jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
De Protestantse Kerk in Nederland

De Protestantse Kerk in Nederland, PKN ( = Den protestantiske kirke i Nederland) er et trossamfunn dannet i 2004 ved sammenslåing av Den reformerte kirke i Nederlandene, Den nederlandske reformerte kirke og Den evangelisk-lutherske kirke i kongeriket Nederlandene.
Den protestantiske kirke i Nederland har omkring 1 500 menigheter med sammenlagt 1,6 millioner medlemmer, det vil si cirka 9,1 % av landets befolkning (31. desember 2019).Kirken er dermed Nederlands nest største trossamfunn - størst er den katolske kirke som cirka 25 % av befolkningen tilhører.
PKN har takket være sin historie lokalmenigheter av forskjelligartet identitet: dels menigheter som tidligere tilhørte noen av de tidligere samfunn som i 2004 dannet PKN, dels økumeniske menigheter dannet ved sammensmeltning av forskjellige menigheter med historisk bakgrunn i forskjellige protestantiske trossamfunn.
De lutherske menighetene er samlet i en særskilt luthersk synode som i sin tur velger ombud til PKNs felles synode.


== Referanser ==
Bo Svensén

Bo Svensén (født 1941) er en svensk leksikograf.
Han er Filosofie licentiat i latin og har Filosofisk doktorgrad. Fra 1988 til 2006 var han sekretær for Svenska Akademiens permanente sekretær, som er akademiets talsmann og den som kunngjør Nobelprisen i litteratur.
I 1987 ga han ut Handbok i lexikografi - Ordböcker i teori och praktik. Den er blitt stående som et standardverk i Norden innen leksikografi. I 1993 kom den ut i engelsk utgave og ble dermed standardverk også for resten av verden. Den har siden kommet i omarbeidet og forøket utgave i 2005.
Bo Svensén var også med i redaksjonen av Nordisk leksikografisk ordbok som Nordisk forening for leksikografi ga ut på Universitetsforlaget i 1997. Med i redaksjonen var også Henning Bergenholtz, Ilse Cantell, Ruth Vatvedt Fjeld, Dag Gundersen og Jón Hilmar Jónsson.Etter at han i 1988 ble sekretær i Svenska Akademien, har han gitt ut en rekke bøker relatert til denne institusjonen. 

1998: Svenska akademien från Gustaf III till våra dagar
2010: The Swedish Academy and the Nobel Prize in literature
2010: Ärans och minnets valuta - Svenska Akademiens minnespenningar 1786-2009
2011: De Aderton
2013: Svenska Akademiens jetonger och medaljer
2015: En skingrad skatt - Svenska Akademiens gamla biblioteks öden och äventyr
2015: Snille och smak - Svenska Akademien förr och nu


== Kilder ==
Forfatterside hos norstedts.se


== Referanser ==
Ernst Rohde

Ernst Rohde (født 1773, død 1832) var russisk konsul i Norge og kongens bankier.


== Bakgrunn ==
Han var født i Riga, sønn av Frederik Rohde, pastor til Windau i Kurland. Rohde var gift med den franskfødte Josefine Fredric Wollff, som drev i motebransjen. Etter å ha tjent godt som bankier (lånehai) i Bergen ble han i 1814 borger i Christiania og russisk konsul i 1815. Han ble i 1817 bankier til Karl III Johan (1763–1844).


== Berlinerlånet ==
Som kongens bankier ble han med i styregruppen for «Berlinerlånet», der den norske stat så seg nødt til å låne penger av  Gebrüder Benecke ledet av Wilhelm Christian Benecke Baron von Gröditzberg (1779–1860) og broren.

 Som en sidste udvei blev man da nødt til at søge laan udenfor landets grænser, og efter finansdepartementets forslag, sendtes i mai maaned den i Kristiania bosatte konsul Rohde til Tyskland for at virke for et statslaan ... Rohdes reise blev en skuffelse; det eneste han oppnaaede var et tilbud fra Brødrene Benecke i Berlin om et 3 maaneders veksellaan på 70 000 rdl. 

