jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Håkon Fred. Breen

Håkon Fredrik Breen (født 30. oktober 1923, død 29. september 2004) var en norsk prest og redaktør.
Han arbeidet på 1960-tallet som litteratursekretær i Norges Kristelige Student- og Gymnasiastlag. I oktober 1968 ble han ansatt i avisen Vårt Land, der han ble sjefredaktør fra 2. januar 1969. Han var redaktør i avisen fram til 1973, og markerte seg blant annet med en klar holdning mot norsk medlemskap i EF foran folkeavstemningen i 1972.Fra redaktørjobben gikk han til stillingen som residerende kapellan i Tønsberg, fra 1983 den første domprost i Molde.Han var gift med forfatteren Else Breen.


== Bibliografi ==
Korset og kulturen : et grunnriss av det prinsipielle forhold mellom Guds ord og kulturen (1956)
Tiden er nær : hovedlinjer i Johannes åpenbaring , Lunde forlag (1982)
Mer enn barnelærdom : Hovedtanker i Hebreerbrevet, Lunde forlag (1986)
Nytt liv : perspektiv ved døpefonten, Lunde forlag (1992)


== Referanser ==
Roy Hart

Roy Hart (født 30. oktober 1926 i Johannesburg, død 28. mai 1975) var en sørafrikansk skuespiller.
Han var i en årrekke elev av stemmepedagogen Alfred Wolfsohn, og utviklet et uvanlig omfattende stemmeregister. Roy Harts stemmebruk gjorde at flere komponister skrev verk for ham (bl.a. Eight Songs for a Mad King av Peter Maxwell Davies).
I 1968 grunnla han Roy Hart Theatre og utviklet en egenartet tilnærming til stemme, bevegelser og teater. I Roy Hart-senteret i Malérargues i Sør-Frankrike undervises det fremdeles i hans stemmebruksteknikker.


== Referanser ==
Åge Petter Christiansen

Åge Petter Christiansen (født 17. mai 1950) er en norsk næringslivsleder og redaktør, tidligere sjefredaktør i Vårt Land og redaksjonssjef i Dagbladet.
Christiansen tok på 1970-tallet lærerutdannelse ved Elverum lærerhøgskole og dramautdannelse ved Bergen lærerhøgskole. Etter det har han studert økonomi og ledelse ved BI Senter for lederutdanning.
Han innledet sin yrkeskarriere i KFUK-KFUM der han var ungdomsarbeider, ungdomssekretær og til slutt landssekretær.
I 1980 begynte Christiansen som journalist i NRK, og arbeidet i nyhetsavdelingen, kulturavdeling og på distriktskontor. I 1985 fikk han stillingen som NRKs korrespondent i Stockholm.
Han arbeidet som politisk journalist i Dagbladet i 1987–1988 før han begynte i Vårt land. Der var han først redaksjonssjef, inntil han i 1989 ble ansvarlig redaktør. I 1991 begynte han nok en gang i Dagbladet, nå som redaksjonssjef fram til han i 1995 gikk over til stillingen som personaldirektør.
I år 2000 begynte han å arbeide med lederrekruttering for næringslivet, og i 2002 ble han partner og styreleder i firmaet Hodejegerne.
Christiansen har hatt en rekke verv innen presse-, kristenliv og fotball. Han har vært styreleder i Oslo redaktørforening, styreleder i Kirkens Bymisjon og styreleder i Vålerenga Fotball.


