jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Kathrine Bugge

Kathrine Susanne Bugge (født 30. mai 1877 i Bodø, død 10. juni 1951) var en norsk lærer, aktiv i arbeiderbevegelsen. Hun var eldste datter av skredder og formann i Nordland Amts Indremisjon Jakob Andreas Hansen og Mathilde Dahl. Hun giftet seg i Vardø med postbetjent Thorolf Bugge i 1902. Kathrine Bugge regnes blant en av arbeiderbevegelsens viktigste pionerer i Nord-Norge.
Kathrine Bugge fullførte middelskolen i Bodø og jobbet fra hun var 16 år en tid som guvernante. I 1895-1897 studerte hun ved seminaret i Tromsø og tok lærerutdanning, som en av tre kvinner i hennes årskull. I 1899 fikk hun en stilling som lærer ved Vardø middelskole. 
Fra 1905 hadde hun og hennes mann sammen med andre i arbeiderbevegelsen nær kontakt med russiske revolusjonære og senere flyktninger fra borgerkrigen i Finland. 
Kathrine Bugge var aktiv og en av flere drivende krefter i både den faglige og politiske arbeiderbevegelsen som vokste fram i Nord-Norge.  Foruten arbeidernes rettigheter engasjerte hun seg også i arbeidet for barn og ungdoms velferd og levekår. 
Kathrine Bugge var sentral i arbeidet med å samle kapital for å opprette avisen Finnmarken, som kom ut med sitt første nummer i 13. mai 1899.
Etter Thorolf Bugges død i 1935 deltok hun ikke direkte og aktivt i politisk, kulturelt og pedagogisk arbeid.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Dag Skogheim: Kvinner i nordnorsk arbeiderbevegelse – Kathrine Bugge, Tiden 1978
Roger Bigod, 5. jarl av Norfolk

Roger Bigod, 5. jarl av Norfolk (født ca. 1245, død 6. desember 1306), var jarl av Norfolk og Earl Marshal av England.
Han var sønn av Hugh Bigod og Matilda Marshal, datter av William Marshal, 1. jarl av Pembroke og Earl Marshal av England. Etter at hans onkel Roger Bigod, 4. jarl av Norfolk døde i 1269 arvet han tittelen som jarl av Norfolk. Gjennom arv fikk han også Chepstow Castle i Wales i 1270.
Jarlen er helten i en berømt anekdote med kong Edvard I av England i 1297. En krangel hadde oppstått etter at Edvard hadde beordret Bigod til å tjenestegjøre mot den franske kongen i Gascogne mens kongen selv dro til Flandern. Jarlen hadde da hevdet at ved den føydale posisjonen til hans besittelser var han kun forpliktet å tjenestegjøre oversjøisk i sammen med kongen, hvorpå Edvard skal ha sagt: «Ved Gud, jarl, du skal enten reise eller henge!» Bigod svarte: «Ved den samme ed, o konge, jeg vil verken gå eller henge!»


== Referanser ==


== Litteratur ==
Morris, Marc (2005): The Bigod Earls of Norfolk in the Thirteenth Century, Woodbridge. Nyutgivelse Boydell Press 2015
Thomas Fasting (1852–1925)

Thomas Fasting (født 19. mars 1852 i Levanger, død 25. november 1925) var en norsk jurist, banksjef og politiker (V).
Han var sønn av tollkasserer og kaptein Michael Sundt Tuchsen Fasting og Anne Kristine Krohn samt nevø av oberstløytnant og stortingsmann Christian Frederik Fasting. Han var gift med sin niese Thora Hansine Harmens fra Bergen, datter av kjøpmann Georg Harmens. Etter studentereksamen ved latinlinjen ved Kristiansunds høyere allmennskole i 1868 og juridisk embedseksamen i 1872 var han fullmektig ved Romsdal sorenskriverembede i Molde i to år.Etter en periode som ansatt i Indredepartementet i 1874 begynte han som privatpraktiserende overrettssakfører i Kristiansund. Han fungerte som banksjef i Trondhjems Privatbanks avdeling i Kristiansund 1884–1892 og Kristiansunds Sparebank fra 1893. Han var også medlem av representantskapet i Norges Bank og tillitsvalgt i Kristiansunds Kreditbank og Kristiansunds Spareskillingsbank. Fasting var sorenskriver ved Nordmøre sorenskriverembede i Kristiansund 1893–1919. Ved siden av dette drev Fasting både skipsrederi, handels- og spekulasjonsforretning.Fasting var medlem av Kristiansund bystyre 1882–1901 og ordfører 1889–1891. Han var innvalgt på Stortinget fra Kristiansund kjøpstad 1892–1894 og 1907–1909 samt vararepresentant 1886–1888, 1889–1891 og 1898–1900, og møtte fast som vararepresentant etter Hans Rasmus Astrups død i 1898. Fasting var permittert fra Stortinget i lengre perioder på grunn av sykdom. Han var medlem av Lagtinget, Stortingets tollkomité 1894–1894 og Stortingets næringskomité 1898–1900 og 1907–1909, i sistnevnte som formann 1907–1909. Fra 1890-årene avslo han tilbud om statsrådsposter, senest tilbudet om finansministerposten i Gunnar Knudsens første regjering i 1908.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Thomas Fasting hos Norsk senter for forskningsdata
Panzerhaubitze 2000

