolitan University (tidligere Manchester Polytechnic) og Cardiff Metropolitan University.


== USA ==
Metropolitanuniversiteter er også en kjent modell i USA, som en form for universiteter som fokus på de lokale behovene for arbeidskraft i en større tettstedsregion. Ifølge University of Arkansas er studentgrunnlaget mer sammensatt for slike universiteter ved at studentene blant annet er eldre og mer sammensatt etnisk og sosio-økonomisk.


== Norden ==
Begrepene «metropol» og «metropolitan» brukes også i flere utdannelsesinstitusjoner i Norden. Blant disse er Metropolitanskolen og Professionshøjskolen Metropol i Danmark, Oslomet – storbyuniversitetet (engelsk: Oslo Metropolitan University) i Norge og Metropolia-universitetet i Finland.


== Referanser ==
Vasskalvsundet

Vasskalvsundet er et sund mellom øyene Hvasser og Vasskalven i Færder kommune. Det er om lag 14 meter dypt på sitt dypeste.


== Eksterne lenker ==
Faktaark hos Kartverket
Vestgardskilen

Vestgardskilen er ei vik nord på Hvasser i Færder kommune. Den gir øya sin karakteristiske U-form. I vika ligger Skjeppaskjær og noen andre, mindre skjær. Det er en del bebyggelse langs vika.


== Eksterne lenker ==
Faktaark hos Kartverket
Skjeppaskjær

Skjeppaskjær er et skjær i Vestgardskilen nord på øya Hvasser i Færder kommune. Skjæret er avlangt, og en betydelig del av det er dekka av trær. Dets høyeste punkt er på 5,3 meter over havet. Skjæret har bebyggelse i den nordlige enden.


== Eksterne lenker ==
Faktaark hos Kartverket
Vikerholmen

Vikerholmen er et nes nordvest på Hvasser i Færder kommune. Hvasserveien går langs den østlige sida av neset. Dets høyeste punkt er 28,5 meter over havet.


== Eksterne lenker ==
Faktaark hos Kartverket
Laen

Laen er en innsjø i Torpa i Nordre Land kommune i Innlandet. Den har et areal på 0,06 kvadratkilometer og ligger 663 meter over havet. Innløpsbekk er Buvassbekken, som kommer fra Buvatnet. Utløpet er i øst til Kjølsjøen. Utløpsbekk er La-bekken.


== Referanser ==
Bukkeberget (Hvasser)

Bukkeberget er en fjellknaus nordvest på Hvasser i Færder kommune. Ei smal vik skiller Bukkeberget fra Vikerholmen og Hvasserveien i vest. Bukkebergets høyeste punkt er på om lag 22 meter over havet.


== Eksterne lenker ==
Faktaark hos Kartverket
Kringla (Hvasser)

Kringla er et tjern vest på Hvasser i Færder kommune. Det befinner seg like sør for Oppegårdsveien.


== Eksterne lenker ==
Faktaark hos Kartverket
Pinsemenigheten Arken Løten

Pinsemenigheten Arken Løten er en kristen frikirkelig menighet på Løten i Innlandet fylke, tilsluttet den norske pinsebevegelsen. Menigheten ble stiftet i 1998 og har 125  tilskuddstellende medlemmer i 2019.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Nettside
Cyclocephala variabilis

Cyclocephala variabilis er en bille som hører til gruppen hornbiller i familien skarabider (Scarabaeidae).


== Utseende ==
En middelsstor, bred, blank, rødbrun hornbille. Arten har ikke horn på hodet eller groper på pronotum, hannen kan kjennes på at føttene og særlig klørne på framføttene er kraftig forstørrede. Oversiden er tett og svært fint punktert. Pronotum har to par svarte flekker der det fremste paret er nær sirkelrunde, det bakre kommaformede, dekkvingene har tre par svarte flekker i tillegg til at sømmen er svart.


== Levevis ==
Larvene er kjent bare for et fåtall av artene, disse lever i jorda og eter på gressrøtter. De voksne besøker gjerne blomster.


== Utbredelse ==
Arten er meget vidt utbredt fra Mexico i nord til Argentina i sør.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien hornbiller, Dynastinae MacLeay, 1819
Stammen Cyclocephalini
Slekten Cyclocephala Latreille, 1829
Cyclocephala variabilis Burmeister, 1847


== Kilder ==
Generic Guide to New World Scarab Beetles - Cyclocephala [1]


== Eksterne lenker ==
Dynastidae du monde- nettside om arten
(en) Cyclocephala variabilis i Encyclopedia of Life 
(en) Cyclocephala variabilis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Cyclocephala variabilis hos ITIS 
Cyclocephala variabilis – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Cyclocephala – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Incadorcus shaunai

Incadorcus shaunai er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
En liten (ca. 15 millimeter), halvblank, svart hjortebille. Hannens kjever er noe forstørrede, knivformede, påfallende asymmetriske, med høyre og venstre mandibel tydelig ulike. Oversiden er svært fint og spredt punktert. Pronotum er rundet, bredest foran. Dekkvingene er ganske blanke og har brede, brunrøde sidestriper og fine punktrader. Hunnen har mindre hode og kjever enn hannen.