== Referanser ==
Aristeus antennatus

Aristeus antennatus er en rekeart. Den har en sterk rød farge og regnes som meget velsmakende.
Den kan bli opptil 220 mm lang. Den lever på bløt bunn i havet, som regel på dypde 200–1440 m, men er funnet så grunt som 80 m og ned til 3300 m. Utbredelsen omfatter kontinentalskråningene i Middelhavet og atlanterhavskysten fra Portugal til Kapp Verde. I Det indiske hav finnes den ved Maldivene og Zanzibar, og utenfor Mosambik og Sør-Afrika.
Arten blir fisket med bunntrål utenfor kysten av Nordvest-Afrika og ved middelhavskystene til Spania, Frankrike, Italia og Malta. I det østre Middelhavet er den ikke så vanlig som Aristaeomorpha foliacea, mens situasjonen er omvendt i vest. I de seinere år er det startet fiske etter disse to artene i Mosambikkanalen. Aristeus antennatus har størst økonomisk betydning i Tunisia og Algerie. I 2011 var den globale fangsten 2195 tonn.


== Litteratur ==
A. Carbonell m.fl. (1999). «The red shrimp Aristeus antennatus (Risso, 1816) fishery and biology in the Balearic Islands, Western Mediterranean». Fisheries Research. 44 (1): 1–13. ISSN 0165-7836. doi:10.1016/S0165-7836(99)00079-X. 
G. D’Onghia m.fl. (2009). «Further evidences of deep-sea recruitment of Aristeus antennatus (Crustacea: Decapoda) and its role in the population renewal on the exploited bottoms of the Mediterranean». Fisheries Research. 95 (2–3): 236–245. ISSN 0165-7836. doi:10.1016/j.fishres.2008.09.025. 
M.V. Fernández m.fl. (2013). «Multilocus comparative phylogeography of two aristeid shrimps of high commercial interest (Aristeus antennatus and Aristaeomorpha foliacea) reveals different responses to past environmental changes». PLoS ONE. 8 (3): e59033. ISSN 1932-6203. doi:10.1371/journal.pone.0059033. 


== Eksterne lenker ==
(en) Aristeus antennatus – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Aristeus antennatus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Aristeus antennatus hos ITIS 
(en) Aristeus antennatus hos NCBI 
(en) Kategori:Aristeus antennatus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Aristeus antennatus i FAO FishFinder
Filosofiåret 1770

Filosofiåret 1770 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1770.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==
Raynal - A Philosophical and Political History of the Settlements and Trade of the Europeans in the East and West Indies


== Fødsler ==
2. april – Pasquale Galluppi, italiensk filosof (død 1846)
22. juni – Wilhelm Traugott Krug, tysk filosof (død 1842)


== Dødsfall ==
27. mars – Jacopo Stellini, italiensk abbed, forfatter og filosof (født 1699)
26. november – Johann Jacob Brucker, tysk protestantisk teolog og historiefilosof (født 1696)
		
		
		
		


== Referanser ==
Lars Neby

Lars Neby (født 23. august 1884, død 9. mars 1975) var en norsk langrennsløper og kombinertløper fra Vestby i Trysil. 
Han tok bronsemedalje på 30 km langrenn og i kombinert under hovedlandsrennet (NM) i 1909. Samme år ble han nummer 2 i kombinert i Holmenkollrennet og vant 18 km som inngikk i kombinertrennet. Han hadde også gode resultater på 50 km, og ble nummer 4 på distansen i Holmenkollen i 1908 og 1910.Neby var også aktiv i skyting for Vestby skytterlag. Han var æresmedlem i skytterlaget og i IL Trysil-Knut.


== Referanser ==


== Kilder ==
Erling Ranheim (red.): Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955 (s. 102 og 500, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Erling Ranheim (red.): Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Sør. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1956 (s. 39, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Eyvind Lillevold (red.): Trysil-boka. Alminnelig del II. Trysilboknemnda 1964 (s. 325-326, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Aristaeomorpha foliacea

