jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Monica Sin-Ling Lam

Monica Sin-Ling Lam er en informatiker fra Canada. Monica Lam har en Bachelor of science ved University of British Columbia fra 1980 og en Ph.D. i informatikk ved Carnegie Mellon University i 1987. Hun sluttet seg til fakultetet for informatikk ved Stanford University i 1988.
For tiden er hun professor i Computer Science Department ved Stanford University Hun er også grunnleggeren av selskapet Moka5.
I 2006 var hun en av forfatterne bak 3. utgave av boken Compilers: Principles, Techniques, and Tools, også kjent som «drageboken» og «den purpurfargede dragebok».


== Referanser ==
Sagelva (Nordreisa)

Sagelva (nordsamisk: Sahájohka) er ei vestlig sideelv til Reisaelva i Nordreisa kommune i Troms og Finnmark. Den er 11,1 kilometer lang, har et nedbørfelt på 25,3 km². Elva har utspring nord for Bæssetindan, og renner derfra mot nord, senere mot nordøst. Den munner ut i Reisaelva rundt en kilometer sør for kommunesenteret Storslett.


== Referanser ==
Leif Rabben

Leif Rabben (født  14. juli 1898, død 4. november 1992 i Bodø) var en norsk telegrafist på Nordishavet og ishavsstasjonene,  og senere lokal leder for partiet Nasjonal Samling (NS). I 1941 ble Rabben oppnevnt til NS fylkesfører i Nordland.Rabben meldte seg inn i Nasjonal Samling allerede i 1933, samme år som partiet ble dannet.Han ble under landssvikoppgjøret i 1946 dømt til 11 års straffarbeid, rettighetstap i 10 år, inndraging av lønn som telegrafist, som styremedlem i Norges Banks avdeling i Bodø og en erstatning på 28 000 kr. Han ble fradømt stillingen som telegrafekspeditør for all fremtid.


== Referanser ==
Paul Holst Conradi

Paul Holst Conradi (født 6. januar 1806 i Aker, død 11. september 1852 i Christiania) var en norsk militær offiser og ordfører i Vardø.
Conradi var kaptein, og fra 1839 til 1852 var han kommandant på Vardøhus festning.Han var også Vardøs andre ordfører, og innehadde vervet i åtte år, i årene 1841 til 1848.


== Referanser ==
Myzininae

Myzininae er en underfamilie av stilkvepser. Larvene snylter på biller.


== Utseende ==
Små til ganske store (5-25 millimeter), oftest fargerike vepser. Det er stor forskjell i utseende mellom kjønnene. Mange er mer eller mindre svarte med gule flekker, men det er også noen som er lyst fargede. Noen få har metallisk glans. Hos noen slekter har begge kjønn vinger, hos andre bare hannene, som vanligvis er markert større enn hunnene.


== Levevis ==
Disse artene er parasitoider som stort sett snylter på larver av biller (Coleoptera) i familien skarabider (Scarabaeidae) som har larver i jorden, treborende trebukker (Cerambycidae) eller skyggebiller (Tenebrionidae). Hunnen graver seg ned til byttet, lammer det med et stikk og legger et egg på det. Vepselarven utvikler seg så på den paralyserte larven. Hunnene har giftbrodd og de større artene kan gi smertefulle stikk.


== Utbredelse ==
Gruppen er representert i alle verdensdeler, men disse vepsene er regnet som sjeldne.


== Systematisk inndeling ==
Inndelingen følger 

Ordenen vepser (vepser, humler, bier og maur) (Hymenoptera)
Underordenen stilkvepser (Apocrita)
delgruppe broddvepser (Aculeata)
Overfamilien Thynnoidea
Familien Thynnidae
Underfamilien Myzininae – 11 arter i Sør- og Mellom-Europa fordelt på 3 slekter
stammen Austromyzini - Australia
slekten Austromyzinum Brown, 1985 - 7 arter
slekten Cleftomyzinum Brown, 1985 - én art
stammen Merini - Afrika og Palearktis
gruppen Braunsomeriina
slekten Braunsomeria  Turner, 1912
slekten Notomeria Bartalucci, 2011
gruppen Meriina
slekten Afromeria Bartalucci, 2007
slekten Allomeria  Bartalucci, 2005
slekten Iswara Westwood, 1851
slekten Komarowia Radoszkowski, 1886
slekten Lamprowara Bartalucci, 2004
slekten Macromeria Saunders, 1850
slekten Meria Illiger, 1807– 7 arter i Europa
slekten Meriodes  Bartalucci, 2007
slekten Myzinella Guiglia, 1959
slekten Parameria Guérin-Ménéville, 1837
slekten Poecilotiphia Cameron, 1902– 3 arter i Europa
slekten Tamerlanella Bartalucci, 2004
slekten Weerpaga Argaman, 1994
slekten Zezelda Argaman, 1994
stammen Mesini - Gamle verden
slekten Hylomesa Krombein, 1968
slekten Mesa Saussure, 1892
stammen Myzinini - for det meste Amerika
slekten Myzinum Latreille, 1803– én art i Europa