Finansminister Herman Wedel-Jarlsberg slapp med skrekken da han ble stilt for riksrett i 1822, etter store problemer med å mestre tilbakebetalingen.


== Blaafarveværket i Modum ==
Rohde var i 1822 med da et tysk konsortium kjøpte Blaafarveværket i Modum; nevnte Benecke og hans forretningspartner Benjamin Wegner var de sentrale skikkelsene i overtagelsen, og Rohde opptrådte som deres stråmann i kjøpet. Skjøtet var utstedt til Rohde & Co, de solgte seg ut i 1825 da Benecke og Wegner overtok hele selskapet i eget navn.


== Hafslund gård og konkurs ==
I håp om å tjene godt på trelasteksport, kjøpte han dernest Hafslund hovedgård ved Sarpsborg av Marcus Gjøe Rosenkrantz (1762–1832) for 200 000 speciedaler, hvorav 140 000 var pantegjeld (lån) til Rosenkrantz. Toll og andre hindringer for eksport, brakte Rohde til konkurs tidlig i 1828, da han ikke kunne betale avdragene til Rosenkrantz, som dermed kunne flytte tilbake.


== De siste år på Rhodeløkken ==
Etter å ha flyttet ut bosatte han seg på en eiendom på Bygdøy, et område som i dag har navnet Rodeløkken og som var kjøpt av kongen i 1819. I 1830 var han i Paris og lånte penger til møbler og hest. Rohde døde på «Lille-Frogner» den 12. mars 1832.I sin storhetstid som forretningsmann midt på 1820-tallet ble han tildelt den svenske Vasaordenen og den russiske Sankta Annas orden.


== Noter ==


== Referanser ==
LLVM

LLVM, forkortelse for Low Level Virtual Machine, er en «samling av modulære og gjenbrukbare teknologier for kompilatorer og verktøykjeder, som er blitt benyttet til å utvikle en rekke front-ends og back-ends til kompilatorer.
LLVM er skrevet i C++ og er blant annet blitt brukt til utviklingen av programmeringsspråkene i Clang.


== Eksterne lenker ==
The LLVM Compiler Infrastructure, offisiell hjemmeside
Tlingit (språk)

Tlingit (tlingit: Lingít [ɬìnkít]) snakkes av tlingit-folket i sørøstlige Alaska i USA og vestlige Canada. Det tilhører na-dené-språkene, som trolig er del av den dené-jenisejiske språkfamilien. Språket har 500 brukere i USA, og bare noen få i Canada, av ca. 10 000 mennesker som tilhører tlingit-folket.
Misjonærer fra den russisk-ortodokse kirken var de første som lagde et skriftspråk for tlingit, og brukte det kyrilliske alfabetet til å skrive det ned og oversette det, mens Det russiske keiserdømmet hadde kontakt med Alaska og kysten nedover Nord-Amerika til dagens Sonoma County i California. Senere utviklet engelskspråklige misjonærer fra USA et skriftspråk basert på det latinske alfabetet.


== Referanser ==
EulerOS

EulerOS er en kinesisk Linuxdistribusjon. Den 9. september 2016 ble den en av to distribusjoner som er sertifisert etter standarden UNIX-03 av Open Group; den andre distribusjonen er Inspur K-UX.


== Referanser ==
Pennsylvania Station

Pennsylvania Station (vanligvis omtalt som Penn Station) er en stor jernbanestasjon til intercity- og pendlertog i New York City i USA. Den Amtrak-eide underjordiske stasjon ligger under deler av bygningskomplekset Pennsylvania Plaza, som blant annet huser Madison Square Garden, ved 8. Aveny og 31. gate i Midtown. Daglig benytter om lag 300 000 reisende stasjonen (til sammenligning har Grand Sentral Terminal, også i Midtown, 140 000 daglige reisende), hvilket gir opptil 1 000 reisende hvert 90. sekund. som utroper stasjonen til den travleste i USA, og langt den travleste jernbanestasjon i Nord-Amerika.Penn Stasjon er en stasjon i Northeast Corridor, en elektrifisert jernbanelinje som går mellom Washington D.C. i syd og Boston i nord. Intercitytogene opereres av Amtrak mens pendlertogene opereres av Long Island Rail Road og New Jersey Transit. Stasjon har dessuten forbindelse til seks av New York City Subways metrolinjer, samt adskillige busruter på bakken