Aristaeomorpha foliacea er en rekeart. Den har en sterk rød farge.
Hunnene kan bli opptil 259 mm lange, mens hannene blir opptil 174 mm. Den lever på bløt bunn i havet, som regel på dypde 400–800 m, men er funnet så grunt som 120 m og ned til 1100 m. Utbredelsen omfatter Middelhavet, Atlanterhavet, Det indiske hav og vestlige deler av Stillehavet fra Japan til Australia, New Zealand og Fiji.Arten blir fisket med trål i Middelhavet, Mosambikkanalen og utenfor nordvestre Australia. Fisket i Middelhavet startet på 1930-tallet, mens utnyttelsen i de andre områdene er av nyere dato. I 2002 ble det startet fiske etter dypvannsreker, blant annet Aristaeomorpha foliacea, utenfor Brasil.Molekylærgenetiske analyser viser en dyp splittelse mellom populasjonene i Middelhavet og Mosambikkanalen på den ene side, og den australske populasjonen på den andre. Det bør vurderes om den australske populasjonen skal få status som en egen art.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Aristaeomorpha foliacea – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Aristaeomorpha foliacea i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Aristaeomorpha foliacea hos Fossilworks 
(en) Aristaeomorpha foliacea hos ITIS 
(en) Aristaeomorpha foliacea hos NCBI 
(en) Kategori:Aristaeomorpha foliacea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Aristaeomorpha foliacea – detaljert informasjon på Wikispecies
Filosofiåret 1772

Filosofiåret 1772 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1772.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==
10. mars – Friedrich Schlegel, tysk kulturfilosof (død 1829)
7. april – Charles Fourier, fransk filosof (død 1837)
2. mai – Novalis (Friedrich Leopold von Hardenberg) tysk forfatter, poet og filosof (død 1834)
21. oktober – Samuel Taylor Coleridge, engelsk poet, litteraturkritiker og filosof (død 1834)


== Dødsfall ==
29. mars – Emanuel Swedenborg, svensk naturvitenskapsmann, filosof, mystiker og religiøs tenker (født 1688)
1. mai – Gottfried Achenwall, tysk jurist, historiker og filosof (født 1719)
18. juni – Johann Ulrich von Cramer, tysk dommer og filosof (født 1706)
		
		
		
		


== Se også ==
Filosofi på 1700-tallet
Henrik Jacobsen Friis

Henrik Jacobsen Friis (født 1576, død 1665) var en norsk godseier og skipshandler. Han var gift med Maren Engelsdatter (f. 1595 i Skien, d. 1660 i Landvik), en datter av lagmann mm. i Skien Engel Jensen og Karen von Ansbach, en datter av Jørgen von Ansbach.
Han tilhørte adelsslekten Friis fra Landvik og var sønn av Jacob Hermansen Friis til Molland og Helvig Madsdatter Skade. Hans farmor Anne Bendixdatter von Ahlefeldt var datter av Bendix Hansen von Ahlefeldt og Sophie Henriksdatter Gyldenstierne.
Han var far til Jacob Friis til Molland 1622–1665, Karen Henriksdatter Friis 1625–1695 (gift med trelasthandler og rådmann mm. i Skien Cornelius Jansen Trinepol 1611–1678) og Eufemia (Femja) Henriksdatter Friis 1629–1717 (gift med skipsfører Peder Sørensen Nærebø 1629–1692).


== Litteratur ==
Johan Tveite: «Molland», i Landvik: Gard og grend, Landvik historielag, 1961, s. 78ff
Nils Rykken (skihopper)

Nils Rykken (født 14. juli 1921 i Granvin, død 9. juni 1967) var en norsk skihopper som representerte SK Frigg i Oslo. Han tok sølvmedalje i NM i 1954.


== Referanser ==


== Kilder ==
Erling Ranheim (red.): Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Sør. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1956 (s. 413, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for sportsdatabaser i Wikidata
Hanna Marit Jahr

Hanna Marit Jahr (født 28. september 1939) er en norsk skoleleder, embetskvinne og politiker for Arbeiderpartiet. Hun har vært statssekretær i Kultur- og vitenskapsdepartementet, ekspedisjonssjef i Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet og utdanningsråd ved Norges delegasjon til Den europeiske union.


