jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Tretjernmyra naturreservat

Tretjernmyra naturreservat ligger sørøst i Eidsvoll kommune i et skogområde med mye myr, nær grensa til Nes kommune. Tretjernmyra er en konsentrisk oppbygd nedbørsmyr, med det høyeste partiet nær midten av myra. Fra det høyeste punktet er det tydelig helling i alle retninger men minst mot øst. 
Formålet med fredningen er å bevare en mindre nedbørsmyr med konsentrisk oppbygging.


== Referanser ==
Closer

Closer er en romantisk dramafilm fra 2004, skrevet av Patrick Marber, basert på hans prisbelønte stykke med samme navn. Filmen ble produsert og regissert av Mike Nichols og har Julia Roberts, Jude Law, Natalie Portman og Clive Owen i hovedrollene. Filmen, som stykket er basert på, har blitt sett av noen som en moderne og tragisk versjon av Mozarts opera Così fan tutte, med referanser til operaen i både handlingen og lydsporet. Filmen ble belønnet med en rekke priser og nominasjoner, blant annet Oscar-nominasjoner og Golden Globe-priser til både Portman og Owen for sine skildringer i birollene.


== Medvirkende ==
Julia Roberts som Anna Cameron
Jude Law som Dan Woolf
Natalie Portman som Alice Ayres / Jane Jones
Clive Owen som Larry Gray
Nick Hobbs som Taxi-sjåfør
Colin Stinton som offiser


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
 Wikiquote: Closer – sitater

(en) Offisielt nettsted 
(en) Closer på Internet Movie Database 
(no) Closer hos Filmfront 
(sv) Closer i Svensk Filmdatabas 
(da) Closer i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Closer på Allociné 
(nl) Closer på MovieMeter 
(en) Closer på AllMovie 
(en) Closer på Turner Classic Movies 
(en) Closer på Rotten Tomatoes 
(en) Closer på Metacritic
Karl Schiller

Karl August Fritz Schiller (født 24. april 1911 i Breslau, død 26. desember 1994 i Hamburg) var en tysk vitenskapsmann og politiker (SPD). Han var fra 1966 til 1972 Tysklands næringsminister og fra 1971 til 1972 landets finansminister. 


== Utdannelse og akademisk karriere ==
Karl Schiller tok abitur (videregående skole) i Kiel. Han studerte sosialøkonomi, sosiologi og jus i Kiel, Frankfurt am Main og Berlin og tok i 1935 en sosialøkonomisk doktorgrad i Heidelberg. Schiller ble professor ved universitetet i Hamburg i 1947 og rektor samme sted fra 1956 til 1958.


== Politisk virke ==
Schiller ble i 1937 medlem av NSDAP. Medlemskapet var en forutsetning for å kunne arbeide som dosent ved universitetet i Kiel. Han deltok fra 1941 til 1945 som soldat og etterhvert offiser under den andre verdenskrigen. Han var plassert i hærens østlige etterretningsenhet og ble etterhvert tildelt Jernkorset klasse 2.
Karl Schiller ble i 1946 medlem av SPD og av partiets presidium fra 1966 til 1972. Han hadde stor innflytelse på Godesberg-programmet som ble vedtatt på SPDs partikongress i Bad Godesberg i 1959. Programmet innebar at partiet gikk fra planøkonomi til sosial markedsøkonomi. Schiller ble kjent for utsagnet «Så mye konkurranse som mulig, så mye planlegging som nødvendig» (tysk: «so viel Wettbewerb wie möglich, so viel Planung wie nötig»).
I perioden 1953 til 1958 var Schiller nærings- og transportminister i Hamburgs delstatsregjering under Max Brauer og fra 1961 til 1965 næringsminister i Berlins delstatsregjering under Willy Brandt.
Under den første storkoalisjon (regjeringen Kiesinger) ble Schiller næringsminister. Han arbeidet der så godt sammen med den konservative Franz Josef Strauss at de to ble kalt Plisch und Plum, etter to viltre hunder i en 1800-talls tegneserie av Wilhelm Busch.I 1967 tok Schiller initiativ til den såkalte stabilitets- og vekstloven i Tyskland. Loven gjennomførte makroøkonomisk regulering (tysk:Globalsteuerung) av økonomisk etterspørsel gjennom økonomisk politikk og pengepolitikk. Schiller var også initiativtaker til en samhandlingspolitikk (tysk: Konzertierten Aktion) mellom partene i arbeidslivet og regjeringen for å unngå tilbakeslag i økonomien.
Etter uenighet innad i regjeringen Brandt trådte Schiller tilbake som finansminister. Han stilte senere samme år sin plass i SPDs presidium til disposisjon og meldte seg dessuten ut av partiet. I valgkampen samme år støttet han CDUs kanslerkandidat Ludwig Erhard, men ble selv aldri medlem av CDU. Han meldte seg siden inn igjen i SPD. 


