jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Cytherella venusta

Cytherella venusta  er en av 16 arter i slekten Cytherella, som igjen inngår i Cytherellidae - den eneste familien i ordenen Platycopida  av muslingkreps - små krepsdyr. De 6 slektene i hele Platycopida-gruppen har 21 kjente arter. Det har tidvis vært foreslått at gruppen inngår i ordenen Podocopida, men dette oppfattes (2013) snarere som en søsterorden. 


== Nærmere taksonomisk plassering ==
Taksonomien av muslingkreps er omstridt og inneholder vanskelig systamiserte grupper. Skillet mellom gruppnene innenfor klassen muslingkreps er basert på  morfologi snarere enn molekylær analyse, og det er mulig at muslingkreps-gruppen er parafyletisk og bør deles. Mye av den tidlige forskningen, inklusive beskrivelsen av Myodocopa-gruppen, er gjort av den norske marinbiologen og havforskeren Georg Ossian Sars. En moderne oppdatering av systematikken gis av Martin and Davis, som følgende oversikt følger ned til nivået orden, mens lavere nivåer i enkelte tilfeller følger Catalogue of Life: 
Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter Brünnich, 1772
Klasse muslingkreps (Ostracoda) - 4 ordener, 13.000 arter Latreille, 1802
Familie Leguminocythereididae - 2 arter
Slekt Leguminocythereis
Orden Palaeocopida - 1 art
Familie Punciidae
Slekt Puncia N. de B. Hornibrook, 1949
Underklasse Myodocopa  Sars, 1866
Orden Myodocopida - 3 overfamilier, 5 familier, 228 arter Sars, 1866
Orden Halocyprida - 2 underordener, 3 familier, 45 slekter, 241 arter Dana, 1853
Underklasse Podocopa Sars, 1866
Orden Palaeocopida ?
Orden Platycopida - 1 familie, 6 slekter, 21 arter Sars, 1866
Familie Cytherellidae
Slekt Cytherella
Cytherella abyssorum
Cytherella areolata
Cytherella arostrata
Cytherella banda
Cytherella calabra
Cytherella ovata
Cytherella ovularia
Cytherella parapunctata
Cytherella pori
Cytherella punctata
Cytherella serrulata
Cytherella truncata
Cytherella venusta
Cytherella vermillionensis
Cytherella vizcainoensis
Cytherella vulgata
Slekt Grammcythella
Slekt Inversacytherella
Slekt Keijcyoidea
Slekt Platella
Orden Podocopida - 24 familier, 1 225 arter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cytherella venusta – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Cytherella venusta i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Cytherella venusta hos ITIS
Cytherella vermillionensis

Cytherella vermillionensis  er en av 16 arter i slekten Cytherella, som igjen inngår i Cytherellidae - den eneste familien i ordenen Platycopida  av muslingkreps - små krepsdyr. De 6 slektene i hele Platycopida-gruppen har 21 kjente arter. Det har tidvis vært foreslått at gruppen inngår i ordenen Podocopida, men dette oppfattes (2013) snarere som en søsterorden. 