== Karriere ==
Jahr tok lærerskolen på Hamar og studerte norsk og historie grunnfag ved Universitetet i Oslo.Hun har arbeidet som lærer, rektor og pedagogisk konsulent. Jahr har vært skolesjef i Rygge kommune og var fra 1985 til 1991 skoledirektør i Østfold. Fra 1988 til 1989 var Jahr statssekretær i Kultur- og vitenskapsdepartementet.I 1991 begynte hun i Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet (KUF), der hun var avdelingsdirektør og ekspedisjonssjef. I 2002 ble hun utdanningsråd ved Norges delegasjon til Den europeiske union i Brussel. Hun hadde denne stillingen til 2006. Fra oktober 2009 til februar 2010 var Jahr igjen ved EU-delegasjonen, denne gang som vikarierende utdanningsråd. Hun har gjennom en årrekke vært styremedlem i Oslo Kvinnesaksforening, bl.a. som nestleder.Jahr har også arbeidet med samiske skolespørsmål.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Hanna Marit Jahr hos Norsk senter for forskningsdata
Filosofiåret 1780

Filosofiåret 1780 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1780.


== Hendelser ==


== Publiseringer ==
Joseph Priestley - Letters to a Philosophical Unbeliever


== Fødsler ==
1. juli – Carl von Clausewitz, tysk general og krigsfilosof (død 1831)
17. august – Ignaz Paul Vitalis Troxler, sveitsisk lege, politiker og filosof (død 1866)
10. oktober – John Abercrombie, skotsk lege og filosof (død 1844)
28. november – Karl Wilhelm Ferdinand Solger, tysk filosof (død 1819)
Giacomo Andrea Abbà, italiensk filosof (død 1836)


== Dødsfall ==
21. januar – Johann Gottlieb Frenzel, tysk jurist, historiker og filosof (født 1715)
14. juli - Charles Batteux, fransk filosof (født 1713)
3. august – Étienne Bonnot de Condillac, fransk filosof (født 1715)
		
		
		
		
		


== Referanser ==
Rød planet

Rød planet er en science fiction-antologi redigert av Bing & Bringsværd og utgitt som nummer 148 av Lanterne-bøkene under vignetten Lanterne science fiction av Gyldendal Norsk Forlag i 1970. Antologien presenterer noveller om planeten Mars oversatt fra engelsk, samt tre sakprosaartikler om planeten av redaktørene selv. Peter Haars har laget omslaget.


== Innhold ==
Forord av Bing & Bringsværd
Theodore Sturgeon: Mannen som mistet havet
A.E. van Vogt: Forhekset landsby
Roger Zelazny: En rose til predikeren
Ray Bradbury: Nattlig møte
J.G. Ballard: Gravrøverne
Bertrand Russell: Interplanetarisk fabel
Jon Bing: Planeten Mars
Tor Åge Bringsværd: Krigsgudog skjebnestjerne
Bing & Bringsværd: Marsiansk mosaikk
Om forfatterne


== Referanser ==
Cornelius Jansen Trinepol

Cornelius Jansen Trinepol (født 4. august 1611 i Skien, død 4. august 1678 i Skien) var en norsk trelasthandler, sagbrukseier og rådmann i Skien. 


== Biografi ==
Han var sønn av borgermester i Skien Jan Corneliussen Trinepol (d. 1660) og Karen Giertsdatter (1585–1611), som bl.a. var etterkommer av Jørgen von Ansbach. I likhet med faren eide han Mæla gård. Faren kom trolig fra Nederland; ifølge Skiens historie var Jan Trinepol sønn av Cornelis Jansen, en skipper fra den hollandske byen Hoorn. I boken Slekten Bomhoff (1950) skrev Elisa Tandberg at Jan Corneliussen Trinepols fornavn tydet på at familien kom fra Nederland, men at undersøkelser i riksarkivet i Nederland indikerte at navnet Trinepol var ukjent som steds- eller personbetegnelse i Nederland, og lanserte hypotesen om at navnet til syvende og sist kunne stamme fra Trinitapoli i Sør-Italia. Senere har slektsnavn med skrivemåtene Trinepol, Trijnepol og Trijnepoll blitt funnet i arkiver i småbyen Borculo i Gelderland i 1695 og 1717.