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
 (en) Pennsylvania Station (New York City) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kleenestjerne

I matematisk logikk og informatikk er kleenestjerna (også kalt kleenetillukning og kleeneoperatoren) en unær operator på ei mengde symboler eller strenger. Operasjonen er ofte skrevet som V* hvor V er mengda det er snakk om. Det er ofte brukt i regulæruttrykk og var også der operatoren først ble introdusert i den betydning «null eller mer».
Hvis V er ei mengde bestående av symboler vil kleenestjerna av V være mengda over alle strenger over alfabetet bestående av symbolet inkludert den tomme strengen. Dette kalles også språket over alfabetet bestående av de gitte symbolene.
Hvis V er ei mengde bestående av strenger vil V være den minste mengda av V som inneholder den tomme strengen og som er lukket under operasjonen konkatenering.
Kleenestjerna over mengda V kan også beskrives som mengda over alle strenger som blir generert av å konkatenere vilkårlige elementer i V.


== Formell definisjon ==
Gitt ei mengde V la V være følgende mengde. I dette tilfellet språket bestående av bare den tomme strengen.

V0 = {ε},
V1 = VDefiner så følgende mengde rekursivt og man vil få tillukningen av denne mengda.

Vi+1 = { wv : w ∈ Vi and v ∈ V } for enhver i>0.


== Eksempler ==
 Kleenestjerna av ei mengde bestående av symbolene a, b og c vil være følgende uendelige mengde.
{«a», «b», «c»}* = { ε, «a», «b», «c», «aa», «ab», «ac», «ba», «bb», «bc», «ca», «cb», «cc», «aaa», «aab», …}.
Kleenestjerna av ei mengde må ikke være uendelig. Kleenestjerna av den tomme mengden er følgende mengde
 ∅* = {ε}


== Litteratur ==
Hopcroft, John E.; Ullman, Jeffrey D. (1979). Introduction to Automata Theory, Languages, and Computation (1st utg.). Addison-Wesley.
Chomsky normalform

I formelle språk er et kontekstfritt språk sagt å være på chomsky normalform om det har følgende produksjonsregler

A → BC,   eller
A → a,   eller
S → εHvor A, B og C ikke er terminalsymboler og a er et terminalsymbol. S er startsymbolet og ε er den tomme strengen. Hverken B eller C kan være startsymbolet og den tredje produksjonregelen kan bare være med om den tomme strengen er i det gitte kontekstfrie språket. 
Ethvert kontekstfritt språk kan, ved å følge et sett med regler, gjøres om til chomsky normalform, og ethvert språk i chomsky normalform er et kontekstfritt språk.


== Bruksområder ==
Å få et språk på chomsky normalform er ofte brukt som et preprosesseringssteg. Kontekstfrie språk er viktige innenfor kompilatorteknikk blant annet. Det blir lettere å jobbe med kontekstfrie språk når alle kontekstfrie språk kan omformes til denne formen.  


== Litteratur ==
Michael Sipser (1997). Introduction to the Theory of Computation. PWS Publishing. ISBN 0-534-94728-X.  (side 98–101 seksjon 2.1: context-free grammars. Side 156.)
Regulært språk

Innenfor informatikk er et formelt språk regulært om det kan uttrykkes som et regulært uttrykk. En annen definisjon på det er også alle språk som kan gjenkjennes av en endelig tilstandsautomat. I henhold til Kleenes theorem er regulære språk og endelige tilstandsautomater ekvivalente.
I Chomskyhierarkiet er regulære språk definert som type 3 grammatikker og utgjør det innerste laget i den lagdelte modellen.
Regulære språk er veldig nyttig i parsing og i design av programmeringsspråk.