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Myzininae hos Fauna Europaea 
(en) Myzininae hos NCBI 
(en) Kategori:Myzininae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Myzininae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Myzinine wasps of Africa and Madagascar
Night Hawk

Night Hawk er Norges største orienteringsstafett og arrangeres årlig i august måned.
Klubbstafetten Night Hawk er en relansering av den tidligere arrangerte Krokskogstafetten, og ble for første gang arrangert i 2013. Førsteutgaven ble arrangert av IL Tyrving. Siden den gang har stafetten vært et årlig arrangement i Oslo-området. Mange av de beste klubbene i verden, hovedsakelig nordiske klubber, har deltatt.
Stafetten består av 6 etapper i kvinneklassen og 8 etapper i herreklassen. Starten går fredag kveld der kvinnene løper tre nattetapper og herrene løper fire nattetapper. Deretter tar stafetten pause til neste dag hvor lagene går ut i jaktstart basert på nattens resultater. Det er tillatt at én enkelt løper deltar på både natt- og dagetappe, noe som gjør at et lag i kvinneklassen består av 3-6 løpere, mens et herrelag består av 4-8 løpere. Om en løper gjør nettopp dette, kalles det "å doble".
I 2017 ble Night Hawk arrangert på Eggemoen ved Hønefoss, noe som var den første utgaven av stafetten som ble arrangert utenfor Oslo-området.


== Vinnere ==


=== Flest seiere ===
Flest seire i herrestafetten

Flest seire i damestafetten


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Mads Mortensen

Mads Mortensen (født i 1806 i Kvalvåg, Bodin) var en norsk tollbetjent og politiker, som var Bodøs ordfører i 1843 og i mellom 1844 og 1845.


== Familieliv ==
Mads Mortensen ble født i Kvalvåg i tidligere Bodin kommune i 1806, som en av fem søsken, til foreldrene Morten Povelsen og Berith Pedersdatter. Han giftet seg med Olina Olsdatter 19. april 1838.


== Politisk karriere ==
Mortensen ble valgt inn i Bodøs første kommunestyre 26. oktober 1839, med 13 stemmer Han ble valgt til Bodøs ordfører i 1843 og på nytt i 1844.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Axel Coldevin (1937). Bodø bys historie. Bodø: Bodø kommune. 
Axel Coldevin (1966). Bodø by 1816-1966. Bodø: [s.n.]
Sagelva

Sagelva eller Sagelvi er navnet på en rekke elver i Norge. Navnet kommer av at ei vanndrevet sag eller et sagbruk i tidligere tider har brukt elva som energikilde.