== Nærmere taksonomisk plassering ==
Taksonomien av muslingkreps er omstridt og inneholder vanskelig systamiserte grupper. Skillet mellom gruppnene innenfor klassen muslingkreps er basert på  morfologi snarere enn molekylær analyse, og det er mulig at muslingkreps-gruppen er parafyletisk og bør deles. Mye av den tidlige forskningen, inklusive beskrivelsen av Myodocopa-gruppen, er gjort av den norske marinbiologen og havforskeren Georg Ossian Sars. En moderne oppdatering av systematikken gis av Martin and Davis, som følgende oversikt følger ned til nivået orden, mens lavere nivåer i enkelte tilfeller følger Catalogue of Life: 
Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter Brünnich, 1772
Klasse muslingkreps (Ostracoda) - 4 ordener, 13.000 arter Latreille, 1802
Familie Leguminocythereididae - 2 arter
Slekt Leguminocythereis
Orden Palaeocopida - 1 art
Familie Punciidae
Slekt Puncia N. de B. Hornibrook, 1949
Underklasse Myodocopa  Sars, 1866
Orden Myodocopida - 3 overfamilier, 5 familier, 228 arter Sars, 1866
Orden Halocyprida - 2 underordener, 3 familier, 45 slekter, 241 arter Dana, 1853
Underklasse Podocopa Sars, 1866
Orden Palaeocopida ?
Orden Platycopida - 1 familie, 6 slekter, 21-80 arter Sars, 1866
Familie Cytherellidae
Slekt Cytherella
Cytherella abyssorum
Cytherella areolata
Cytherella arostrata
Cytherella banda
Cytherella calabra
Cytherella ovata
Cytherella ovularia
Cytherella parapunctata
Cytherella pori
Cytherella punctata
Cytherella serrulata
Cytherella truncata
Cytherella venusta
Cytherella vermillionensis
Cytherella vizcainoensis
Cytherella vulgata
Slekt Grammcythella
Slekt Inversacytherella
Slekt Keijcyoidea
Slekt Platella
Orden Podocopida - 24 familier, 1 225 arter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cytherella vermillionensis – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Cytherella vermillionensis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Cytherella vermillionensis hos ITIS
Cytherella vizcainoensis

Cytherella vizcainoensis  er en av 16 arter i slekten Cytherella, som igjen inngår i Cytherellidae - den eneste familien i ordenen Platycopida  av muslingkreps - små krepsdyr. De 6 slektene i hele Platycopida-gruppen har 21 kjente arter. Det har tidvis vært foreslått at gruppen inngår i ordenen Podocopida, men dette oppfattes (2013) snarere som en søsterorden. 


== Nærmere taksonomisk plassering ==
Taksonomien av muslingkreps er omstridt og inneholder vanskelig systamiserte grupper. Skillet mellom gruppnene innenfor klassen muslingkreps er basert på  morfologi snarere enn molekylær analyse, og det er mulig at muslingkreps-gruppen er parafyletisk og bør deles. Mye av den tidlige forskningen, inklusive beskrivelsen av Myodocopa-gruppen, er gjort av den norske marinbiologen og havforskeren Georg Ossian Sars. En moderne oppdatering av systematikken gis av Martin and Davis, som følgende oversikt følger ned til nivået orden, mens lavere nivåer i enkelte tilfeller følger Catalogue of Life: 
Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter Brünnich, 1772
Klasse muslingkreps (Ostracoda) - 4 ordener, 13.000 arter Latreille, 1802
Familie Leguminocythereididae - 2 arter
Slekt Leguminocythereis
Orden Palaeocopida - 1 art
Familie Punciidae
Slekt Puncia N. de B. Hornibrook, 1949
Underklasse Myodocopa  Sars, 1866
Orden Myodocopida - 3 overfamilier, 5 familier, 228 arter Sars, 1866
Orden Halocyprida - 2 underordener, 3 familier, 45 slekter, 241 arter Dana, 1853
Underklasse Podocopa Sars, 1866
Orden Palaeocopida ?
Orden Platycopida - 1 familie, 6 slekter, 21 arter Sars, 1866
Familie Cytherellidae
Slekt Cytherella
Cytherella abyssorum
Cytherella areolata
Cytherella arostrata
Cytherella banda
Cytherella calabra
Cytherella ovata
Cytherella ovularia
Cytherella parapunctata
Cytherella pori
Cytherella punctata
Cytherella serrulata
Cytherella truncata
Cytherella venusta
Cytherella vermillionensis
Cytherella vizcainoensis
Cytherella vulgata
Slekt Grammcythella
Slekt Inversacytherella
Slekt Keijcyoidea
Slekt Platella
Orden Podocopida - 24 familier, 1 225 arter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cytherella vizcainoensis – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Cytherella vizcainoensis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Cytherella vizcainoensis hos ITIS
Cytherella vulgata

Cytherella vulgata  er en av 16 arter i slekten Cytherella, som igjen inngår i Cytherellidae - den eneste familien i ordenen Platycopida  av muslingkreps - små krepsdyr. De 6 slektene i hele Platycopida-gruppen har 21 kjente arter. Det har tidvis vært foreslått at gruppen inngår i ordenen Podocopida, men dette oppfattes (2013) snarere som en søsterorden. 


