jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Acanthops erosula

Acanthops erosula er en art av insekter som tilhører ordenen knelere.


== Utseende ==
Arten er middelsstore og slanke knelere. De kjennes lettest på at forbeina er påfallende lange (minst så lange som mellom- og bakbein). Antennene er trådformede og forholdsvis korte. Fasettøynene er mer eller mindre utstående, ofte spisse. Pronotum er mye lengre enn bredt. Forbeina er kraftige, lårene likevel mindre fortykket enn hos de fleste andre knelere. Forlårene- og -leggene har pigger på undersiden og griper mot hverandre for å holde byttet fast, som vanlig hos knelere. Forleggen har en krum, skarp spisstorn. Mellom- og bakbeina kan ha utvidete lår og legger, men føttene er slanke. Vingene er ganske variable og kan være reduserte. Forvingene er vanligvis hornaktige, av ulike form. 


== Utbredelse ==
Acanthops erosula finnes i Bolivia, Brasil, Costa Rica, Fransk Guyana og Peru.


== Systematisk inndeling ==
Acanthopidae blir noen ganger regnet som en underfamilie av Mantidae.

Ekte insekter (Ectognatha)
Dicondylia
Vingede insekter (Pterygota)
Neoptera («nyvinger»)
Dictyoptera
Ordenene Knelere, Mantodea
Familien Acanthopidae
Underfamilien Acanthopinae
Slekten Acanthops Audinet-Serville, 1831
Acanthops bidens Hebard, 1922 [Mexico]
Acanthops brunneri Saussure, 1871
Acanthops centralis Lombardo & Ippolito, 2004 [Costa-Rica]
Acanthops coloradensis González, Miller & J Salazar, 2011
Acanthops chocoensis Salazar in Ariza & Salazar-E, 2005 [Colombia]
Acanthops contorta Gerstaecker, 1889
Acanthops elegans Lombardo & Ippolito, 2004 [Guatemala]
Acanthops erosa Serville, 1839
Acanthops erosula Stal, 1877 [Bolivia, Brasil, Costa Rica, Fransk Guyana, Peru]
Acanthops falcataria Goeze, 1778 [Argentina, Brasil, Ecuador, De små antiller, Tobago, Trinidad, Columbia, Mexico, Panama, Surinam, Venezuela]
Acanthops falcata Stal, 1877
Acanthops fuscifolia Olivier, 1792
Acanthops godmani Saussure & Zehntner, 1894 [Belize, Costa Rica, Guatemala]
Acanthops occidentalis Lombardo & Ippolito, 2004 [Ecuador]
Acanthops onorei Lombardo & Ippolito, 2004 [Ecuador]
Acanthops parafalcata Lombardo & Ippolito, 2004 [Trinidad og Tobago]
Acanthops parva Beier, 1941 [Brasil]
Acanthops royi Lombardo & Ippolito, 2004 [Ecuador]
Acanthops soukana Roy, 2002 [Fransk Guyana]
Acanthops tuberculata Saussure, 1870 [Brasil, Costa Rica, Fransk Guyana, Peru, Venezuela]


== Referanser ==


== Kilder ==
Liste over artene, fra Mantodea Species File Online


== Eksterne lenker ==
(en) Acanthops erosula i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Acanthops erosula hos NCBI 
Tree of Life: Acanthops
Norsk Entomologisk forening
Elisabeth Grindheim

Elisabeth Grindheim (født 1963) er en norsk tidligere fotballspiller.
Hun er opprinnelig fra Haugesund og spilte i 1984 for Viking Fotballklubb i Stavanger. Hun spilte derefter for Idrettslaget Sandviken i Bergen der hun scoret meget; med 13 mål i 1987 er hun bare ett mål unna å være toppscorer for hele 1. divisjon fotball for kvinner 1987.  Før 1988-sesongen gikk hun til Sprint/Jeløy i Moss og scoret finalens eneste mål i det 84. minutt, da de vant NM i fotball for kvinner 1988.  I 1989 er hun med på Klepp Kvinner Elite og vinner NM i fotball for kvinner 1989 samt får bronse i 1. divisjon fotball for kvinner 1989.