Sagelva (Sør-Varanger) – i Sør-Varanger kommune i Finnmark
Sagelva (Alta) – i Alta kommune i Finnmark
Sagelva (Balsfjord) – i Balsfjord kommune i Troms
Sagelva (Nordreisa) – i Nordreisa kommune i Troms
Sagelva (Salangen) – i Salangen kommune i Troms
Sagelva (Sørfold) – i Sørfold kommune i Nordland
Sagelva (Bodø) – i Bodø kommune i Nordland
Sagelva (Hamarøy) – i Hamarøy kommune i Nordland
Sagelva (Storforshei i Rana) – ved Storforshei i Rana kommune i Nordland
Sagelva (Ranfjorden i Rana) – i Ranfjorden i Rana kommune i Nordland
Sagelva (Stjørdal) – i Stjørdal kommune i Trøndelag
Sagelva (Hernesfjorden på Hitra) (Laugenvassdraget) – i Hernesfjorden i Hitra kommune i Trøndelag
Sagelva (Straumfjorden på Hitra) – i Straumfjorden i Hitra kommune i Trøndelag
Sagelva (Malvik) – i Malvik kommune i Trøndelag
Sagelva (Meldal) – i Meldal kommune i Trøndelag
Sagelva (Åfjord) – i Åfjord kommune i Trøndelag
Sagelva (Eide) – i Eide kommune i Møre og Romsdal
Sagelva (Gjemnes) – i Gjemnes kommune i Møre og Romsdal
Sagelva (Norddal) – i Norddal kommune i Møre og Romsdal
Sagelva (Surnadal) – i Surnadal kommune i Møre og Romsdal
Sagelvi (Aurland) – i Aurland kommune i Sogn og Fjordane
Sagelva (Bremanger) – i Bremanger kommune i Sogn og Fjordane
Sagelva (Førde) – i Førde kommune i Sogn og Fjordane
Sagelvi (Lærdal) – i Lærdal kommune i Sogn og Fjordane
Sagelva (Lindås) – i Lindås kommune i Hordaland
Sagelva (Osterøy) – i Osterøy kommune i Hordaland
Sagelva (Stord) – i Stord kommune i Hordaland
Sagelvi (Voss) – i Voss kommune i Hordaland
Sagelva (Sauda) (Finnabuelva) – i Sauda kommune i Rogaland
Sagelva (Suldal) – i Suldal kommune i Rogaland
Sagelva (Vindafjord) – i Vindafjord kommune i Rogaland
Sagelva (Flekkefjord) – i Flekkefjord kommune i Vest-Agder
Sagelva (Røyken) – en del av Hegga i Røyken kommune i Buskerus
Sagelva (Skedsmo) – i Skedsmo kommune i Akershus


== Se også ==
Sagåa
Sagåni
Sagbekken
Justin Trudeau

Justin Pierre James Trudeau (født 25. desember 1971 i Ottawa i Ontario) er en canadisk politiker for Canadas liberale parti som siden 4. november 2015 er Canadas statsminister. Han erstattet Stephen Harper som statsminister.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===

Han er eldste sønn av Pierre Trudeau, som var statsminister i perioden fra 1968 til 1984. Han gjorde seg bemerket med minnetalen i farens gravferd. Broren Michel omkom i snøskred i British Columbia i 1998.Trudeau er utdannet lærer og har undervist i videregående skole i fagene drama, fransk og matematikk. Han har også hatt forskjellige småjobber som snøbrettinstruktør, utkaster på nattklubb og raftingguide. Trudeau medvirket også som skuespiller i et par episoder av en fjernsynsserie.


=== Politiker ===
Han har siden 2008 vært føderalt parlamentsmedlem og siden 2013 partileder.  Etter Trudeaus tiltreden som partileder ledet hans parti på et flertall av opinionsmålinger over både det konservative regjeringspartiet og opposisjonspartiet New Democratic Party (Nouveau Parti Démocratique).


=== Statsminister ===
Han ble statsminister den 4. november 2015. Canadas liberale parti vant valget i oktober 2015 med 184 av 338 plasser i det føderale parlamentet basert på 40 % av de avgitte stemmene. Valget i 2015 ble dels oppfattet som en folkeavstemning over Harpers konservative styre, neo-liberale økonomiske politikk og «haukeaktige» utenrikspolitikk.Ved valget i 2021 vant Trudeaus parti og han kunne fortsette som statsminister. Han oppnådde ikke rent flertall i parlamentet og vil lede en mindretallsregjering.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Justin Trudeau – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Justin Trudeau på Internet Movie Database 
(en) Justin Trudeau hos The Movie Database 
Justin Trudeau på Twitter 
Justin Trudeau på Twitter 
Justin Trudeau på Twitter 
Justin Trudeau på Facebook 
Justin Trudeau på Instagram 
Justin Trudeau på Quora 
(en) Justin Trudeau hos Canadas parlamentsbibliotek
Nicolay Wiborg

Simon Nicolay Wiborg (født 25. mars 1867, død 11. april 1946) var en norsk skipsreder og politiker fra Kragerø. Wiborg overtok i 1894 familierederiet etter sin far Thomas Møller Wiborg. Rederiet hadde spesialisert seg på is-eksport. 
I løpet av få år ble Nicolay Wiborg landets største is-eksportør, med eksport til land som Frankrike, Storbritannia og Tyskland. I 1914 solgte han skipsflåten sin og flyttet til Christiania.