== Nærmere taksonomisk plassering ==
Taksonomien av muslingkreps er omstridt og inneholder vanskelig systamiserte grupper. Skillet mellom gruppnene innenfor klassen muslingkreps er basert på  morfologi snarere enn molekylær analyse, og det er mulig at muslingkreps-gruppen er parafyletisk og bør deles. Mye av den tidlige forskningen, inklusive beskrivelsen av Myodocopa-gruppen, er gjort av den norske marinbiologen og havforskeren Georg Ossian Sars. En moderne oppdatering av systematikken gis av Martin and Davis, som følgende oversikt følger ned til nivået orden, mens lavere nivåer i enkelte tilfeller følger Catalogue of Life: 
Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter Brünnich, 1772
Klasse muslingkreps (Ostracoda) - 4 ordener, 13.000 arter Latreille, 1802
Familie Leguminocythereididae - 2 arter
Slekt Leguminocythereis
Orden Palaeocopida - 1 art
Familie Punciidae
Slekt Puncia N. de B. Hornibrook, 1949
Underklasse Myodocopa  Sars, 1866
Orden Myodocopida - 3 overfamilier, 5 familier, 228 arter Sars, 1866
Orden Halocyprida - 2 underordener, 3 familier, 45 slekter, 241 arter Dana, 1853
Underklasse Podocopa Sars, 1866
Orden Palaeocopida ?
Orden Platycopida - 1 familie, 6 slekter, 21 arter Sars, 1866
Familie Cytherellidae
Slekt Cytherella
Cytherella abyssorum
Cytherella areolata
Cytherella arostrata
Cytherella banda
Cytherella calabra
Cytherella ovata
Cytherella ovularia
Cytherella parapunctata
Cytherella pori
Cytherella punctata
Cytherella serrulata
Cytherella truncata
Cytherella venusta
Cytherella vermillionensis
Cytherella vizcainoensis
Cytherella vulgata
Slekt Grammcythella
Slekt Inversacytherella
Slekt Keijcyoidea
Slekt Platella
Orden Podocopida - 24 familier, 1 225 arter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cytherella vulgata – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Cytherella vulgata i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Cytherella vulgata hos Fossilworks 
(en) Cytherella vulgata hos ITIS
Platella muelleri

Platella muelleri er en art som inngår i Platella - en av seks slekter i familien Cytherellidae, som igjen er den eneste familie i ordenen Platycopida av muslingkreps - små krepsdyr. Denne slekten består av bare to arter.
De 6 slektene i hele Platycopida-gruppen har 21 kjente arter. Det har tidvis vært foreslått at gruppen inngår i ordenen Podocopida, men dette oppfattes (2013) snarere som en søsterorden.


== Nærmere taksonomisk plassering ==
Taksonomien av muslingkreps er omstridt og inneholder vanskelig systamiserte grupper. Skillet mellom gruppnene innenfor klassen muslingkreps er basert på  morfologi snarere enn molekylær analyse, og det er mulig at muslingkreps-gruppen er parafyletisk og bør deles. Mye av den tidlige forskningen, inklusive beskrivelsen av Myodocopa-gruppen, er gjort av den norske marinbiologen og havforskeren Georg Ossian Sars. En moderne oppdatering av systematikken gis av Martin and Davis, som følgende oversikt følger ned til nivået orden, mens lavere nivåer i enkelte tilfeller følger Catalogue of Life:
Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter Brünnich, 1772
Klasse muslingkreps (Ostracoda) - 4 ordener, 13.000 arter Latreille, 1802
Familie Leguminocythereididae - 2 arter
Slekt Leguminocythereis
Orden Palaeocopida - 1 art
Familie Punciidae
Slekt Puncia N. de B. Hornibrook, 1949
Underklasse Myodocopa  Sars, 1866
Orden Myodocopida - 3 overfamilier, 5 familier, 228 arter Sars, 1866
Orden Halocyprida - 2 underordener, 3 familier, 45 slekter, 241 arter Dana, 1853
Underklasse Podocopa Sars, 1866
Orden Palaeocopida ?
Orden Platycopida - 1 familie, 6 slekter, 21 arter Sars, 1866
Familie Cytherellidae
Slekt Cytherella
Slekt Cytherelloidea
Slekt Grammcythella
Slekt Inversacytherella
Slekt Keijcyoidea
Slekt Platella
Platella muelleri
Platella polybasalia
Orden Podocopida - 24 familier, 1 225 arter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Platella muelleri – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Platella muelleri i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Platella muelleri hos ITIS
Hans Sørensson Lem