== Referanser ==
Conrad Ahlers

Conrad Ahlers (født 8. november 1922 i Hamburg, død 18. desember 1980 i Bonn) var en tysk journalist og politiker (SPD). Han var i 1950-årene pressemedarbeider for den tyske regjering og Blank-kontoret, forløperen til Tysklands forsvarsdepartement.
I 1962 skrev han en artikkel i Der Spiegel som var kritisk til det tyske forsvaret, og som utløste den såkalte Spiegelaffæren. Ahlers ble arrestert, mistenkt for landsforræderi, men siden fullstendig renvasket. Han var senere statssekretær for regjeringens pressekontor, og medlem av Forbundsdagen for SPD.


== Liv og virke ==
Conrad Ahlers var sønn av en forretningsmann. Hans mor, som var datter av en prest, kom fra øya Krautsand i Elben. Hans far som var en venn av Albert Ballin, var ved begynnelsen av første verdenskrig konsul i Sunderland og satt der internert til 1919.Ahlers gikk på Heinrich-Hertz-Realgymnasium i Hamburg, men meldte seg allerede mens han var elev, i 1941 frivillig til fallskjermtjeneste. Han tjenestegjorde, til slutt som løytnant, i første fallskjermdivisjon ved østfronten og i Italia (Slaget om Monte Cassino). Etter krigen begynte han å studere sosialøkonomi i Hamburg og deltok i 1947 ved grunnleggelsen av CDUs ungdomsorganisasjon Junge Union.Ahlers var i 1951 administrerende redaktør (Chef vom Dienst) i den tyske regjeringens presse- og informasjonstjeneste, og i 1952 som informasjonsmedarbeider i Blank-kontoret, forløperen til Tysklands forsvarsdepartement. Blank-kontoret bar sitt navn etter kontorets leder og den senere forsvarsministeren, Theodor Blank.  Fra 1954 til 1962 arbeidet Ahlers for Die Welt, Frankfurter Rundschau og Der Spiegel, der han i 1962 var stedfortredende redaktør.I forbindelse med en NATO-øvelse kalt Fallex 62, skrev Ahlers en artikkel med overskriften «Bedingt abwehrbereit» (betinget beredt til forsvar). Den uvanlig lange og detaljerte artikkelen, behandlet blant annet Tysklands planer for en atomkrig. Artikkelen utløste arrestordre på blant andre Ahlers og redaktør Rudolf Augstein, for mistanke om landsforræderi. Bak arrestordren sto forsvarsminister Franz Josef Strauß, som handlet på fullmakt fra forbundskansler Konrad Adenauer. Ahlers ble arrestert på feriereise i Spania i oktober 1962, men sluppet fri i desember samme år. I 1965 ble etterforskningen innstilt som grunnløs.Ahlers var fra 1966 til 1969 under regjeringen Kiesinger, nestleder av regjeringens pressekontor. Han var fra 1969 til 1972 under den sosialliberale koalisjon, som var Willy Brandts første regjering, statssekretær og leder av regjeringens presse- og informasjonskontor. Fra 1972 til 1979 var han medlem av Forbundsdagen for SPD.Ahler arbeidet senere for Hamburger Morgenpost, Wirtschaftswoche og Deutsche Welle.


== Referanser ==


== Kilder ==
«Conrad Ahlers», fra Encyclopædia Britannica
Bankkajen

Bankkajen er en kai og gate på den vestre stranden av Helgeandsholmen i Gamla stan i Stockholm. Navnet kom til i 1925. Andre navneforslag, som også spilte på det nærliggende Riksbankshuset, var Banknäset og Bankstranden.


== Referanser ==
Acanthops falcataria

Acanthops falcataria er en art av insekter som tilhører ordenen knelere.