Panzerhaubitze 2000 (PzH 2000) er en selvdrevet 155 mm haubits produsert i Tyskland fra 1998 av Krauss-Maffei Wegmann (KMW) og Rheinmetall. Den kan avfyre en salve med 3 granater i løpet av 9 sekunder eller 10 granater i løpet av 56 sekunder, og har således en svært høy skuddtakt. Den har kapasitet til å kontinuerlig avfyre mellom 10 og 13 granater i minuttet. PzH 2000 kan levere 5 granater som treffer målet samtidig (såkalt MRSI kapasitet). Fremføringen av granater er automatisk, og to personer kan lade magasinet på 60 skudd i løpet av 12 minutter. PzH 2000 kan avfyre en rekke granattyper, inkludert base-bleed og RAP.I tillegg til Tyskland brukes PzH 2000 av blant andre Nederland, Hellas, Italia og Qatar.
Norge inngikk sommeren 2003 en intensjonsavtale med Nederland om å bytte til seg 18 nye PzH 2000 mot luftvernsystemet NASAMS. Etterhvert konkluderte man med at kostnaden pr vogn (50 millioner kroner) likevel ville bli for høy, så man valgte å avbryte samarbeidet og oppgradere M109-vognene i stedet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Panzerhaubitze 2000 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Panzerhaubitze 2000 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Produktinformasjon hos Krauss-Maffei Wegmann
Gustaf Hallström

Gustaf Axel Hallström (født 11. juli 1880 i Stockholm, død 5. oktober 1962 samme sted) var en svensk arkeolog.


== Arkeologien ==
Hallström tok graden som filosofie licentiat i 1913, og han ble utnevnt til æresdoktor ved Uppsala universitet i 1944. Han begynte som amanuensis ved Livrustkammaren og Naturhistoriska riksmuseet, etnografisk avdeling fra 1905 til 1908. Deretter arbeidet han ved Statens historiska museum fram til 1925. Her arbeidet han med å bearbeide Hjalmar Stolpes etterlatte dokumentasjon fra utgravningene av Birka. Arbeidet resulterte i Birka 1. Hjalmar Stolpes grafundersökningar (1913). 
Deretter kom Hallström til å konsentrere seg om arkeologisk arbeid i Nord-Sverige, og videre på hele nordkalotten. I denne perioden gjorde han flere forskningsreiser i Nord-Sverige, Nord-Norge, finsk Lappland og Kolahalvøya. Han er blant annet kjent for sine arbeider om helleristningene ved Nämforsen i Ångermanland. Han var også en pioner i utforskning av veideristninger i Nord-Norge. I 1925 ble Hallström ansatt som antikvar ved Riksantikvarieämbetet, der han arbeidet til han gikk av med pensjon i 1945. 
Store deler av Hallströms arkiv er oppbevart ved Forksningsarkivet ved Umeå universitet. I dette er også en stor fotosamling, blant annet fra hans reiser.