== Politiker ==
Wiborg var også aktiv innen politikk og var blant annet ordfører i Kragerø ved flere perioder. I periodene 1907-1909 og 1913-1915 var han suppleant på Stortinget fra Kragerø krets. Wiborg representerte Samlingspartiet i den første perioden og Det Frisinnede Venstre i den neste perioden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Nicolay Wiborg hos Norsk senter for forskningsdata
Lester del Rey

Lester del Rey (født 2. juni 1915, død 10. mai 1993) var en amerikansk forfatter, forlagsredaktør og forlegger.del Rey ble født Leonard Knapp, men fabrikkerte en bakgrunnshistorie med diverse andre navn. Han debuterte som forfatter i Astounding Science-Fiction i april 1938 med novellen The Faithful, og publiserte i science fiction-magasiner i en årrekke frem til den første romanen, ungdomsboken Marooned on Mars (1952).
Fra 1977 til 1991 var del Rey forlegger i Del Rey Books, et imprint under Ballantine Books. Del Rey Books utgir også science fiction, men har hatt mest suksess med sine utgivelser innen fantastisk litteratur.I tillegg til del Rey, brukte han pseudonymene Erik van Lhin, John Alvarez, Marion Henry, Philip James, Charles Satterfield og Edson McCann.


== Referanser ==
Pentagon

Se også The Pentagon for USAs forsvarsdepartement, og Pentagon (andre betydninger)
En pentagon eller en femkant er en sammenhengende geometrisk figur som består av fem sider. I matematikken sier man en fem siders polygon eller mangekant. Vinkelsummen i en pentagon er 540°.
Sidene i denne polygonen trenger ikke å være like lange og vinklene trenger ikke å være like store. Dersom alle sidene er like lange og alle vinklene er like store sier man at figuren er en regulær pentagon. Det er ofte en regulær pentagon man tenker på når man i daglidagtale snakker om en pentagon.  
Arealet av en regulær pentagon, der sidene har lengden a er:  

  
    
      
        A
        =
        
          
            
              5
              
                a
                
                  2
                
              
            
            4
          
        
        cot
        ⁡
        
          
            π
            5
          
        
        =
        
          
            
              a
              
                2
              
            
            4
          
        
        
          
            25
            +
            10
            
              
                5
              
            
          
        
        ≃
        1.72048
        
          a
          
            2
          
        
      
    
    {\displaystyle A={\frac {5a^{2}}{4}}\cot {\frac {\pi }{5}}={\frac {a^{2}}{4}}{\sqrt {25+10{\sqrt {5}}}}\simeq 1.72048a^{2}}
  


== Se også ==
Pentagram


== Referanser ==
Johan Tønnessen

Johan Tønnessen (født 1. juni 1812 i Mandal, død 1880) var en norsk lege og politiker, som var Bodøs ordfører i 1844.


== Familieliv ==
Johan Tønnessen ble født 1. juni 1812 i Mandal og døpt 5. august 1812. Han giftet seg i Farsund, 13. september 1838 med Idunna Urania Wamberg.


== Karriere ==
Tønnessen gikk ut av Kristianssands Skole, artium i 1831 med Laud, 2. eksamen i 1832 med laud og medisinsk eksamen 3. juni 1837, med haud. Høsten 1834 ble han ansatt som koleralege i Bergen, i 1837 som turnuslege ved Rikshospitalets hovedavdeling. Fra 2. november 1837 og mai 1838 var han ansatt som distriktslege i Lyngdal. 16. juli 1838 ble han utnevnt til distriktslege i Salten og til lege ved Bodø sykehus. Da distriktet ble dalt 21. mars 1843, ble han distriktslege i søndre Salten med sete i Bodø.. 21. mars 1851 til stadslege i Kristiansund Den Norske Rigstidende 1851.08.02. NO. 1851-08-02.   og 7. august 1867 til distriktslege i Follo med bopel i Drøbak. Han pensjonerte seg i 1876 og flyttet til Kristiania, hvor han bodde.


== Politisk karriere ==
Tønnessen ble valgt inn i Bodøs første kommunestyre 26. oktober 1839, med 13 stemmer Han ble valgt til Bodøs ordfører i 1844.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Kiær, F.C. (1835-1893) (1890). Norges Læger i det nittende Aarhundrede: (1800-1886). Christiania: Alb. Cammermeyer. 
Axel Coldevin (1937). Bodø bys historie. Bodø: Bodø kommune. 
Axel Coldevin (1966). Bodø by 1816-1966. Bodø: [s.n.]
Faskinkniv

Faskinkniv var en type stor kniv eller kortsverd, et kombinert våpen og redskap som ble utstedt til artillerister og lette infanterister på 18- og 1900-tallet. De skulle først og fremst fungere til å kappe kvist og buskas for å lage faskiner (derav navnet) til å styrke skyttergraver og jordvollene som beskyttet kanonbatteriene. Faskinkniver kan være rette eller buede, med enkel eller dobbel egg og noen ganger med en saktakket bakk på bladet.