== Utseende ==
Arten er middelsstore og slanke knelere. De kjennes lettest på at forbeina er påfallende lange (minst så lange som mellom- og bakbein). Antennene er trådformede og forholdsvis korte. Fasettøynene er mer eller mindre utstående, ofte spisse. Pronotum er mye lengre enn bredt. Forbeina er kraftige, lårene likevel mindre fortykket enn hos de fleste andre knelere. Forlårene- og -leggene har pigger på undersiden og griper mot hverandre for å holde byttet fast, som vanlig hos knelere. Forleggen har en krum, skarp spisstorn. Mellom- og bakbeina kan ha utvidete lår og legger, men føttene er slanke. Vingene er ganske variable og kan være reduserte. Forvingene er vanligvis hornaktige, av ulike form. 


== Utbredelse ==
Acanthops falcataria finnes i Argentina, Brasil, Ecuador, De små Antiller, Tobago, Trinidad, Colombia, Mexico, Panama, Surinam og Venezuela.


== Systematisk inndeling ==
Acanthopidae blir noen ganger regnet som en underfamilie av Mantidae.

Ekte insekter (Ectognatha)
Dicondylia
Vingede insekter (Pterygota)
Neoptera («nyvinger»)
Dictyoptera
Ordenene Knelere, Mantodea
Familien Acanthopidae
Underfamilien Acanthopinae
Slekten Acanthops Audinet-Serville, 1831
Acanthops bidens Hebard, 1922 [Mexico]
Acanthops brunneri Saussure, 1871
Acanthops centralis Lombardo & Ippolito, 2004 [Costa-Rica]
Acanthops coloradensis González, Miller & J Salazar, 2011
Acanthops chocoensis Salazar in Ariza & Salazar-E, 2005 [Colombia]
Acanthops contorta Gerstaecker, 1889
Acanthops elegans Lombardo & Ippolito, 2004 [Guatemala]
Acanthops erosa Serville, 1839
Acanthops erosula Stal, 1877 [Bolivia, Brasil, Costa Rica, Fransk Guyana, Peru]
Acanthops falcataria Goeze, 1778 [Argentina, Brasil, Ecuador, De små antiller, Tobago, Trinidad, Columbia, Mexico, Panama, Surinam, Venezuela]
Acanthops falcata Stal, 1877
Acanthops fuscifolia Olivier, 1792
Acanthops godmani Saussure & Zehntner, 1894 [Belize, Costa Rica, Guatemala]
Acanthops occidentalis Lombardo & Ippolito, 2004 [Ecuador]
Acanthops onorei Lombardo & Ippolito, 2004 [Ecuador]
Acanthops parafalcata Lombardo & Ippolito, 2004 [Trinidad og Tobago]
Acanthops parva Beier, 1941 [Brasil]
Acanthops royi Lombardo & Ippolito, 2004 [Ecuador]
Acanthops soukana Roy, 2002 [Fransk Guyana]
Acanthops tuberculata Saussure, 1870 [Brasil, Costa Rica, Fransk Guyana, Peru, Venezuela]


== Referanser ==


== Kilder ==
Liste over artene, fra Mantodea Species File Online


== Eksterne lenker ==
(en) Acanthops falcataria i Encyclopedia of Life 
(en) Acanthops falcataria i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Acanthops falcataria hos NCBI 
(en) Kategori:Acanthops falcataria – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Tree of Life: Acanthops
Norsk Entomologisk forening
Logårdstrappan

Logårdstrappan er en steintrapp nedenfor Stockholms slott som forbinder Skeppsbron med Logårdskajen og Saltsjön. Logårdskajen og Logårdstrappan har fra 1844 blitt brukt som paradeentré for viktige besøk som ankommer sjøveien til Stockholms slott. Noen ganger kalles den elegante dobbeltrappen i to løp som leder fra Skeppsbron opp til Logården for «Övre Logårdstrappan».