== Militær og politisk virksomhet ==
Under første verdenskrig var Hallström representant for Røde Kors i Sibir og Kina der han arbeidet med redningsaksjoner for krigsfanger. Under den finske borgerkrigen var han leder av Svenska brigadens ekspedisjonskontor i Stockholm. Under annen verdenskrig foretok han flere reiser i det okkuperte Troms og Finnmark. Offisielt var det for arkeologisk feltarbeid, men i virkeligheten var det innhenting av opplysninger for den svenske militære etterretningstjenesten.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Baudou, Evert: Gustaf Hallström – arkeolog i världskrigens epok. Bokförlaget Natur och kultur, Stockholm 1997
Øivind Storm Bjerke

Øivind Lorentz Storm Bjerke (født 11. mars 1953 i Tønsberg i Vestfold) er en norsk kunsthistoriker og tidligere museumsleder. Han har vært intendant i Trondhjems Kunstforening/Trøndelag Kunstgalleri 1984–89, bestyrer av Kunst på arbeidsplassen 1987, førsteamanuensis ved Henie-Onstad Kunstsenter 1989–97 og direktør ved Norsk Museum for Fotografi – Preus Fotomuseum i Horten 1997–2002. I 2002 ble han professor i kunsthistorie ved Universitetet i Oslo.


== Bokutgivelser (utvalg) ==
Øivind Storm Bjercke har utgitt en rekke bøker om kunst, blant annet monografier over kjente norske kunstnere.
1983:  Matthias Stoltenberg; avhandling
1991: Harald Sohlberg, Ensomhetens maler
1992: Aase Texmon Rygh
1995: Leonard Rickhard (sammen med Åsmund Thorkildsen)
1997: Håkon Bleken – Betrakter og budbringer
2005: Harald Kihle – natur og erotikk
2008: Arne Ekeland – Broen til melkeveien


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Øivind Storm Bjerke i BIBSYS
Universitetet i Oslos presentasjon av Øivind Storm Bjerke (med publikasjonslister)
So Did I

«So Did I» er en sang skrevet av Gerry Goffin og Carole King som ble spilt inn og gitt ut på singel med Ann-Margret i 1963.
It’s The Most Happy Sound

It's The Most Happy Sound er et studioalbum til Margaret Ann & The Ja-Da Quartet som ble gitt ut i 1959.


== Sporliste ==
Side A:

«Waterloo» - 2.17
«When The Midnight Choo Choo Leaves For Alabam» - 2.27
«Crazy Words» - 2.23
«When My Sugar Walks Down The Street» - 2.13
«Swanee River - Camptown Races» - 1.38
«Piano Roll Medley» - 2.13Side B:

«Good Time Charlie» - 2.05
«They Built The Ship Titanic» - 2.13
«If you Want Some Lovin'» - 2.31
«Sing You Sinners» - 2.39
«Mississippi Mud» - 2.45
«My Cutey's Due At Two To Two Today» - 2.08
Daglengde

Daglengde er tiden fra soloppgang til solnedgang. Den kan regnes ut hvis man kjenner solas deklinasjon (astronomi) og stedets bredde. Det gir ikke mening å oppgi denne tiden mer nøyaktig enn til nærmeste minutt. Dette er fordi den atmosfæriske refraksjonen avhenger av utforutsigbar temperatur og luftfuktighet i atmosfæren.
Lov om adgangen til visse områder

Lov om adgangen til visse områder er en norsk lov som gir Justis- og beredskapsdepartementet hjemmel til å forby utlendinger adgang til bestemte områder i Norge.
Etter loven kan departementet forby adgang til visse områder «til vern om norske almene interesser». Departementet gis også hjemmel til å bestemme at adgang til visse områder skal være betinget av særlig tillatelse, men i så fall har norske statsborgere krav på tillatelse hvis de er bosatt innenfor området eller har fast arbeid der.
Overtredelse av forbud som er gitt i medhold av loven kan straffes med bøter eller fengsel inntil tre måneder. Ved flere overtredelser eller gjentagelse eller skjerpende omstendigheter, er straffen bøter eller fengsel inntil ett år. Det gjøres også straffbart å leie ut husrom eller gi natteherberge til noen man vet eller bør forstå oppholder seg på stedet i strid med forbud etter loven.
Utlendinger som overtrer lovens bestemmelser kan dessuten utvises fra Norge i overensstemmelse med utlendingsloven.
Lov om adgangen til visse områder ble vedtatt 7. mars 1940 og trådte i kraft umiddelbart.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Lovdata
Presisjon

Presisjon (eller nøyaktighet) brukes blant annet om tall, og hvor mange gjeldende sifre de inneholder. Hvilken presisjon som trengs, som er tilstrekkelig eller er akseptabel varierer stort, og er avhengig av akkurat hvilken oppgave man står overfor.