== Ekteskap ==
Han var gift to ganger og begge ektefellene stammet også fra Jørgen von Ansbach. I første ekteskap var han gift med Anne Iversdatter (1605–1642), datter av trelasthandler og rådmann i Skien Iver Christensen (se Morland) og Margrethe von Ansbach, en datter av Jørgen von Ansbach. 
I andre ekteskap var han gift med Karen Henriksdatter Friis (1625–1695), som tilhørte adelsslekten Friis til Landvik og som var datter av godseier mm. Henrik Jacobsen Friis og Maren Engelsdatter, en datter av lagmann mm. i Skien Engel Jensen og Karen von Ansbach, som igjen var datter av Jørgen von Ansbach. Datteren Ingerid Corneliusdatter Trinepol (1632–1694) var gift med sogneprest i Hjartdal Povel Pedersson Paus (1625–1682), og Cornelius Trinepol er oppkalt blant deres etterkommere frem til vår tid. Cornelius Trinepols mest berømte etterkommer er Henrik Ibsen, hvis mor Marichen Cornelia Martine Altenburg var oppkalt etter Cornelius Trinepol (dvs. etter sin morfar Cornelius Paus, som hadde navnet fra farfaren Cornelius Paus, som hadde navnet fra morfaren Trinepol).


== Referanser ==
Arne Ellingsen

Arne Ellingsen (født 21. august 1924 i Sande i Vestfold, død 24. juni 2010) var en norsk skihopper som representerte Nordre Sande IL. Han tok sølvmedalje i NM i 1953. Samme år ble han nummer 5 i Holmenkollrennet. Sesongen 1953/54 deltok han i den tysk-østerrikske hoppuka, der han ble nummer 6 sammenlagt, med 4.-plass i Oberstdorf og Innsbruck som beste plasseringer i enkeltrenn. En ryggskade gjorde at han måtte legge opp som skihopper etter den sesongen.
Ellingsen spilte også fotball for Nordre Sande IL.


== Referanser ==


== Kilder ==
Erling Ranheim (red.): Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Sør. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1956 (s. 848, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Jens Jahn, Egon Theiner: Enzyklopädie des Skispringens. AGON Sportverlag, Kassel 2004. ISBN 3-89784-099-5 (s. 265)
Arne Brustad (red.): Aktive fotballspillere. Bind 1. Idrettsforlaget, Oslo 1952 (s. 505, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)


== Eksterne lenker ==
(en) Arne Ellingsen – FIS (skihopping) 
(en) Arne Ellingsen – TheSports.org
Sverre Kronvold

Sverre Jan Kronvold (født 5. april 1927 i Gjøvik) er en norsk tidligere skihopper. Han tok sølvmedalje i NM i 1949 og ble nummer 4 i 1951. I Svenska Skidspelen 1953 ble han nummer 5, og han ble nummer 2 og 3 i skiflygingsrenn i Planica i 1950.
Kronvold representerte Søndre Land Skilag, Biri IL og Skreia IL. Han spilte også fotball for Holmen IL.


== Kilder ==
Erling Ranheim (red.): Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955 (s. 788, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Arne Brustad (red.): Aktive fotballspillere. Bind 1. Idrettsforlaget, Oslo 1952 (s. 380, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Sommeren med flyene