== Formell definisjon ==
Alle regulære språk over et alfabet er definert rekursivt som følgende

Det tomme språket Ø og det tomme strengspråket 
  
    
      
        {
        ϵ
        }
      
    
    {\displaystyle \{\epsilon \}}
   er regulære språk
For enhver a med i alfabetet er språket {a} også et regulært språk
Operasjonene er lukket under union, konkatenering og kleenestjerna av regulære språk
Ingen andre språk over alfabetet er regulært


== Eksempler ==
Alle endelige språk er regulære språk. Det tomme strengspråket er endelig og dermed regulært. Det finnes også uendelige språk som er regulære. Alle strenger over alfabetet {a} hvor strengen inneholder et partall a er et regulært språk.


== Se også ==
Pumpelemmaet for regulære språk


== Litteratur ==
Sipser, M. (1996), Introduction to the Theory of Computation, PWS Publishing Co.
Henning Bergenholtz

Henning Bergenholtz (født 26. august 1944 i København) er en dansk leksikograf og lingvist. Han har en M.A. fra Technische Universität Berlin i 1973 og doktorgrader fra 1975 og 1978 fra Universität Essen.
Fra 1973 har han vært tilknyttet universiteter i Bonn, Essen, Køln, Kairo, Bochum og Stellenbosch. Fra 1996 til han ble pensjonist var han leder av Center for Leksikografi ved Aarhus Universitet. Henning Bergenholtz er æresdoktor ved Universidad de Valladolid og medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi.


== Publikasjoner ==
Henning Bergenholtz har skrevet mye om grammatikk, leksikografi og språkpolitikk. Han har også hatt en fast spalte om språklige emner i nettavisden Den Korte Avis. I 1997 var han medforfatter på Nordisk leksikografisk ordbok som kom ut på Universitetsforlaget.

(no) Publikasjoner av Henning Bergenholtz i BIBSYS


== Referanser ==


== Kilder ==
Henning Bergenholtz sin nettside på Aarhus Universitet sin nettside Her er det også en omfattende bibliografi.
Pumpelemmaet for regulære språk

I teorien om formelle språk beskriver pumpelemmaet for regulære språk en fundamental egenskap for alle regulære språk. Uformelt sier den at alle regulære strenger kan bli pumpet bare de er lange nok. Det betyr altså at en midtseksjon av ordet blir repetert et vilkårlig antall ganger. Teorien kan også generaliseres ytterligere til å omfatte kontekstfrie språk. 
Spesifikt sier pumpelemmaet at det for et hvert regulært språk finnes ei pumpelengde p som er konstant som er sånn at ethvert ord i språket w med lengde som er minst p langt kan inndeles i tre substrenger, 
  
    
      
        w
        =
        x
        y
        z
      
    
    {\displaystyle w=xyz}
  . y kan ikke være tomt. Pumpeprosessen er å la y repetere et vilkårlig antall ganger. Lengden av x konkatenert med y må være minst p langt. Endelige språk oppfyller pumpelemmaet ved å ha p til å være den maksimale strenglengda i språket pluss én.


== Formell beskrivelse ==
La L være et regulært språk. Det vil videre eksistere ei pumpelengde p som er større enn én og som er avhengig av språket L sånn at enhver streng i språket w kan splittes inn i tre deler 
  
    
      
        w
        =
        x
        y
        z
      
    
    {\displaystyle w=xyz}
  . Videre må følgende krav være oppfylt.

|y| ≥ 1
|xy| ≤ p
for enhver i ≥ 0, xyiz ∈ L


== Bruksområder ==
Pumpelemmaet blir ofte brukt for å bevise at et språk ikke kan være regulært ved å gjøre et motsigelsesbevis. Pumpelemmaet kan ikke brukes til å bevise at et språk er regulært, det kan bare brukes til å bevise at et språk ikke er regulært.