== Eksempel ==
Datamaskiner har høy kapasitet, og regner ofte med langt flere desimaler og gjeldende sifre enn det som vil være en fornuftig besvarelse av en gitt oppgave. Hvis man for eksempel måler et objekt med et målebånd, for eksempel et stykke tau, og får resultatet 10 meter (til nærmeste centimeter), og man bruker en avansert kalkulator eller en datamaskin til å dele dette på 3, får man 3,3333333333333333333333333333333. Men dette er langt flere sifre enn i utgangspunktet. Gitt måleresultatet kan man gå ut fra at tauet egentlig har en lengde mellom 9,995 og 10,005 meter. (Dette er fordi alle tall innenfor dette området gir 10,00 når man runder av til to desimaler.) Delt på 3 gir disse tallene henholdsvis 3,3316666666666666666666666666667 og 3,335. Det vil si at tredelen av tauet er ett eller annet sted mellom disse tallene.
Ishavsbyen Skøyteklubb

Ishavsbyen Skøyteklubb (stiftet høsten 1981, oppløst på slutten av 1990-tallet) var et særidrettslag for hurtigløp på skøyter i Tromsø og omegn, og ble stiftet etter en splittelse i Tromsø Skøyteklubb. Skøyteklubben var medlem av NIF gjennom Troms idrettskrets, og Norges skøyteforbund gjennom daværende Ofoten og Troms skøytekrets. Som skøyteklubb hjemmehørende i Tromsø kommune var de også medlem av idrettens kontaktutvalg i kommunen.
Skøyteklubben hadde sin tilhørighet først ved Templarheimen IP, og senere ved Tromsdalen kunstisbane når den åpnet høsten 1985. Rekrutteringen var i hovedsak fra nærområdet.


== Arrangement ==
Klubben var arrangør av:

Allround-NM 1986 for damer senior og junior på Tromsdalen kunstisbane – Mestere ble Bjørg Eva Jensen, IF Fram i senior og Else Ragni Yttredal, Asker SK i junior.


== Kjente medlemmer ==
Gisle Elvebakken – OL-deltaker i kortbaneløp i 1992 og 1994.
Marie Tollefsen – Norgesmester på 5 000 m enkeltdistanse, bronse-vinner i Nordisk mesterskap og to ganger EM-deltager (1985 og 1989).
Tanja Torbergsen – Norgesmester i sprint (1984).
Jorunn Hagan – EM-deltager for Trondhjems SK (1970), med en sesong for Ishavsbyen SK i 1990/91-sesongen.
Ingrid Mellem Mortensen – ungdomsløper for Ishavsbyen SK, senere Toppserie-spiller for IF Fløya med to ganger bronse i serien (2004 og 2005).


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hansen, Jonny (2004). 80 år på glattisen: i indre og ytre bane med Tromsø skøyteklubb. Tromsø: Klubben. ISBN 8230302782.  [Metadata fra Bokhylla.no/Nasjonalbiblioteket / Ishavsbyen Skøyteklubb har eget kapittel i boka.]
Gjeldende sifre

Gjeldende sifre er det antallet sifre et tall har når man fjerner alle nuller i begynnelsen (men ikke i slutten) av tallet.


== Eksempler ==
1 har ett gjeldende siffer
10 har to gjeldende sifre
100 har tre gjeldende sifre
1,0 har to gjeldende sifre
1,00 har tre gjeldende sifre
1,000 har fire gjeldende sifre
0,001 har ett gjeldende siffer
0,0010 har to gjeldende sifre
0,00100 har tre gjeldende sifre


== Nøyaktighet ved regneoperasjoner ==
Resultatet av en addisjon skal ha like mange desimaler som addenden med færrest desimaler.
Resultatet av en subtraksjon skal ha like mange desimaler som minuenden eller subtrahenden med færrest desimaler.
Resultatet av en multiplikasjon skal ha like mange gjeldende sifre som faktoren med færrest gjeldende sifre.
Resultatet av en divisjon skal ha like mange gjeldende sifre som dividenden eller divisoren med færrest gjeldende sifre.


