Gompen

Gompen var kallenavnet på en avlyttingssentral som befant seg i 9. etasje på Folkets Hus i Oslo under den kalde krigen.


== Funksjon ==
Målet med avlyttingen Gompen deltok i var å registrere og kontrollere såkalte meningsmotstandere. Fra rom 906 på Folkets Hus, LOs hovedkvarter i Oslo, kunne noen få innvidde velge en sal eller et møterom i huset og lytte i høretelefoner til det som ble sagt der. Gompen ble koblet inn når noe skulle taes opp på bånd (se illustrasjon). Båndene som ble tatt opp med hjelp av Gompen ble gitt videre til overvåkingspolitiet på Victoria Terrasse, som skrev dem ut. Kopier av avskriftene ble distribuert til utvalgte personer innen Arbeiderpartiet, LO og etterretningstjenestene.En ansatt ved Televerket sto for installasjon, konstruksjon og vedlikehold av Gompen og det øvrige avlyttingsutstyret på Folkets Hus. Under dekknavnet «Tor fra Televerket» ble han intervjuet av Einar Lunde i filmen Gompen og andre beretninger om overvåking i Norge 1948-1989. Han er også en sentral person i Ronald Byes roman Niende etasje.


== Bakgrunn ==
Avlyttingen på Folkets Hus var resultatet av et ulovlig samarbeid mellom Det norske Arbeiderparti, Landsorganisasjonen og ulike hemmelige tjenester i Norge, først og fremst POT, se Lundkommisjonen. Målet med avlyttingen var hovedsakelig å bekjempe kommunistenes innflytelse i Norge, særlig innen fagbevegelsen der Norges Kommunistiske Parti (NKP) sto sterkt etter krigen. Det ble også fokusert på grupper som var mot NATO. For eksempel var det montert en mikrofon i telefonapparatet i redaksjonslokalet til tidsskriftet Orientering, som holdt til på Folkets Hus. Senere ble Sosialistisk Folkepartis (SF) møter i huset avlyttet. Under en spesiell operasjon ble det installert mikrofoner på kontoret til Arne Kokkvold på Arbeiderbevegelsens arkiv fordi Kokkvold etter sigende hadde jevnlig besøk av flere personer som overvåkingspolitiet fant interessante, blant dem ung Arne Treholt. Ifølge Ronald Bye, som ledet operasjonen, ga avlyttingen av Kokkvolds kontor ingen resultater.Ronald Bye arvet kontoret i 9. etasje etter Arne Hjelm Nilsen i 1964. Hjelm Nilsen var offisielt faglig journalist i Arbeiderbladet, men beskrives av flere kilder (Calmeyer, Lundkommisjonen, Ronald Bye) som en sentral person i den ulovlige registreringen og overvåkingen av meningsmotstandere i etterkrigs-Norge. Han kan være forbildet for D. i Haavard Haavardsholms roman De skjulte tjenester. I Pål Bang-Hansens filmatisering Douglas ble D. spilt av Rolv Wesenlund. Arne Hjelm Nilsen alias Douglas har også en fremtredende rolle i Lene Bergs film Gompen og andre beretninger om overvåking i Norge 1948-1989 der han spilles av Petter Width Kristiansen.


== Gompens skjebne ==
Når den ikke var i bruk lå Gompen innelåst i en jølisafe på det relativt store kontoret i 9. etasje som også inneholdt flere arkivskap med hemmelige registre over suspekte personer. Innholdet i disse skapene ble brent en natt i 1969 av Ronald Bye og Erik Næss (POT). Ingen vet hva som skjedde med Gompen selv eller teakskapet med resten av den lille avlyttingssentralen. Det råder ingen tvil om at den ikke lenger befinner seg i rom 906 på Oslo Kongressenter.  Hverken Ap eller LO har offentlig kommentert den ulovlige avlyttingen på Folkets Hus eller Gompen som sådan.