== Slottets brygge ==
Logårdskajen med Logårdstrappan er Stockholms slotts brygge og ble anlagt i sin nåværende form i 1844. Trappen består av åtte (tidligere ti) trappetrinn i granitt og har en lengde på ti meter og en bredde på 5 meter. Kaihøyden er 1,30 meter og i kaikanten finnes ytterligere to trappetrinn. Grunnen ovenfor trappen er steinlagt og litt nedsenket, derfra skrår den opp til Skeppsbrons nivå. Ifølge Stockholms Hamn kan denne fortøyningsplassen kun benyttes av yrkestrafikk.


== Paradetrappan ==

Logårdskajen og Logårdstrappan brukes fra 1844 i forbindelse med høytidlige besøk som kommer via Stockholms strøm til Stockholms slott. Ofte brukes i disse sammenhenger kongesluppen Vasaorden. Fortøyningsplassen med trappen og veien opp til slottet pleier å bli pyntet i slike tilfeller. 
På en tidlig filminnspilling fra 1897 sees kongen av Siams landstigning ved Logårdstrappan. Blant andre ankomster kan nevnes Kronprins Gustavs med ektemake Kronprinsessan Margareta i 1905, statsbesøk av det russiske tsarparet Nikolaj II og Alexandra 1909, statsbesøk av Frankrikes president Raymond Poincaré i 1914, statsbesøk av dronning Elizabeth II og Prins Philip i 1956, Carl XVI Gustaf og Silvia Sommerlath i forbindelse med deres bryllup i 1976 og Kronprinsessan Victoria og Daniel Westling i forbindelse med deres bryllup i 2010.


== Navnet ==
Logårdstrappans navn er dokumentert allerede i 1756 da det nye slottet stod ferdig. Navnet stammer fra den lodgården som lå utenfor den nordøstre delen av slottet Tre Kronoer. I første etasje innenfor hadde artilleriet sine lagre og verksteder. Kanonkulene, som ble kalt for lod, ble lagret i lodgården. I 1584 var det over 25 000 lod i lageret. Senere ble navnet forvansket til Logården. Ifølge en annen forklaring har Logården fått sitt navn fra de ville dyr man hadde ved slottet Tre Kronor, gaupe heter lodjur på svensk.


== Historiske besøk ved Logårdstrappan ==

		
		
		


== Nåtidige bilder ==

		
		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Erik Wilhelm Dahlgren, red. (1897). Stockholm: Sveriges hufvudstad : skildrad med anledning af Allmänna konst- och industriutställningen 1897 enligt beslut af Stockholms stadsfullmäktige (swe). Stockholm: J. Beckman. Libris: 20803.  del 2, side 298
Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders (1986). Stockholms gatunamn: innerstaden. Monografier utgivna av Stockholms stad. Stockholm: Liber/Allmänna förlaget. s. 45. ISBN 91-38-90777-1. Libris: 7269073. 


== Eksterne lenker ==
(en) Logårdstrappan – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(sv) Stockholmskällan har multimedia som gjelder Logårdstrappan
The Ultimate Tour

The Ultimate Tour er en turné med Bryan Adams.


== Datoer ==


=== 2018 ===


==== Januar ====
2. Matakana Country Park (New Zealand)
4. TSB Bowl of Brooklands (New Zealand)
6. Black Barn Vineyards (New Zealand)
7. ASB Baypark Stadium (New Zealand)
9. Sandstone Point Hotel (Australia)
10. Gold Coast Convention & Exhibition Centre (Australia)
12. Mt Duneed Estate (Australia)
13. Mitchelton Wines (Australia)


==== April ====
27. Malmö Arena (Sverige)
28. Partille Arena (Sverige)
29. Ericsson Globe (Sverige)