== Referanser ==
Vannressursloven

Vannressursloven (fullt navn: lov om vassdrag og grunnvann) er en norsk lov som har til formål å sikre en samfunnsmessig forsvarlig bruk og forvaltning av vassdrag og grunnvann.Loven regulerer vassdragsanlegg, som er definert som bygning eller konstruksjon i eller over vassdrag, og andre tiltak i vassdraget som etter sin art er egnet til å påvirke vannføringen, vannstanden, vassdragets leie eller strømmens retning og hastighet eller den fysiske og kjemiske vannkvaliteten på annen måte enn ved forurensning.
Videre har loven bestemmelser om rådigheten over grunnvann, grunnvannsboring, konsesjon til vannkraftutbygging og ekspropriasjon til vannkraftproduksjon.
Vannressursloven ble vedtatt 24. november 2000 og trådte i kraft 1. januar 2001. Den avløste vassdragsloven.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Lovdata
Grannelova

Lov om rettshøve mellom grannar (grannelova) er den norske loven for naboforhold. Loven blir også ofte kalt «naboloven».Som naboforhold regnes ikke bare forholdet mellom tilgrensende eiendommer; loven kan i prinsippet få anvendelse så langt virkningene av virksomhet på en fast eiendom strekker seg.Loven fastsetter en generell tålegrense i naboforhold som begrenser hva man kan gjøre på egen eiendom dersom det får virkninger for naboen. Ved overskridelse av tålegrensen får naboen krav på erstatning og retting av det ulovlige forholdet.Det følger av lovens § 6 at det skal gis nabovarsel om påtenkte tiltak som kan være til skade eller ulempe på naboeiendom.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Lovdata
Norsk Lysingsblad

Norsk lysingsblad er en norsk offentlig publikasjon som utgis av den norske stat ved Digitaliseringsdirektoratet  i medhold av lov av 11. oktober 1946 om Norsk Lysingsblad. Den kom ut første gang i 1883 under navnet Norsk Kundgjørelsestidende.
Publikasjonen har kunngjøringer om proklama, gjeldsforhandlinger, mortifikasjoner og andre kunngjøringer som skilsmissesaker og forliksklager. I det vesentlige inneholder Norsk lysingsblad kunngjøringer som kan eller skal kunngjøres med hjemmel i lov.Siden 1. juli 2005 utgis Norsk lysingsblad kun som elektronisk publikasjon.


== Se også ==
Norsk Lovtidend


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Norsk lysingsblad
Norsk lysingsblad ved Nasjonalbiblioteket
Lov om Norsk Lysingsblad
Kunngjøring (SNL)
Rosenborggata (Oslo)

Rosenborggata (1–23, 2–26) er en gate på Hegdehaugen og Fagerborg i bydel Frogner i Oslo. Den går mellom Bogstadveien og Fagerborggata, like før sistnevnte går over i Pilestredet.
Gaten fikk navn i 1879 etter Rosenborg løkke, opprinnelig en del av Froms løkke. Den følger et høydedrag på overgangen mellom Hegdehaugen og Fagerborg, gjennom et område som i utgangspunktet hadde løkkeeiendommer. Rundt 1900 hadde gaten mange av de murgårdene som fortsatt står, på vestsiden, mens det stod en rekke trehus langs østsiden. Overhaug løkke lå her, med eiendommene Nøisomhed og Fagersjaa omtrent ved nr. 13 og 15. Et trehus der Peter Christen Asbjørnsen bodde i til sin død i 1885, stod ved nr. 2. Det ble revet i 1902 og er minnet med en blå plakett på gårdveggen. Eksisterende murbebyggelse på østsiden har kommet til i løpet av 1900-tallet.


== Bygninger ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Ragnar Olsen (2017). Gatevandring Majorstuen. Bok 1 (2. utg.). Oslo. ISBN 978-82-999615-1-6. 
Oslo byleksikon: Rosenborggata
Joar Nyquist og P.D. Hofflund, red. (1955). Oslo gårdkalender: Nybygg 1925–1945 (samt tillegg for 1945–1955). Oslo: Fredhøi. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015. 
Lokalhistoriewiki
Staffeldts gate (Oslo)