== Se også ==
Keynesianisme


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Karl Schiller – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Karl Schiller på Internet Movie Database 
(en) Karl Schiller på Discogs 
(en) Karl Schiller på MusicBrainz 
(de) Biografiske data i kronologi på internettsiden til Tysklands historiske museum
Terningbekk (Oslo)

Terningbekk (1–3; ingen partallsadresser) er en gate på Skillebekk i bydel Frogner i Oslo. Den går fra Framnesveien, krysser Niels Juels gate på skrå og fortsetter til den ender i Gabels gate.
Gaten fikk navn i 1896 etter Terningbekken eller Skarpsnobekken, som renner ut i Frognerkilen i nærheten. Navnet Terningbekken ble også i sin tid brukt om en husmannsplass under Frogner hovedgård på oversiden av Drammensveien. Videre har navnet Terningebækken blitt brukt om et hus som ble tegnet av Christian H. Grosch og oppført ved Drammensveien 82 i 1830-årene. Dette er senere flyttet og gjenoppført som direktørbolig for Norsk Folkemuseum.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Viktor Blinov

Viktor Nikolajevitsj Blinov (russisk: Виктор Николаевич Блинов; født 1. september 1945 i Omsk, død 9. juli 1968 i Moskva) var en sovjetisk ishockeyspiller som deltok i de olympiske vinterleker 1968 i Grenoble.
Blinov ble olympisk mester under Vinter-OL 1968 i Grenoble. Han var med på det sovjetiske laget som vant ishockeyturneringen foran Tsjekkoslovakia og Canada. Det var åtte lag som deltok, det ble spilt en enkeltserie der alle lagene møttes en gang. Sovjetunionen vant serien med tolv poeng foran Tsjekkoslovakia med elleve poeng. Blinov spilte sju kamper og scoret fire mål i OL-turneringen.
Blinov spilte 32 kamper på Sovjetunionens herrelandslag i ishockey og scoret ti mål. Han spilte på klubblaget Spartak Moskva.


== OL-medaljer ==
1968  Grenoble -  Gull i ishockey  Sovjetunionen


== VM-medaljer ==
1968  Grenoble -  Gull i ishockey  Sovjetunionen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Viktor Blinov – Olympedia 
(en) Viktor Blinov – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Viktor Blinov – Eurohockey.com
Anatolij Ionov

Anatolij Semjonovisj Ionov (russisk: Анатолий Семёнович Ионов; født 23. mai 1939 i Noginsk, død 12. mai 2019 i Elektrostal) var en sovjetisk ishockeyspiller som deltok i de olympiske vinterleker 1968 i Grenoble.
Ionov ble olympisk mester under Vinter-OL 1968 i Grenoble. Han var med på det sovjetiske laget som vant ishockeyturneringen foran Tsjekkoslovakia og Canada. Det var åtte lag som deltok, det ble spilt en enkeltserie der alle lagene møttes en gang. Sovjetunionen vant serien med tolv poeng foran Tsjekkoslovakia med elleve poeng. Jonov spilte seks kamper og scoret ett mål i OL-turneringen. Han spilte for klubblaget CSKA Moskva