==== Mai ====
1. Helsinki Ice Hall (Finland)
2. Saku Arena (Estonia)
3. Arena Riga (Latvia)
4. Zalgirio Arena (Litauen)
5. Torwar Hall (Polen)
21. 3Arena (Irland)
22. 3Arena (Irland)
24. Manchester Arena (Storbritannia)
25. Genting Arena (Storbritannia)
26. The SSE Hydro (Storbritannia)
27. First Direct Arena (Storbritannia)
29. Metro Radio Arena (Storbritannia)
30. SSE Arena Wembley (Storbritannia)
31. The O2 (Storbritannia)


==== Juni ====
5. Save On Foods Memoroal Centre (Canada)
6. Rogers Arena (Canada)
8. Rogers Place (Canada)
9. Scotiabank Saddledome (Canada)
10. Prospera Place (Canada)
12. Red Rocks Amphitheatre (USA)
17. Ziggo Dome (Nederland)
18. Barclaycard Arena (Tyskland)
19. Sap Arena (Tyskland)
20. Hallenstadion (Sveits)
22. Lanxess Arena (Tyskland)
23. Palais 12 (Belgia)
24. Rockhal (Luxembourg)
29. Ravinia (USA)


==== Juli ====
1. Hollinger Park (Canada)
3. Caesars Windsor (Canada)
4. Casino Rama (Canada)
5. RBC Bluesfest 2018 (Canada)
27. Mile One Centre (Canada)
28. Mile One Centre (Canada)
30. Centre 200 (Canada)
31. Credit Union Place (Canada)


==== August ====
3. Air Canada Centre (Canada)
5. Filene Center (USA)


==== Oktober ====
9. Sardar Patel Stadium (India)
11. Hitex Exhibition Center (India)
12. Jio Garden (India)
13. Ozone Urbana (India)
14. Leisure Valley Park (India)


==== November ====
22. Arena Stozice (Slovenia)
23. Gran Teatro Geox (Italia)
24. Palageorge (Italia)
25. Salzburgarena (Østerrike)
27. Arena Nürnberger (Tyskland)
28. Arena Leipzig (Tyskland)
29. Ostravar Arena (Tsjekkia)


== Referanser ==
Acanthops godmani

Acanthops godmani er en art av insekter som tilhører ordenen knelere.


== Utseende ==
Arten er middelsstore og slanke knelere. De kjennes lettest på at forbeina er påfallende lange (minst så lange som mellom- og bakbein). Antennene er trådformede og forholdsvis korte. Fasettøynene er mer eller mindre utstående, ofte spisse. Pronotum er mye lengre enn bredt. Forbeina er kraftige, lårene likevel mindre fortykket enn hos de fleste andre knelere. Forlårene- og -leggene har pigger på undersiden og griper mot hverandre for å holde byttet fast, som vanlig hos knelere. Forleggen har en krum, skarp spisstorn. Mellom- og bakbeina kan ha utvidete lår og legger, men føttene er slanke. Vingene er ganske variable og kan være reduserte. Forvingene er vanligvis hornaktige, av ulike form. 


== Utbredelse ==
Acanthops godmani finnes i Belize, Costa Rica og Guatemala.


== Systematisk inndeling ==
Acanthopidae blir noen ganger regnet som en underfamilie av Mantidae.