== Se også ==
Pumpelemmaet for kontekstfrie språk


== Litteratur ==
Sipser, Michael (1997). «1.4: Nonregular Languages». Introduction to the Theory of Computation. PWS Publishing. s. 77–83. ISBN 0-534-94728-X. Zbl 1169.68300.
Pumpelemmaet for kontekstfrie språk

I teorien om formelle språk beskriver pumpelemmaet for kontekstfrie språk en fundamental egenskap for kontekstfrie språk. Lemmaet er en generalisering av pumpelemmaet for regulære språk.
Det brukes ofte for å føre et motsigelsesbevis for at et språk ikke er kontekstfritt. Det kan ikke brukes til å bevise at et språk faktisk er kontekstfritt.


== Formell definisjon ==
Hvis et språk L er kontekstfritt eksisterer det ei pumpelengde som er større enn én sånn at enhver streng s i språket som er lengde enn pumpelengda kan deles inn i følgende streng 
  
    
      
        s
        =
        u
        v
        w
        x
        y
      
    
    {\displaystyle s=uvwxy}
  . hvor u, v, w, x og y er substrenger. Videre må følgende krav være oppfylt for at det skal være et kontekstfritt språk

1. |vwx| ≤ p,
2. |vx| ≥ 1, og
3. uvnwxny er i L for enhver n ≥ 0.


== Uformell forklaring av definisjonen ==
Hvis vi følger den formelle definisjonen sies det at v og x gjentas et vilkårlig antall ganger i strengen og utgjør pumpingen av strengen. Alle kontekstfrie språk har denne egenskapen, hvis ikke er det ikke et kontekstfritt språk. Endelige språk oppfyller pumpelemmaet ved å la pumpelengda være den maksimale strenglengda i språket pluss én. Pluss én følger fra prinsippet om at det skal kunne pumpes, dvs. at det er en substreng som skal kunne repetere et vilkårlig antall ganger.


== Litteratur ==
Michael Sipser (1997). Introduction to the Theory of Computation. PWS Publishing. ISBN 0-534-94728-X.  Seksjon 1.4: Nonregular Languages, ss. 77–83. Seksjon 2.3: Non-context-free Languages, ss. 115–119..
Inhumans

Inhumans er en amerikansk fjernsynsserie utviklet for ABC, basert på tegneseriefigurer av Marvel Comics. Serien ble produsert av ABC Studios og Marvel Television, med IMAX Corporation som økonomisk partner. Serien ble kansellert etter én sesong.


== Rolleliste ==
Black Bolt … Anson Mount
Medusa … Serinda Swan
Maximus … Iwan Rheon
Karnak … Ken Leung
Gorgon … Eme Ikwuakor
Crystal … Isabelle Cornish
Triton … Mike Moh
Auran … Sonya Balmores


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Inhumans på Internet Movie Database 
(en) Inhumans på Rotten Tomatoes 
(en) Inhumans på Metacritic
Center for Leksikografi

Center for Leksikografi er et forskningssenter under Institut for Sprog og Erhvervskommunikation ved Handelshøjskolen, Aarhus Universitet. Formålet er å forske i leksikografi. Henning Bergenholtz var leder for senteret fra det ble opprettet i 1996 til han ble pensjonist. Etter han overtok professor Sven Tarp. Senteret har fem forskere. 
Ved senteret forskes det særlig på ordboksfunksjoner, det vil si hvilken hjelp ordbøker kan gi brukerne i bestemte situasjoner og på hvordan brukerne best kan få tilgang til de data som ordbøkene inneholder. I tillegg til å publisere bøker og artikler om leksikografi, gir senteret også ut trykte og elektroniske ordbøker for mage områder, for eksempel Engelsk-Dansk Erhvervsordbog (Gyldendal 2006), Regnskabsordbogen Engelsk-Dansk (Thomson 2007), Den Danske Netordbog og Den Danske Idiomordbog. I alt har senteret alene eller sammen med andre gitt ut over 30 ettspråklige eller flerspråklige ordbøker. 