== Offentliggjøring ==
Helt inn på 1980-tallet ble det benektet av norske myndigheter at det foregikk overvåking av norske statsborgere i Norge. Da den konservative redaktøren Christian Christensen, alias CC, publiserte boken Det hemmelige Norge i 1983, ble han mistenkt for brudd på den militære taushetsplikten fordi han i boken hevdet at det foregikk en omfattende overvåking av venstresiden i Norge. Det var først med Lundkommisjonen 1994-1996 at omfanget av etterkrigstidens overvåking i noen grad ble kartlagt og offentliggjort.
Virksomheten i 9. etasje ble først beskrevet i Ronald Byes selvbiografi Sersjanten (1987) og deretter i bøkene De visste alt (1993) og Niende etasje (1993). Den ble senere bekreftet av Lundkommisjonen (se Lund-rapporten).


== Referanser ==

Douglas, Pål Bang-Hansen, spillefilm 1970
Det hemmelige Norge[1], (no) Christian Christensen i Store norske leksikon, 1983]
Politisak, Christian Christensen, 1984 [2]
Sersjanten, Ronald Bye,1987 [3]
Forsinket Oppgjør, Bengt Calmeyer, 1993 [4]
Niende etasje, Ronald Bye, 1993 [5]
De visste alt, Ronald Bye, Finn Sjue og Alf R. Jacobsen, 1993 [6]
Lundkommisjonen, 1996
Gompen og andre beretninger om overvåking i Norge 1948-1989’’, Lene Berg, spillefilm 2014 [7]
NRK:Kulturhuset, Erik Jacobsen besøkte rom 906 på Folkets hus i et innslag på Kulturhuset NRK radio 17. september 2014.


== Kilder ==
Cella på Herøya, Haakon Lie, 1952
De kommunistiske dekkorganisasjonene og Dagbladet, Haakon Lie, 1954
Fra Embetsmannsstat til Ettpartistat og andre essays, Jens Arup Seip, 1963
Dager med Douglas, Pål Bang-Hansen, 1970
Overvåkning i Norge, Bae, Eckhoff, Johansen, 1979
Politisk Overvåkning, Magnus Hole Jacobsen, 1979
Kronprinsen, Pål Bang-Hansen, spillefilm 1979
Gymnaslærer Pedersens beretning om den store politiske vekkelsen som har hjemsøkt vårt land’’, Dag Solstad, 1982
Spionfamilien, Kjell Fjørtoft, 1986
Spaneren, Ørnulf Tofte, 1987
Bak fasaden, Kari Enholm, 1987
Youngstorgets hemmelige hverdag, Kell Vesje, 1988
Klar tale, Thorbjørn Berntsen, 1988
Edderkoppen: historien om en møbelhandler, Viggo Johansen og Pål T. Jørgensen, 1989
Vi som styrer Norge. Arbeiderpartiet og de hemmelige tjenestene, Viggo Johansen, Pål T. Jørgensen og Finn Sjue, 1992
Et vennskap, Jan Jakob Tønseth, 1997
Lojalitetens Pris, Ronald Bye, 1997
Den Hemmelige Krigen, Trond Bergh og Knut Einar Eriksen, 1998
De var Furre vâr…, Hans Henrik Ramm og Johan M. Setsaas, 1999
Ingeborgs Tid, Jan Gjerde, 2005
Vi skal kle fjellet med menneske og våpen, Tor Obrestad 2006
Mappene, Thor E. Thorsen, 2006
Jens Christian Hauge – fullt og helt, Olav Njølstad, 2008
Overvåket, Ronald Bye og Finn Sjue, 2008
Einar og Haakon, Rolf og jeg: fra Arbeiderpartiets indre liv, Tron Gerhardsen, 2009
LOs historie, red. Terje Halvorsen, Finn Olstad, Inger Bjørnhaug, Trond Bergh, 2009
Oppgjørets time: om landssvikoppgjørets skyggesider, Ingerid Hagen, 2009
Catch 99, Tormod Bakke, 2011
Mappa mi, Jon Michelet, 2011
Skammens historie, Sigmund Aas og Thomas Vestgården, 2014
Den store ml-boka, Jon Rognlien og Nikolai Brandal, 2009