== OL-medaljer ==
1968  Grenoble -  Gull i ishockey  Sovjetunionen


== VM-medaljer ==
1965  Tammerfors -  Gull i ishockey  Sovjetunionen
1966  Ljubljana -  Gull i ishockey  Sovjetunionen
1968  Grenoble -  Gull i ishockey  Sovjetunionen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Anatolij Ionov – Olympics.com 
(en) Anatolij Ionov – Olympic.org 
(en) Anatolij Ionov – Olympedia 
(en) Anatolij Ionov – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Anatolij Ionov – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Anatolij Ionov – Eurohockey.com 
(en) Anatolij Ionov – Eliteprospects.com
Brit Nilsen

Brit Nilsen (født 12. november 1967) er en tidligere norsk fotballspiller som representerte Sprint-Jeløy. Hun har fire cupmesterskap (1985, 1986, 1987, 1988) og tre seriemesterskap (1984, 1986, 1990) med Sprint-Jeløy.


== Referanser ==
Monica Øby

Monica Øby (født 6. juli 1970) er en tidligere norsk fotballspiller som representerte Sprint-Jeløy. Hun har tre cupmesterskap (1986, 1987, 1988) og ett seriemesterskap (1990) med Sprint-Jeløy.


== Referanser ==
Cecilie Kase

Cecilie Kase (født 24. april 1970) er en tidligere norsk fotballspiller som representerte Sprint-Jeløy. Hun ble cupmester i 1986 og seriemester i 1990 med Sprint-Jeløy.


== Referanser ==
Freia (andre betydninger)

Freia kan vise til:

Freia, en sjokoladefabrikk
«Freia» (fregatt fra 1828), fregatt bygget i Horten i 1828
Freia (kaserne), en kaserne bygget i Horten i 1991
Frøya (gudinne), en gudinne i norrøn mytologi med varianten Freia
Frøya (navn), et kvinnenavn med varianten Freia
Viktor Zinger

Viktor Aleksandrovitsj Zinger (russisk: Виктор Александрович Зингер; født 29. oktober 1931, død 24. september 2013 i Moskva) var en sovjetisk ishockeyspiller som deltok i de olympiske vinterleker 1968 i Grenoble.
Zinger ble olympisk mester under Vinter-OL 1968 i Grenoble. Han var andremålvakt på det sovjetiske laget som vant ishockeyturneringen foran Tsjekkoslovakia og Canada. Det var åtte lag som deltok, det ble spilt en enkeltserie der alle lagene møttes en gang. Sovjetunionen vant serien med tolv poeng foran Tsjekkoslovakia med elleve og Canada med ti poeng. Zinger spilte to kamper som målvakt i OL-turneringen.


== OL-medaljer ==
1968  Grenoble -  Gull i ishockey  Sovjetunionen


== VM-medaljer ==
1965  Tammerfors -  Gull i ishockey  Sovjetunionen
1966  Ljubljana -  Gull i ishockey  Sovjetunionen
1967  Wien -  Gull i ishockey  Sovjetunionen
1968  Grenoble -  Gull i ishockey  Sovjetunionen
1969  Stockholm -  Gull i ishockey  Sovjetunionen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Viktor Singer – Olympedia 
(en) Viktor Singer – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Viktor Singer – Eurohockey.com 
(en) Viktor Singer – Eliteprospects.com
Vladimir Vikulov

Vladimir Ivanovisj Vikulov (russisk: Владимир Иванович Викулов; født 20. juli 1946 i Moskva, død 9. august 2013 i Moskva) var en russisk ishockeyspiller som deltok i de olympiske vinterleker 1968 i Grenoble og 1972 i Sapporo.
Vikulov ble olympisk mester under Vinter-OL 1968 i Grenoble. Han var med på det sovjetiske laget som vant ishockeyturneringen foran Tsjekkoslovakia og Canada. Det var åtte lag som deltok, det ble spilt en enkeltserie der alle lagene møttes en gang. Sovjetunionen vant serien med tolv poeng foran Tsjekkoslovakia med elleve og Canada med ti poeng. Vikulov spilte sju kamper og scoret to mål i OL-turneringen.
Vikulov spilte 195 kamper for Sovjetunionen og scoret 109 mål.