== Kilder ==
Informasjon på senterets hjemmeside
Nåtlerske

Nåtler eller nåtlerske jobber i skotøyindustrien, hvor vedkommende syr sammen overlæret på sko. Et ferdig sammensydd overlær heter en nåtling, og prosessen med å sy overlæret sammen kalles også nåtling. Ordet kommer fra tysk nadeln avledet av Nadel som betyr nål. Norsk riksmålsordbok fra 1947 oppgir nåtlearbeider(ske), nåtlejomfru og nåtlepike som synonymer for nåtlerske. Idag brukes særlig den maskuline formen nåtler som betegnelse på dem som har denne jobben.
Ifølge boka Det gamle skomakeri var både menn og kvinner nåtlere, mennene nåtla særlig støvelskaft. Likevel framgår det av de nasjonale folketellingene at nåtling i industrien først og fremst var et kvinneyrke. I folketellinga 1910 var 452 damer, men bare ni menn oppført med dette yrket. Også i folketellinga 1900 er en overveldende andel av nåtlerne kvinner. Her har folk både ført opp av de jobba på skofabrikk, og i skomakerverksted. Dessuten finnes det også personer som ser ut til å ha nåtla hjemmefra. En av disse er Amanda Hendriksen fra Bohuslen som bodde i Fredrikshald i 1900. Hennes mann jobba på skofabrikk, men selv er hun oppført som «Notlerske i hjemmet». 


== Hva innbefatta arbeidet ==
Nåtlersken skulle foruten søm av overlæret også sette inn maljer og tilpasse skoas fôr, tå og hælkappe. Dessuten var det nåtlerskens jobb å pynte skoa med eventuelle perforeringer, sløyfer og rosetter, og eventuelt lage forsterkinger i form av remmer og bånd
Nåtleren Klaus Owe står i oppført i folketellinga som «Naatler (Skotøitilskjærer)». Ved større skofabrikker er tilskjærerjobben et eget yrke, og det vites ikke om Klaus Owe både jobba som nåtler og tilskjærer, eller om ordet nåtler i hans område også innbefatta arbeid med tilskjæring av skolæret. 


== Industrialisering ==
Nåtling ble industrialisert før resten av skotilvirkinga. I 1870-80 kunne man kjøpe ferdigsydde nåtlinger fra tyske nåtlefabrikker. Ca 1900 tok skofabrikkene over produksjonen. Betegnende står det i kapitlet om skomakeri i Haandverk i hjemmet fra 1906 at nåtling er vanskelig, og ikke noe amatørskomakeren kan gjøre hjemme.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Nåtlerske på NLIs Lokalhistoriewiki.
Nordisk leksikografisk ordbok

Nordisk leksikografisk ordbok er en ordbok over leksikalske termer. Den kom ut i 1997 i en serie av skrifter utgitt av Nordisk forening for leksikografi. Forfattere var Henning Bergenholtz, Ilse Cantell, Ruth Vatvedt Fjeld, Dag Gundersen, Jon Hilmar Jonsson og Bo Svensén.
Ordboka inneholder ca. 1000 faguttrykk fra leksikografi og nærliggende emner i språkvitenskapen. Om lag 720 av uttrykkene har definisjon eller utdypende forklaring om betydning og bruk. Dessuten har de oversettelser mellom nordiske språkene dansk, finsk, islandsk, svensk og nynorsk i tillegg til engelsk, fransk og tysk. 
Boka har 348 sider og ISBN 9788200229018


== Kilder ==
Omtale fra Den Norske Bokdatabasen hos bokelskere.no
Linuxkjernens grensesnitt

Linuxkjernens grensesnitt refererer til flere grensesnitt mellom kjernen og applikasjoner i brukermodus, såvel som interne grensesnitt i kjernen. Det finnes to typer grensesnitt mellom kjernen og programmer som kjører i brukermodus: applikasjonsprogrammeringsgrensesnitt (API) og binære applikasjonsgrensesnitt (ABI). Internt i kjernen finnes det en rekke  applikasjonsprogrammeringsgrensesnitt, men intet binært applikasjonsgrensesnitt.