Hans Sørensson Lem (født 1781, død 1845) var fra Årdalstangen, og var offiser i det Leirdalske lette Infanteri Compagnie i krigen mot svenskene i 1808.  Lem gjorde særleg stor innsats ved slag i Kongsvinger-traktene, ved Jaren/Mobekk og på Jerpset. Han ble utnevnt til premierløytnant og fikk tildelt Dannebrogordenen for innsatsen. 
På Lærdalsøyri er Løytnantsbryggja og Løytnant-Lem vegen oppkalt etter ham.
Gran skole (Andebu)

Gran skole er en tidligere folkeskole i Andebu i Sandefjord kommune i Vestfold. Skolen ble bygd i 1892 og ble nedlagt i 1965 da Høyjord skole åpnet. Skolebygningen er senere revet.


== Referanser ==
Lansbergia

Lansbergia er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
Middelsstore gullbasser uten metallisk glans. Hannene mangler horn eller utvekster på hodet. På farge kan de være svarte, eller mer eller mindre brunlige, rødlige eller gulaktige, ofte med en gulhvit stripe langs sidene.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Afrika.


== Systematisk plassering ==
Slekten bør muligens plasseres i Xiphoscelidini.

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Lansbergia Ritsema, 1888
Lansbergia albonotata (Péringuey, 1885) - Sør-Afrika
Lansbergia bouyeri Drumont, 2001 - Kongo
Lansbergia sordida Hauser, 1904
Lansbergia vanderkelleni (Lansberge, 1886)


== Kilder ==
Liste over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Lansbergia i Encyclopedia of Life 
(en) Lansbergia i Global Biodiversity Information Facility 
Lansbergia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bilde av Lansbergia sordida, hann
Bilde av Lansbergia bouyeri
Priscorrhina

Priscorrhina er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Slekten omfatter bare én kjent art.


== Utseende ==


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Øst-Afrika (Malawi og Tanzania).


== Systematisk plassering ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Priscorrhina Krikken, 1984
Priscorrhina velutina Krikken, 1984


== Kilder ==
Liste over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Priscorrhina i Encyclopedia of Life 
(en) Priscorrhina i Global Biodiversity Information Facility 
Priscorrhina velutina – detaljert informasjon på Wikispecies
Ptychodesthes

Ptychodesthes er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
Middelsstore (15-25 millimeter), blanke gullbasser. Hannen har ingen påfallende utvekster på hodet. Kroppen er ganske jevnbred, oftest grønn, men kan være skinnende fiolett. Dekkvingene har tre opphøyde lengdelister.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Afrika.


== Systematisk plassering ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Ptychodesthes Kraatz, 1883
Ptychodesthes alternata (Klug, 1855) - Mosambik
Ptychodesthes bicostata (Schaum, 1848)
Ptychodesthes gratiosa (Ancey, 1881)
Ptychodesthes schenklingi Moser, 1917


== Kilder ==
Liste over artene


== Eksterne lenker ==
Bilder av Ptychodesthes alternata
Bilder av Ptychodesthes bicostata
(en) Ptychodesthes i Encyclopedia of Life 
(en) Ptychodesthes i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Ptychodesthes – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Ptychodesthes – detaljert informasjon på Wikispecies
Raceloma

Raceloma er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
Små (ca. 12 millimeter), litt matte gullbasser. Forkroppen har litt grønnlig metallglans, dekkvingene er matt bronseaktige. Hannen har ingen horn eller utvekster på hodet, oversiden er nokså kraftig punktert.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Afrika og Kongo.