== Design ==

Faskinknivene til både den franske og amerikanske hæren var utformet som en romersk gladius, og var i bruk helt fram til 1870-årene. Tysk, prøyssiske og svenske faskinkniver var gjerne utformet tilsvarende kavalerisabler, gjerne med messinghåndtak og parerbøyle, men senere modeller var mer som lauekniver i form og utseende. På 1900-tallet ble faskinknivene i den britiske hæren kalt pioner-lauekniv (Pioneers billhook) og brukt for å anlegge maskingeværstillinger under første verdenskrig. I den indiske hæren er faskinknivern kjent som gabionkniv (en gabion, som en faskin, blir brukt for å støtte opp jordhaugene til feltbefestninger).

Noen typer faskinkniver har sannsynligvis utviklet seg eller hatt inspirasjon av lokale våpen fra 1600-tallet, som baselard eller den sveitsiske degen-sverd. Andre, som den britiske lauekniven, er nærmere knyttet til landbruksredskapen den likner. Den spanske hæren kalt sine faskinkniver macheter, selv om de av bygning har lite til felles med dette redskapet.


== Bruk ==
Faskinkniver (og andre kortsverd) ble brukt til å hugge busk og kratt for å lage stier til framrykkende tropper. Særlig for artilleri og forsyninger som trenger veier til vogn var det viktig å rydde stier. Faskinkniver hos artillerister ble i stor utstrekning brukt til å hugge skytefelt for kanoner.
Stiklinger (f.eks selje, hassel eller kastanje) som ble pakket sammen i bunter på 30-50 centimeter i diameter. Annen bruk av slike stiklinger var å veve dem mellom stolper som var slått ned i bakken. Slike vegger ble brukt til å stive opp vegger i skyttergraver og andre halvpermanente stillinger. Stolper kunne også sette si en sirkel, med ris vevet inn, slik at de kunne fylles med jord og stein (skansekurv eller gabion). Faskiner ble også brukt til å fylle opp søkk og vollgraver for å lette framrykking.


== Referanser ==
Funksjonell programmering

Funksjonell programmering brukes innenfor informatikken om et programmeringsparadigme som behandler utregninger som en evaluering av matematiske funksjoner og unngår tilstandsendringer og foranderlige data. Det er et deklarativt programmeringsparadigme, i motsetning til imperativt programmeringsparadigme, som betyr at programmering er gjort med uttrykk som deklarerer hva som skal utføres i motsetning til å beskrive hvordan. 
I funksjonell programmering avhenger utverdien bare av argumentene som er innverdien til denne funksjonen, slik at en funksjon f som kalles to ganger med argumentet x, vil produsere den samme verdien f(x) hver gang. Samme input gir alltid samme output. Ved å eliminere sideeffekter, dvs. tilstandsendringer som ikke avhenger av funksjonens input, kan man gjøre det mye enklere å forstå og forutsi programmets adferd. Dette er en av hovedmotivasjonene bak utviklingen av funksjonell programmering.
Selv om noen av de matematiske prinsippene bak funksjoner har vært kjent siden 1930-tallet og funksjonell programmering har eksistert siden 1950-tallet, er det først etter årtusenskiftet at utbredelsen og populariteten har økt i bredere lag blant utviklere. En av årsakene er at CPU-er med flere kjerner i perioden ble utbredt datamaskiner og mobiltelefoner og at å spre en oppgave ut til flere kjerner som jobber i parallell vil kunne utføre noen oppgaver raskere og at det er mer håndterlig å gjøre dette feilfritt i funksjonelle språk. Språk som (Common) Lisp, Haskell, Erlang, Scala, F# (F-sharp), Clojure nevnes ofte som funksjonelle programmeringsspråk med varierende grad av renhet. I de fleste andre populære høynivåspråk støttes noen av prinsippene slik at kildekode også i disse kan skrives i en delvis funksjonell stil, som blant annet støtte for førsteklasses-, anonyme- og høyereordens funksjoner, enderekursjonsoptimalisering, støtte for å unngå uønskede sideeffekter, persistens i datastrukturer m.m.
Katzbalger