Ekte insekter (Ectognatha)
Dicondylia
Vingede insekter (Pterygota)
Neoptera («nyvinger»)
Dictyoptera
Ordenene Knelere, Mantodea
Familien Acanthopidae
Underfamilien Acanthopinae
Slekten Acanthops Audinet-Serville, 1831
Acanthops bidens Hebard, 1922 [Mexico]
Acanthops brunneri Saussure, 1871
Acanthops centralis Lombardo & Ippolito, 2004 [Costa-Rica]
Acanthops coloradensis González, Miller & J Salazar, 2011
Acanthops chocoensis Salazar in Ariza & Salazar-E, 2005 [Colombia]
Acanthops contorta Gerstaecker, 1889
Acanthops elegans Lombardo & Ippolito, 2004 [Guatemala]
Acanthops erosa Serville, 1839
Acanthops erosula Stal, 1877 [Bolivia, Brasil, Costa Rica, Fransk Guyana, Peru]
Acanthops falcataria Goeze, 1778 [Argentina, Brasil, Ecuador, De små antiller, Tobago, Trinidad, Columbia, Mexico, Panama, Surinam, Venezuela]
Acanthops falcata Stal, 1877
Acanthops fuscifolia Olivier, 1792
Acanthops godmani Saussure & Zehntner, 1894 [Belize, Costa Rica, Guatemala]
Acanthops occidentalis Lombardo & Ippolito, 2004 [Ecuador]
Acanthops onorei Lombardo & Ippolito, 2004 [Ecuador]
Acanthops parafalcata Lombardo & Ippolito, 2004 [Trinidad og Tobago]
Acanthops parva Beier, 1941 [Brasil]
Acanthops royi Lombardo & Ippolito, 2004 [Ecuador]
Acanthops soukana Roy, 2002 [Fransk Guyana]
Acanthops tuberculata Saussure, 1870 [Brasil, Costa Rica, Fransk Guyana, Peru, Venezuela]


== Referanser ==


== Kilder ==
Liste over artene, fra Mantodea Species File Online


== Eksterne lenker ==
(en) Acanthops godmani i Encyclopedia of Life 
(en) Acanthops godmani i Global Biodiversity Information Facility 
Tree of Life: Acanthops
Norsk Entomologisk forening
Acanthops occidentalis

Acanthops occidentalis er en art av insekter som tilhører ordenen knelere.


== Utseende ==
Arten er middelsstore og slanke knelere. De kjennes lettest på at forbeina er påfallende lange (minst så lange som mellom- og bakbein). Antennene er trådformede og forholdsvis korte. Fasettøynene er mer eller mindre utstående, ofte spisse. Pronotum er mye lengre enn bredt. Forbeina er kraftige, lårene likevel mindre fortykket enn hos de fleste andre knelere. Forlårene- og -leggene har pigger på undersiden og griper mot hverandre for å holde byttet fast, som vanlig hos knelere. Forleggen har en krum, skarp spisstorn. Mellom- og bakbeina kan ha utvidete lår og legger, men føttene er slanke. Vingene er ganske variable og kan være reduserte. Forvingene er vanligvis hornaktige, av ulike form. 


== Utbredelse ==
Acanthops occidentalis finnes i Ecuador.


== Systematisk inndeling ==
Acanthopidae blir noen ganger regnet som en underfamilie av Mantidae.

Ekte insekter (Ectognatha)
Dicondylia
Vingede insekter (Pterygota)
Neoptera («nyvinger»)
Dictyoptera
Ordenene Knelere, Mantodea
Familien Acanthopidae
Underfamilien Acanthopinae
Slekten Acanthops Audinet-Serville, 1831
Acanthops bidens Hebard, 1922 [Mexico]
Acanthops brunneri Saussure, 1871
Acanthops centralis Lombardo & Ippolito, 2004 [Costa-Rica]
Acanthops coloradensis González, Miller & J Salazar, 2011
Acanthops chocoensis Salazar in Ariza & Salazar-E, 2005 [Colombia]
Acanthops contorta Gerstaecker, 1889
Acanthops elegans Lombardo & Ippolito, 2004 [Guatemala]
Acanthops erosa Serville, 1839
Acanthops erosula Stal, 1877 [Bolivia, Brasil, Costa Rica, Fransk Guyana, Peru]
Acanthops falcataria Goeze, 1778 [Argentina, Brasil, Ecuador, De små antiller, Tobago, Trinidad, Columbia, Mexico, Panama, Surinam, Venezuela]
Acanthops falcata Stal, 1877
Acanthops fuscifolia Olivier, 1792
Acanthops godmani Saussure & Zehntner, 1894 [Belize, Costa Rica, Guatemala]
Acanthops occidentalis Lombardo & Ippolito, 2004 [Ecuador]
Acanthops onorei Lombardo & Ippolito, 2004 [Ecuador]
Acanthops parafalcata Lombardo & Ippolito, 2004 [Trinidad og Tobago]
Acanthops parva Beier, 1941 [Brasil]
Acanthops royi Lombardo & Ippolito, 2004 [Ecuador]
Acanthops soukana Roy, 2002 [Fransk Guyana]
Acanthops tuberculata Saussure, 1870 [Brasil, Costa Rica, Fransk Guyana, Peru, Venezuela]