== OL-medaljer ==
1968  Grenoble -  Gull i ishockey  Sovjetunionen
1972  Sapporo -  Gull i ishockey  Sovjetunionen


== VM-medaljer ==
1966  Ljubljana -  Gull i ishockey  Sovjetunionen
1967  Wien -  Gull i ishockey  Sovjetunionen
1968  Grenoble -  Gull i ishockey  Sovjetunionen
1969  Stockholm -  Gull i ishockey  Sovjetunionen
1970  Stockholm -  Gull i ishockey  Sovjetunionen
1971  Bern/Genève -  Gull i ishockey  Sovjetunionen
1975  München/Düsseldorf -  Gull i ishockey  Sovjetunionen
1972  Praha -  Sølv i ishockey  Sovjetunionen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Vladimir Vikulov – Olympedia 
(en) Vladimir Vikulov – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Vladimir Vikulov – Eurohockey.com 
(en) Vladimir Vikulov – Eliteprospects.com
Freia (kaserne)

Freia er et kasernebygg på Karljohansvern i Horten kommune. Bygget stod ferdig i 1991, og rommer totalt 5 800 kvadratmeter.


== Militær bruk ==
Kasernen var i bruk av militæret til befalsskole til de la basen sin til Vealøs og Norske Løve i 2006.


== Sivil bruk ==
Etter at forsvaret trakk seg ut har det vært mange planer med eiendommen. Tre ganger har den vært til salgs, og det har vært mange forslag om bruk, blant annet sykehjem.. Bruken har likevel stort sett vært begrenset. I store perioder har det stått tomt, selv om noe utleie har forekommet, blant annet at vikarbyråer leid plass for sine ansatte.


== Salgsprosessen ==
Etter flyttingen i 2006 har bygget i store perioder stått tomt. Det var snakk om salg i 2008, men Forsvaret trakk seg.I 2011 var det på nytt snakk om salg . Også denne gangen ble det ikke noe av salget.
I 2014 kom salget opp for tredje gang, og Horten kommune vedtok å sette av 40 millioner kroner til å kjøpe eiendommen, og benytte seg av sin forkjøpsrett..


== Andre begivenheter ==
Kronprins Haakon gikk på befalsskolen i Horten og bodde i kasernen. Hav var aspirant fra 28. juni- til 4. august 1992, og befalselev fra 5. august 1992 til 30. juni 1993.


== Referanser ==
Framnes terrasse (Oslo)

Framnes terrasse er en gate på Skillebekk i bydel Frogner i Oslo. Det er en blindvei sørover fra Munkedamsveien som slutter ved bebyggelsen før jernbanelinjen på Filipstad.
Gaten fikk navn i 1934 etter Framnes løkke. Murvillaen som stod der (i Framneshaven eller Tinker'n), ble revet etter to branner i 1981, men portnerboligen står fortsatt.


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Framnes terrasse». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 176. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Astrid Kristiansen

Astrid Kristiansen (født 17. desember 1958) er en tidligere norsk fotballspiller  og langrennsløper som representerte BUL. Hun ble cupmester fem ganger (1978, 1979, 1980, 1982, 1983) med BUL.Hun spilte også 16 kamper for det norske landslaget.I langrenn ble hun norgesmester i stafett i 1976.


== Referanser ==
Elsi Hauger

Elsi Hauger (født Elsi Enoksen 30. mai 1957) er en tidligere norsk fotballspiller som representerte BUL. Hun ble cupmester tre ganger (1978, 1979, 1980) med BUL.Hun spilte også 1 kamp for det norske landslaget.