== Levevis ==
Arten lever i ca. 2500 meters høyde.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Andesfjellene i Peru.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
Stammen Sclerostomini
Slekten Incadorcus Arnaud & Bomans, 2006
Incadorcus shaunai Arnaud, Noguchi & Bomans, 2007


== Eksterne lenker ==
(en) Incadorcus shaunai i Encyclopedia of Life 
(en) Incadorcus shaunai i Global Biodiversity Information Facility 
Incadorcus shaunai – detaljert informasjon på Wikispecies 
Generic Guide to New World Scarabid Beetles – Incadorcus
Bildegalleri
Eidsberg Sparebank

Eidsberg Sparebank, etablert 1848, er en selvstendig sparebank som per oktober 2022 har to beliggenheter i tidligere Østfold fylke(inngår siden 2020 i Viken fylke), og de to er:

Eidsberg Sparebank Avd Mysen , som er hovedkontoret i Mysen, Indre Østfold kommune.
Eidsberg Sparebank Avd. Sarpsborg, som er et avdelingskontor i Sarpsborg kommune.Banken er en del av Eika Alliansen.


== Historie ==
Eidsberg Sparebank ble etablert i 1848, da Hærland sogns kornmagasin ble solgt og kapitalen brukt som grunnkapital for den nye sparebanken - da under navnet "Eidsberg Prestegjelds Sparebank". Salget av kornmagasinet ga 887 speciedaler og 110 skilling.


== Referanser ==
Betongteknologi

Betongteknologi er læren om betong. Betongteknologi omfatter kjemien til betong og alle prosesser som omfatter betongens sammensetning og oppførsel. En betongteknolog eller betongspesialist vil gjerne jobbe hos en konsulent, entreprenør, betongblandeverk eller sementfabrikk. Betongteknologi er en retning ved sivilingeniørutdannelsen ved NTNU i Trondheim. Norsk Betongforening driver også med kursvirksomhet i betongteknologi. Betongteknologi i Norge er sterkt sett fra et internasjonalt syn

Betongteknologi er et fag som omhandler blant annet:

Typer tilsetningsstoffer og deres virkemåte
Karbonatisering
Alkalireaksjon
Designe betongresepter
Selvkomprimerende betong
Frostmotstand
De prinsipielle mineralene i sement:  Allite, Belite, Alimunita of Ferrite
SprekkdannelseHos et betongblandeverk er det betongteknologen som lager betongresepter og kvalitetstester betongen som produseres.
Petsijoki

Petsijoki (skoltesamisk: Pie'ccjokk) er ei elv i Enare kommune i Lappland i Finland. Den har utspring på fjellet Laanaselkä, rundt 14 kilometer vest-sørvest for Sevettijärvi. Elva renner i hovedsakelig nordøstlig retning. Sentralt i nedbørfeltet ligger innsjøen Petsijärvi (1,63 km²). Elva munner ut i innsjøen Nilijärvi, rundt to kilometer sør for Sevettijärvi. Petsijoki er 21,8 kilometer lang og er en del av Neidenvassdraget.


== Referanser ==
Silikastøv

Silikastøv, også kjent som mikrosilika, er røykgass-støv fra ferrosilisium og
silisiumproduksjon. Siden Norge er ledende på produksjon av ferrosilisium, har landet spilt en viktig rolle i for bruk av silikastøv i betong. Silikastøv betegnes som et pozzolan i betongteknologien og har tilsvarende eller bedre egenskaper enn flyveaske. Diameteren til partiklene er i gjennomsnitt 0,15 mikrometer eller 0,00015 mm og blainefinheten er i området 15000-25000 m2/kg [3].
Norske betongbruer har krav til å inneholde silikastøv i betongresepten(3-10%) etter krav fra Statens Vegvesen.På grunn av ekstremt høy finheten gir det en god tetthet og bestandighet i betongen og er med på å påvirke både ferske og herdende egenskaper. Hovedgrunnen til å bruke mikrosilika i betong er dens positive effekt på betongens mekaniske styrke. Den økte finheten øker også behovet for vann i
blandingen. Heften mot armering kan øke med opptil 50-100 prosent, så faren for
korrosjon blir også redusert.
Trykkfastheten, strekkfastheten og e-modulen blir som ved flyveaske redusert i tidligfasen.
Dette skjer selvfølgelig fordi silika reagerer med reaksjonsproduktet til vann og sement. Når
silikaen først reagerer skjer det raskt og reaksjonen er så å si ferdig etter 28 døgn.
Avbindingstiden og temperaturen er lite påvirket ved normal dosering (opptil 10%).
Hydratiseringsprosessen avgir mer varme enn ved sementhydratisering, men reaksjonen skjer
tregere og gir derfor ikke økte temperaturer [1].


== Referanser ==
Karsinom

Et karsinom er en type kreft som utvikler seg fra epitelceller. Mer spesifikt er karsinomer kreft som oppstår i vev som omringer indre eller ytre flater av kroppen, og som oppstår fra celler som stammer fra endoderm-, mesoderm- og ektodermkimcellelag under embryogenesen.


== Referanser ==