== Referanser ==


== Kilder ==
Liste over artene, fra Mantodea Species File Online


== Eksterne lenker ==
(en) Acanthops occidentalis i Global Biodiversity Information Facility 
Tree of Life: Acanthops
Norsk Entomologisk forening
Acanthops onorei

Acanthops onorei er en art av insekter som tilhører ordenen knelere.


== Utseende ==
Arten er middelsstore og slanke knelere. De kjennes lettest på at forbeina er påfallende lange (minst så lange som mellom- og bakbein). Antennene er trådformede og forholdsvis korte. Fasettøynene er mer eller mindre utstående, ofte spisse. Pronotum er mye lengre enn bredt. Forbeina er kraftige, lårene likevel mindre fortykket enn hos de fleste andre knelere. Forlårene- og -leggene har pigger på undersiden og griper mot hverandre for å holde byttet fast, som vanlig hos knelere. Forleggen har en krum, skarp spisstorn. Mellom- og bakbeina kan ha utvidete lår og legger, men føttene er slanke. Vingene er ganske variable og kan være reduserte. Forvingene er vanligvis hornaktige, av ulike form. 


== Utbredelse ==
Acanthops onorei finnes i Ecuador.


== Systematisk inndeling ==
Acanthopidae blir noen ganger regnet som en underfamilie av Mantidae.

Ekte insekter (Ectognatha)
Dicondylia
Vingede insekter (Pterygota)
Neoptera («nyvinger»)
Dictyoptera
Ordenene Knelere, Mantodea
Familien Acanthopidae
Underfamilien Acanthopinae
Slekten Acanthops Audinet-Serville, 1831
Acanthops bidens Hebard, 1922 [Mexico]
Acanthops brunneri Saussure, 1871
Acanthops centralis Lombardo & Ippolito, 2004 [Costa-Rica]
Acanthops coloradensis González, Miller & J Salazar, 2011
Acanthops chocoensis Salazar in Ariza & Salazar-E, 2005 [Colombia]
Acanthops contorta Gerstaecker, 1889
Acanthops elegans Lombardo & Ippolito, 2004 [Guatemala]
Acanthops erosa Serville, 1839
Acanthops erosula Stal, 1877 [Bolivia, Brasil, Costa Rica, Fransk Guyana, Peru]
Acanthops falcataria Goeze, 1778 [Argentina, Brasil, Ecuador, De små antiller, Tobago, Trinidad, Columbia, Mexico, Panama, Surinam, Venezuela]
Acanthops falcata Stal, 1877
Acanthops fuscifolia Olivier, 1792
Acanthops godmani Saussure & Zehntner, 1894 [Belize, Costa Rica, Guatemala]
Acanthops occidentalis Lombardo & Ippolito, 2004 [Ecuador]
Acanthops onorei Lombardo & Ippolito, 2004 [Ecuador]
Acanthops parafalcata Lombardo & Ippolito, 2004 [Trinidad og Tobago]
Acanthops parva Beier, 1941 [Brasil]
Acanthops royi Lombardo & Ippolito, 2004 [Ecuador]
Acanthops soukana Roy, 2002 [Fransk Guyana]
Acanthops tuberculata Saussure, 1870 [Brasil, Costa Rica, Fransk Guyana, Peru, Venezuela]


== Referanser ==


== Kilder ==
Liste over artene, fra Mantodea Species File Online


== Eksterne lenker ==
(en) Acanthops onorei i Global Biodiversity Information Facility 
Tree of Life: Acanthops
Norsk Entomologisk forening