== Eksterne lenker ==
The API of Linux kernel 2.6.20
Linux Standard Base

Linux Standard Base (LSB) er et felles prosjekt for flere Linuxdistribusjoner underlagt den organisatoriske struktur til Linux Foundation. Prosjektets mål er å standardisere programvarens struktur, deriblant filsystemhierarkistandarden som benyttes i operativsystemet Linux. LSB er basert på spesifikasjonene POSIX, Single UNIX Specification (SUS) og flere andre åpne standarder, men utvider dem på flere områder.
Første versjon ble lansert 14. januar 1994. Siste versjon er versjon 5.0 som ble lansert 2. juni 2015.


== Eksterne lenker ==
Filesystem Hierarchy Standard
Douglas Crockford

Douglas Crockford (født 1955 i Minnesota) er en amerikansk programvareutvikler. Han er mest kjent for arbeidet med språket JavaScript og dataformatet JSON.


== Bakgrunn og arbeid ==
Crockford er utdannet fra San Francisco State University, og arbeidet deretter med design av interaktiv media. I 1990-årene arbeidet han blant annet hos Lucasfilm/LucasArts, Paramount Pictures og Atari Sunnyvale Research Laboratory. Mens han var hos LucasArts arbeidet han blant annet med spillet Maniac Mansion, og ble da kjent i internettkretser for essayet «The Expurgation of Maniac Mansion for the Nintendo Entertainment System», der han beskrev problemene med å tilfredsstille Nintendos harde krav til innhold i spill til konsollene deres. Senere var Crockford blant annet innom Yahoo!, og han har siden 2012 arbeidet for PayPal.Crockford var grunnlegger av programvareselskapet State Software, og her oppfant han dataformatet JSON i 2002. Dette formatet var designet som et lettvektsalternativ til XML, og ble med RFC 4627 i 2006 gjort til en offisiell standard.


== JavaScript: The Good Parts ==
I 2008 kom Crockford med boken JavaScript: The Good Parts, som raskt ble en klassiker i JavaScript-miljøer. I boken hevder Crockford at alle programmeringsspråk har sine gode og sine dårlige sider, og for JavaScript sin del deler han språkets forskjellige konsepter inn i de tre kategoriene «vakre», «grusomme» og «ille». I førstnevnte kategori plasserer han det at funksjoner er førsteklasses objekter, hvordan språket har dynamiske objekter med prototypebasert arv, og hvordan array- og objekt-literaler fungerer. Som «grufulle» ting i JavaScript (altså ting man ikke kan unngå når man bruker det) finner man blant annet globale variable, manglende blokk-scope og automatisk innsetting av semikolon på slutten av linjer. I kategorien «ille» (altså ting man kan unngå når man bruker språket) plasserer Crockford blant annet ==-operatoren, eval()-fuksjonen og hvordan switch-konstruksjoner lar eksekvering fortsette med mindre man eksplisitt avbryter flyten.I forlengelsen av reglene for riktig bruk av JavaScript som Crockford definerte i JavaScript: The Good Parts laget han JSLint, et statisk analyse-verktøy for å finne dårlig og feilaktig kode i JavaScript-programmer. Dette verktøyet vil for eksempel advare programmereren om at han eller hun har brukt ==-operatoren, og heller oppfordre til bruk av ===.


== Bibliografi ==
Crockfod, Douglas (2008). JavaScript: The Good Parts (PDF). O'Reilly. ISBN 978-0-596-51774-8. Arkivert fra originalen (PDF) 2. mars 2017. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Douglas Crockford – kategori av bilder, video eller lyd på Commons