== Systematisk plassering ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Raceloma Thomson, 1877
Raceloma jansoni Distant, 1897
Raceloma leopoldi Bourgoin, 1931
Raceloma natalensis (Hope, 1841)


== Kilder ==
Liste over artene


== Eksterne lenker ==
Bilde av Raceloma jansoni
Bilder av Raceloma natalensis
(en) Raceloma i Encyclopedia of Life 
(en) Raceloma i Global Biodiversity Information Facility 
Raceloma – detaljert informasjon på Wikispecies
Scythropesthes

Scythropesthes er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Slekten omfatter bare én kjent art.


== Utseende ==
En middelsstor (20-25 millimeter), blankt svart gullbasse. Dekkvingene kan være brunrøde, men den kan også (tross artsnavnet) være ensfarget svart. Hannen mangler horn eller utskudd på hodet.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Sør-Afrika.


== Systematisk plassering ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Scythropesthes Kraatz, 1880
Scythropesthes bicolor (Burmeister, 1842)


== Kilder ==
Liste over artene


== Eksterne lenker ==
Bilder av arten (litt nede på siden)
(en) Scythropesthes i Encyclopedia of Life 
(en) Scythropesthes i Global Biodiversity Information Facility 
Scythropesthes bicolor – detaljert informasjon på Wikispecies
Ingeniørvitenskap

Ingeniørvitenskap er en vitenskapelig disiplin som tar for seg materialer, bygging, maskiner, systemer og prosesser for å nå et spesifikt mål. Den praktiske anvendelsen av ingeniørvitenskapen omdfatter  design, analyse og/eller konstruksjon, og kalles noen ganger ingeniørkunst. En som arbeider med ingeniørvitenskap, kalles ingeniør, en tittel som i Norge ikke er beskyttet. 
Ingeniører bruker fantasi, vurderingsevne og fornuft i prosessen med å anvende vitenskap, teknologi, matematikk og praktisk erfaring for å løse et problem.  Resultatet er en nyttig innretning eller prosess.  Ingeniørkunsten innbefatter en hel rekke underdisipliner som spesialiserer seg på en bestemt type produkt eller teknologi.
The American Engineers’ Council for Professional Development (EPCD), som er en interesseorganisasjon for ingeniører og ingeniørstudenter i USA, har definert ingeniørvitenskapen som:

«Den kreative anvendelse av vitenskapelige prinsipper for å designe eller utvikle strukturer, maskiner, redskaper og produksjonsprosesser, eller arbeid som bruker dem enkeltvis eller i kombinasjon; eller å konstruere og bruke dem med full innsikt i deres design; eller å forutse deres egenskaper under bestemte forhold; som alt ivaretar en planlagt funksjon, økonomi for drift, og sikkerhet rundt liv og eiendom.»
Ingeniørvitenskapen deles ofte inn i flere underdisipliner. Tradisjonelt har disse vært:
Aeroteknikk
Kjemiteknikk
Byggeteknikk
Geoteknikk
Elektroteknikk
MaskinteknikkI Norge er ingeniører organisert i fagorganisasjonene NITO eller Tekna.  Et utall av organisasjoner beskjeftiger seg med ingeniørkunst på forskjellige måter.


== Referanser ==
Smicorhina

Smicorhina er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
Middelsstore, nokså langbeinte, avlange, svarte gullbasser. Hannen har et T-formet framspring i pannen.


== Levevis ==
Nesten ingenting er kjent om disse billene, som tilsynelatende er ganske sjeldne.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Vest-Afrika (Guinea, Kamerun).


== Systematisk plassering ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
Slekten Smicorhina Westwood, 1847
Smicorhina concolor Moser, 1918
Smicorhina sayi Westwood, 1847


== Kilder ==
Liste over artene


== Eksterne lenker ==
(en) Smicorhina i Encyclopedia of Life 
(en) Smicorhina i Global Biodiversity Information Facility 
Smicorhina – detaljert informasjon på Wikispecies
Adina

Adina er et hebraisk og nordisk kvinnenavn. Formen Adena er vanlig i Israel. Navnet er brukt i Bibelen som mannsnavn, men er i dag mest brukt som kvinnenavn.


== Etymologi ==
Adina har flere opprinnelser. Det er:

en latinsk form av det hebraiske navnet Adinah (עֲדִינָה), dannet av hebraiske adin, «vakker, delikat, slank».
en kjæleform av Ada.
en kjæleform av Adrinana.