== Referanser ==
Framnesveien (Oslo)

Framnesveien (6-16) er en vei på Skillebekk i bydel Frogner i Oslo. Den går i retning nordøst/sørvest på sørsiden av Munkedamsveien og vestsiden av Framneshaven. Begge endene er blindveier. Gatene Skillebekk, Terningbekk og Svoldergata forbinder Framnesveien med Niels Juels gate og resten av gatenettet.
Navnet ble vedtatt i 1896 og kommer av Framnes løkke, som altså hadde hovedbygning i Framneshaven. Denne bygningen ble revet i 1981.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Framnesveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 176. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Ingrid Andreassen

Ingrid Kathrine Andreassen (født 25. juli 1948) er en tidligere norsk fotballspiller som representerte BUL. Hun ble cupmester fire ganger (1978, 1979, 1980, 1982) med BUL.Hun spilte også 8 kamper for det norske landslaget.


== Referanser ==
Mariann Mortensen Kvistnes

Mariann Mortensen Kvistnes (tidligere Mariann Mortensen; født 24. august 1951 i Vega) er en tidligere norsk fotballspiller som representerte BUL. Hun ble cupmester fem ganger (1978, 1979, 1980, 1982, 1983) med BUL.Hun spilte også 45 kamper for det norske landslaget.


== Referanser ==
Ulla Kneppen

Ulla Gundersen Kneppen (født Ulla Gundersen 20. januar 1959) er en tidligere norsk fotballspiller som representerte Trondheims-Ørn, Bardufoss og BUL. Hun ble cupmester tre ganger (1979, 1980 og 1982) med BUL.Hun spilte også 27 kamper for det norske landslaget.


== Referanser ==
Elin Sværen

Elin Sværen (født 3. august 1957) er en tidligere norsk fotballspiller som representerte BUL. Hun ble cupmester tre ganger (1978, 1979, 1980) med BUL.Hun spilte også 7 kamper for det norske landslaget.


== Referanser ==
Leonid Slutskij (politiker)

Leonid Eduardovitsj Slutskij  (russisk: Леонид Эдуардович Слуцкий; født 4. januar 1968 i Moskva i Sovjetunionen) er en russisk økonomiutdannet politiker tilhørende Russlands liberaldemokratiske parti, og medlem av Statsdumaen.
Han er (2014) formann for Statsdumaens komité for «Samveldet av uavhengige stater, Eurasisk integrasjon og bånd til landsmenn». Slutskij har vært første nestformann for Statsdumaens komité for internasjonale anliggender.  Han er dekan for fakultetet for internasjonale forbindelser ved Statsuniversitetet i Moskva.
Han har innehatt sentrale verv i bankvesenet, og har vært rådgiver for Moskvas borgermester. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Leonid Eduardovich Slutsky – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vladimir Konstantinov

Vladimir Konstantinov er navnet til flere personer:

Vladimir K. Konstantinov (1930–1996), skuespiller
Vladimir A. Konstantinov (født 1956), politiker
Vladimir N. Konstantinov (født 1967), ishockeyspiller
Vladimir A. Konstantinov

Vladimir Andrejevitsj Konstantinov  (russisk: Влади́мир Андре́евич Константи́нов, ukrainsk: Володимир Андрійович Константинов, født 19 november 1956 i Vladimirovca i Moldaviske SSR - nå i Transnistria - i Sovjetunionen) er en krimsk/russisk politiker som er ordfører i Krims parlament fra 27. februar 2014.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Vladimir Konstantinov – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Trinborgholen naturminne

Trinborgholen naturminne er en fredet furu som står nedenfor Trinborgveien 50, på gnr. 92 bnr. 6 øst for Sagstusjøen i Nes kommune. Treet ble fredet 30. januar 1968.