En katzbalger er en type tysk kortsverd i bruk blant landsknekter og andre soldater på 15– og 1600-tallet. Ordet oversettes vanligvis til «kattekutter», og er trolig en henvisning til de blodige nærkampene hvor slike sverd ble brukt. Sverdet hadde rett blad med parallelle eller lett avsmalende sider. Parrepinnene var lange og snodde og var bøyet i en S-form tilbake mot sverdgrepet slik at hele parerbøylen formet et 8-tall som beskyttet hånden. Selve grepet var vanligvis avsluttet med en fiskehale-form.
Disse korte sverdene ble båret av soldater som kjempet hellebarder og piker. I slike kamper vil formasjoner låses mot hverandre med spyd (ikke ulikt slik de klassiske greske falanksene), og målet var å bryte opp motstanderens formasjon. I slike sammenstøt ble de korte sverdene brukt i nærkamper mellom spydene.


== Referanser ==
EM i friidrett innendørs 1972

Det 3. EM i friidrett innendørs ble arrangert 11. og 12. mars 1972 i Grenoble i Frankrike, i Palais des Sports.


== Menn ==


=== 50 m ===

Finale 11. mars


=== 400 m ===

Finale 12. mars


=== 800 m ===

Finale 12. mars


=== 1500 m ===

Finale 12. mars


=== 3000 m ===

Finale 12. mars


=== 50 m hekk ===

Finale 12. mars


=== Høydehopp ===

Finale 11. mars


=== Stavsprang ===

Finale 12. mars


=== Lengdehopp ===

Finale 11. mars


=== Tresteg ===

Finale 11. mars


=== Kulestøt ===

Finale 12. mars


=== 4 x 360 meter stafett ===

Finale 11. mars


=== 4 x 720 meter stafett ===

Finale 12. mars


== Kvinner ==


=== 50 m ===

Finale 12. mars


=== 400 m ===

Finale 12. mars


=== 800 m ===

Finale 12. mars


=== 1500 m ===

Finale 12. mars


=== 50 meter hekk ===

Finale 11. mars


=== Høydehopp ===

Finale 12. mars


=== Lengdehopp ===

Finale . mars


=== Kulestøt ===

Finale 11. mars


=== 4 x 180 meter stafett ===

Finale 11. mars


=== 4 x 360 meter stafett ===

Finale 12. mars


== Deltakende nasjoner ==


== Eksterne lenker ==
European Athletic Association
Maik Richter - 3. Hallen-Europameisterschaften 11.-12.03.1972 in Grenoble / FRA (resultater)
Todor Krastev - Athletics indoor championships 1972 Grenoble FRA Palais des Sports 11-12.3 (resultater)
Methochinae

Methochinae er en underfamilie av stilkvepser. Larvene snylter på biller.


== Utseende ==
Små, slanke, blanke og omtrent hårløse vepser. Hunnene er vingeløse og ligner spinkle, kortbeinte maur, hannene har vinger, men ligner ellers på hunnene. Hunnene er gjerne mer eller mindre rødlige, hannene svarte.


== Levevis ==
Disse artene er parasitoider som snylter på larver av sandjegere (Cicindelinae) som lever i jorden. Hunnen graver seg ned til byttet, lammer det med et stikk og legger et egg på det. Vepselarven utvikler seg så på den paralyserte larven. Hunnene har giftbrodd.


== Utbredelse ==
Gruppen forekommer i alle verdensdeler bortsett fra Australia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen vepser (vepser, humler, bier og maur) (Hymenoptera)
Underordenen stilkvepser (Apocrita)
delgruppe broddvepser (Aculeata)
Overfamilien Thynnoidea
Familien Thynnidae
Underfamilien Methochinae
Slekten Brachymethoca Zhang, 1989 - fossil slekt fra miocen, Kina
Slekten Karlissa Krombein, 1979
Slekten Methocha Latreille, 1804  – to arter i Europa
Methocha articulata (Latreille, 1792) – finnes i Norge
Methocha latronum (Guichard, 1972) - Korsika og Sardinia


== Eksterne lenker ==
(en) Methochinae hos Fauna Europaea 
(en) Methochinae hos Fossilworks 
(en) Methochinae hos NCBI 
(en) Kategori:Methochinae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Chrysis.net – italiensk, engelskspråklig nettside om slekten Methoca
Simon van Noort (uten dato) WaspWeb - Methochine wasps of Africa and Madagascar
bugguide.net - bildegalleri over nordamerikanske arter