Staffeldts gate (3-5, 2-4) er en gate øst for Slottsparken i Oslo. Den går mellom  Wergelandsveien og  Sven Bruns gate og er relativt kort.
Gaten fikk navn i 1901 etter generalløytnant Bernhard Ditlef von Staffeldt.
I nr. 4 er Indremisjonsselskapets Hus, tegnet av Ove Bang og oppført i 1935 for Det norske lutherske Indremisjonsselskap. Denne bygningen regnes som noe av et gjennombrudd i norsk funksjonalistisk arkitektur og vant Houens fonds diplom i 1936. Menighetslokalet Storsalen har inngang rundt hjørnet i Sven Bruns gate. Bygningskomplekset er blitt utvidet opp gjennom årene og har huset diverse virksomhet, deriblant misjonshotell og NRK Østlandssendingen.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Staffeldts gate». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 521. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015. 
Faktaark hos Statens kartverk
Rosenlundgata (Oslo)

Rosenlundgata (7-19, 6-8) er en gate på Torshov i Oslo. Den går østover fra Feddersens gate, krysser Vogts gate og ender som blindvei i en snuplass. Fra denne er det gangveiforbindelse oppover til Torshovgata og Mastrups gate og nedover til Presidentgata.
Gaten fikk navn i 1874 etter løkken Rosenlund, hvis hovedbygning lå omtrent ved Sandakerveien 25.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Rosenlundgata». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 472. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Roveruds gate (Oslo)

Roveruds gate (5-15, 2-12) er en gate på Torshov i Oslo. Den går østover fra Nordkappgata ved Torshov kirke, krysser Kyrre Grepps gate og Edvard Griegs allé og ender i en blindgate mot Torshovdalen.
Gaten fikk navn i 1929 etter musikklæreren og korlederen Lars Roverud. I området finnes også en rekke andre gater med navn etter musikere og komponister.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Roveruds gate». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 472-473. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
2 Glynrhondda Street

2 Glynrhondda Street i Cathays i Cardiff skal være etablert allerede i 1860, og er da den første moskeen i Storbritannia. Imidlertid har denne datoen blitt bestridt og hevdet å være en transkribisjonsfeil av et anerkjent akademisk arbeid, slik at Liverpool Muslim Institute, etablert i 1891, blir den første.
Moskeen ble grunnlagt av sjømenn fra Jemen og Somalia på deres reiser mellom Aden og Cardiff Docks. Den ble registret i Register of Religious Sites (nå videreført av Office for National Statistics) som et registret sted for religionsutøvelse fra 1860, men dette kan være en feilføring i registeret.Den er imidlertid fortsatt i bruk som moské med navnet Al-Manar Islamic & Cultural Centre.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Røa terrasse (Oslo)

Røa terrasse (1-21, 2-28) er en vei på Røa (bydel Vestre Aker) i Oslo. Den går i halvbue på vestsiden av Nordengveien, som den både starter fra og munner ut i.
Navnet ble vedtatt i 1936.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Røa terrasse». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 477. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Nore skole

Nore skole er en tidligere barneskole i tettstedet Nore i Nore og Uvdal kommune, nord i Buskerud. 
Skolen dekket 1. til 7. klasse, men undervisningen er fra og med høsten 2013 flyttet til Rødberg skole lenger nord i kommunen. 


== Eksterne lenker ==
Nore og Uvdal kommune - Skolene
Røaknekken (Oslo)

Røaknekken (1-21, 2-12) er en vei på Røa (bydel Vestre Aker) i Oslo. Den går som blindvei østover fra Sørkedalsveien og så nordover.
Navnet ble vedtatt i 1951.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Røaknekken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 477. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Internkontrollforskriften

Internkontrollforskriften (fullt navn: forskrift om systematisk helse-, miljø- og sikkerhetsarbeid i virksomheter) er en norsk forskrift som har til formål å fremme forbedringsarbeid innen helse, miljø og sikkerhet (HMS), forebygging av miljøforstyrrelser fra produkter eller forbrukertjenester og vern av det ytre miljø mot forurensning.Forskriften pålegger virksomheter å innføre og utøve internkontroll, definert som systematiske tiltak som skal sikre at virksomhetens aktiviteter planlegges, organiseres, utføres og vedlikeholdes i samsvar med lovpålagte HMS-krav.Internkontrollforskriften ble fastsatt ved kongelig resolusjon 6. desember 1996 med hjemmel i brann- og eksplosjonsvernloven og arbeidsmiljøloven. Den trådte i kraft 1. januar 1997.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Lovdata