== Referanser ==
Rustam Temirgalijev

Rustam Ilmirovitsj Temirgalijev (russisk: Рустам Ильмирович Темиргалиев, født 15. august 1976 i Ulan-Ude i Den russiske sovjetiske føderative sosialistrepublikk i Sovjetunionen) er en tatarsk/ukrainsk politiker som den 27. februar 2014 ble visestatsminister på Krim.


== Eksterne lenker ==
(en) Rustam Temirgaliev – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kommandørkaptein Klincks vei (Horten)

Kommandørkaptein Klincks vei befinner seg på Karljohansvern i Horten kommune, og er kalt opp etter Christen Frederik Klinck, mannen bak Marinemuseet.


== Historie ==
Veien fikk sitt nåværende navn 7. april 2003.


== Lengde og beliggenhet ==
Veien begynner i krysset ved det gamle Administrasjonsbygget, hvor den møter Nedre vei. Mot øst går veien rundt 70 meter og ender i Øvre vei. Strekningen er ikke åpen for ordinær biltrafikk. Mot vest går veien ned til Indre Havn, hvor det er to veistubber, en til Lokalhistorisk senter og en til Marinemuseet og Preus museum. Totalt er denne veistrekningen på rundt 600 meter. Ved veien er det et par parkeringsplasser, beregnet både til Lokalhistorisk senter og museene, samt besøkende til Karljohansvern.


== Referanser ==
Nettmangen

Nettmangen er en innsjø i øvre del av Mangenvassdraget, på grensa mellom Nes kommune i Viken og Sør-Odal kommune i Innlandet. Vatnet får tilsig hovedsakelig via Flaåa fra nord, og utløp til Butjennet og Bjørknessjøen i sør. 
Vatnet er velegnet for padling.


== Se også ==
Liste over innsjøer i Akershus


== Referanser ==
Toppserien 2014

Toppserien 2014 var den 28. sesongen av den øverste divisjon for norsk kvinnefotball. Serien ble vunnet av LSK Kvinner, med Stabæk på andreplass og Arna-Bjørnar på tredje. 
Før sesongstart rykket Grand Bodø opp, men de rykket også ned igjen. Amazon Grimstad spilte kvalifisering mot Sarpsborg 08, og vant igjen.


== Tabellen ==


== Kvalifisering til Toppserien 2015 ==
I kvalifiseringen til Toppserien 2015 møtte Amazon Grimstad andreplassen i 1. divisjon, Sarpsborg 08, og beholdt plassen med 5–1 sammenlagt.


== Statistikk ==


=== Målscorere ===


== Referanser ==
Lenvikhalvøya

Lenvikhalvøya er en halvøy i Senja kommune i Troms og Finnmark. Halvøya avgrenses i vest av Gisundet, i nord av Malangen, i øst av Rossfjorden og Rossfjordvatnet og i sør av Finnfjorden og Finnfjordvatnet. Halvøya dekker et areal på om lag 220 km².
I tillegg til byen Finnsnes ligger en rekke mindre bygder langs kysten og innsjøene hele veien rundt halvøya, deriblant Bjorelvnes og Kårvikhamn ved Gisundet, Tennskjær ved Malangen, vestre del av bygda Rossfjordstraumen ved Rossfjorden og Rossfjordvatnet og Aspelund ved Finnfjordvatnet. Det totale innbyggertallet på halvøya var i 2014 ca. 6200, hvorav 5030 var bosatt på selve Finnsnes eller i de sentrale boligområdene langs Gisundet og Finnfjorden.
Halvøya er avlang i retning nord-sør. Den er omtrent 30 km lang og i underkant av 10 km på det bredeste. Lenvikhalvøya deles naturlig av Sollidalen, litt sør for midten. Kistefjellet (1003 m) og Kvittinden (933 m) er de høyeste toppene på halvøya, og begge disse ligger på den sørlige delen. Nord for Sollidalen er terrenget lavere og mer skog- og myrlendt. Kårvikkjølen (577 m) er det høyeste punktet her.
Det er kjørbar vei rundt hele halvøya, i tillegg til en tverrforbindelse gjennom Sollidalen. Fra Finnsnes går det dessuten bru over til Senja. Nordover fra brukrysset ved Finnsnes strekker den 39 km lange fylkesvei 263 seg hele veien langs Gisundet, det vil si på vestsiden av halvøya, til Tennskjær lengst nord mot Malangen. På østsiden går fylkesvei 856 fra Finnfjordeidet langs Rossfjordvatnet fram til Straumen, hvor fylkesvei 265 fortsetter videre nordover til Tennskjær. Det er bussforbindelse mellom Finnsnes og Tennskjær langs begge sidene av halvøya. Veien gjennom Sollidalen (Fv266), tvers over halvøya, er 8,7 kilometer lang og går mellom Bjorelvnes og Langnes. Finnsnes er trafikknutepunkt i regionen, med bussforbindelser både til Senja, Bardufoss lufthavn og resten av fylket og landsdelen, i tillegg til hurtigrute- og hurtigbåtanløp. Tennskjær har hurtigbåtforbindelse til Tromsø.
Bård Peterson