== Utbredelse ==
Adina er kjent brukt i Sverige fra 1760 i Danmark fra 1840 og i Norge fra 1843. I Sverige var navnet mest brukt i perioden 1885-1909. Formen Adine er kjent brukt i Sverige fra 1819 og i Norge fra 1840.
Tabellen nedenfor gir en detaljert oversikt over populariteten til kvinnenavnet Adina og varianter av dette i noen av de landene hvor statistikk er tilgjengelig.


== Kjente personer med navnet ==
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.

Adina Hoffman (f. 1967), amerikansk skribent
Adina Porter (f. 1971), amerikansk skuespiller
Adina Howard (f. 1974), amerikansk sanger
Adina Spire (f. 1977), rumensk-russisk komponist
Adina Fohlin (f. 1984), svensk modell
Adina Broady Aasebø, norsk medieaktør og blogger


== Annen bruk av navnet ==
Adina Stiftelsen (sic), norsk humanitær organisasjon stiftet i 2001


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Behind the Name: Adina
(en) Think Baby Names: Adina
Denhezia

Denhezia er en slekt av biller som hører til gruppen hornbiller i familien skarabider (Scarabaeidae). Slekten omfatter bare én kjent art.


== Levevis ==
Biller i gruppen Pentodontini lever stort sett i forholdsvis tørre biotoper, som steppe og ørkener.


== Utbredelse ==
Arten er beskrevet fra Colombia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
Underfamilien hornbiller, Dynastinae MacLeay, 1819
Stammen Pentodontini Mulsant, 1842
Slekten Denhezia Dechambre, 2006
Denhezia caucacola Dechambre, 2006


== Kilder ==
Dynastidae du monde- sjekkliste over artene Arkivert 5. august 2013 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Denhezia i Encyclopedia of Life 
(en) Denhezia i Global Biodiversity Information Facility 
Denhezia caucacola – detaljert informasjon på Wikispecies
Mahasthamaprapta

Mahāsthāmaprāpta (tradisjonell kinesisk: 大勢至, forenklet kinesisk: 大势至,pinyin: Dàshìzhì [kortform: 勢至 Shìzhì], Wade-Giles: Ta-shih-chi, japansk kanji:  勢至, Seishi, tibetansk (wylie: Thu-ch´en-Thob, vietnamesisk: Đại Thế Chí Bồ tát)  er en bodhisattva mahāsattva, som representerer visdommens makt, og avbildes ofte i treergruppe med Amitābha og Avalokiteśvara (Guanyin), særlig i Rene land-buddhismen. Hans navn betyr «den store styrkes komme».
Mahāsthāmaprāpta er en av de åtte store bodhisattvaer i Mahāyānabuddhismen, sammen med Mañjuśrī, Samantabhadra, Avalokiteśvara, Akasagarbha, Kṣitigarbha, Maitreya og Sarvanivarana-Vishkambhin.
I kinesisk buddhisme er han vanligvis avbildet som kvinne, og ligner på Avalokiteśvara. Han er også en av de japanske tretten Buddhaer i Shingon. I tibetansk buddhisme (Tantrisme), er Mahāsthāmaprāpta lignet med Vajrapani, som er en av hans inkarnasjoner og er kjent som Buddhas beskytter. 
Mahāsthāmaprāpta er en av de eldste bodhisattvaer og betraktes som mektig, særlig De rene land-skolen der han inntar en viktig rolle i den lange Uendelig liv-sutraen. Han knyttes dessuten til tempelvaktene Kongo Rikishi i Japan. 
I Shurangama Sutra forteller Mahāsthāmaprāpta hvordan han oppnådde opplysning ved Buddharesitasjon, eller vedvarende ren sinnsfylde med Amitābha, for å nå frem til samadhi. I Kontemplasjonssutraen er Mahāsthāmaprāpta symbolisert av månen mens Avalokiteśvara er representert av solen.


== Sentrale sutraer ==
Mahāyāna amitāyus sūtra;
Śurangama sūtra;
Vipaśyana amitāyus sūtra.