Bård Peterson var en norsk adelsmann, lagmann og fehirde (født ca. 1270 og død ca. 1335). 
Han var hertug Håkon Magnussons skriver fra 1297, og fortsatte også da Håkon ble konge fram til 1309. Han var lagmann i Gulating 1325-1330, og fehirde (skattmester) i Nidaros i 1334.
Han eide Kannik i Stavanger, som han ga til korbrødrene i Stavanger domkirke i 1322.
Familien hans er ikke kjent, men han var gift med Margreta Arnbjørnsdatter (død før 1322 i Stavanger).
Fehirdsle

Fehirdsle eller Fehirde (norrønt: féhirði, eg. en person som vokter annen manns fe, gods el. penger) var navnet på de norske kongers skattmestere i middelalderen. Som navnet sier var det opprinnelig en hirdmann, men ble etter hvert en regional skattmester i et fehirdsle .
Den senere erkebiskop Øystein Erlendsson begynte sin karriere som kapellan og fehirde i kong Inge Krokryggs hird, og er den første kjente fehirde. Fehirde-embetet gjennomgikk en særegen utbygging under kong Håkon V Magnusson, fra å være en hirdembetsmann som fulgte kongen rundt i landet, omtaler kongens forordning av 17. juni 1308 fehirder i de fire største byene i regional skattmesterfunksjon. Kjente fehirder under kong Håkon var Erlend Styrkårsson i Oslo, Botolv Håkonsson i Bergen, Bjarne Audunsson i Tønsberg og Audun Torbergsson i Trondheim. Senere på 1300-tallet var Norge delt i fem skattedistrikter. Disse hadde hver sin fehirde, som dessuten var kongelig befalingsmann på slottene, med unntak av Nidaros som manglet slott og hus, der greide man seg med en tømmerbygd kongsgård.


== Skattedistrikter ==
Bjǫrgvinar fehirdsle med sete i Bergen, senere Bergenhus: fra Rygjarbit til Stad, dessuten Hålogaland og Finnmarken, samt øyene i Vesterhavet.
Nidaros fehirdsle med sete i Trondheim:
Oslo fehirdsle, senere Akershus:
Tunsberg fehirdsle, senere Tunsberghus:
Båhus ble aldri benevnt fehirdsle, men var et eget oppebørseldistrikt, senere Båhuslen.I dansketiden gikk fehirden over til å bli lensherre og slottshøvedsmann og fehirdslene ble slottslen.


== Litteratur ==
Helle, Knut (1930-2015) (1972). Konge og gode menn i norsk riksstyring ca. 1150-1319. Bergen: Universitetsforlaget. ISBN 8200088367.
Flå musikkorps

Flå musikkorps er et brassband med base på Ler i Melhus kommune, Trøndelag. Korpset ble stiftet i 1897, og er tilknyttet Norges musikkorps forbund. Korpset har siden 2003 deltatt i norgesmesterskapet for brassband i Bergen. 


== Referanser ==