Sommeren med flyene (engelsk: Thunder and Lightnings) er en barnebok fra 1976  av den britiske forfatteren Jan Mark. Boka ble tildelt Carnegie Medal in Literature da den utkom. Den handler om to gutters opplevelse av å bo nær en RAF-basen Coltishall ved Norwich, og om et begynnende vennskap. Boka er inspirert av Marks eget bosted nær den samme jagerflybasen. Handlingen er lagt til sommeren 1974, da RAF faset ut flytypen Lightning, og tok i bruk Jaguar. 
Handlingen begynner med at Andrew Mitchell flytter med sin familie til Tiler's Cottage i Pallingham ved Polthorpe i East Anglia. Han begynner i sin nye klasse to uker før sommerferien, og blir kjent med Victor Skelton i nabohuset. Guttene bruker sommerferien til å besøke RAF-basen. Victor er skuffet over at hans gamle favorittfly Lightning skal forsvinne. Boka blir særlig vurdert høyt på grunn av forfatterens fine forståelse for hvordan barns vennskap uttrykker seg.Boka var Marks debutbok; den ble skrevet til en debutantkonkurranse i regi av Penguin forlag og avisen The Guardian. Boka utkom på norsk i 1979, oversatt av Peder Skogaas. 


== Referanser ==
Gitte Seeberg

Gitte Seeberg (født 25. juni 1960 i København) er en dansk organisasjonsleder, tidligere advokat og politiker. Hun var medlem av Folketinget til 1994 til 2008, unntatt tiden som medlem av Europaparlamentet fra 2004 til 2007.


== Liv og virke ==
Giite Seeberg er cand.jur. fra Københavns Universitet fra 1986. Etter tre år som advokatfullmektig åpnet hun i 1989 sitt eget firma som advokat med møterett for Landsretten og megler innen næringseiendom.Hun ble først nominert av Det Konservative Folkeparti til Folketinget fra Frederiksværk krets i Københavns amtskrets i 1994, og ble valgt til Folketinget samme år. Året etter ble hun nominert fra Køge krets i Roskilde amtskrets, som hun representerte i Folketinget i perioden 1998–2004. Seeberg kom inn i politikken samtidig med Lene Espersen og Henriette Kjær, og de tre støttespillerne til partileder Hans Engell gikk under økenavnet «Kylle, Pylle og Ryll». Seeberg var de konservatives talskvinne på områder som skatte- og finanspolitikk og utenrikspolitikk. Hun var medlem av Søllerød kommunestyre 2001–2004.I 2004 ble hun innvalgt i Europaparlamentet med 125 000 personlige stemmer. Seeberg var kritisk til Dansk Folkepartis innflytelse i dansk politikk, og våren 2007 brøt hun med Det Konservative Folkeparti for å danne Ny Alliance sammen med Naser Khader og Anders Samuelsen. Høsten samme år nedla hun vervet i Europaparlamentet idet hun ble valgt til Folketinget fra Nordsjællands storkrets. Uenighet om asylpolitikken gjorde at Seeberg brøt med Ny Alliance i januar 2008. Hun fortsatte som partiløs i Folketinget frem til september samme år, da hun nedla sitt mandat og gikk ut av politikken.Den 1. september 2008 tiltrådte hun som generalsekretær i WWF Verdensnaturfonden, den danske avdelingen av World Wide Fund for Nature (WWF). I august 2017 ble hun administrerende direktør i Autobranchen Danmark, en interesseorganisasjon for bilbransjen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisiell blogg 
Gitte Seeberg på Twitter 
(en) Gitte Seeberg hos Europaparlamentet 
(en) Gitte Seeberg hos Europarådets parlamentarikerforsamling 
(da) Gitte Seeberg hos Folketinget
Varaldskogen

Varaldskogen ligger i grensetraktene mot Sverige, nordøst i postområdet til  Austmarka, i storkommunen Kongsvinger, før Vinger. Området tilhører den søndre del av Finnskogen; det var særlig i denne trakten av Vinger som innvandrerne fra Finland flyttet til.Statskog eier i dag den altoverveiende andel av grunnen. Om lag to tredjedeler av eiendommen, ca. 62 000 av rundt 90 000 dekar,  består av produktiv skog.
Av det øvrige arealet merker man seg bl.a. Særkilampi naturreservat på 4800 dekar.


== Historie ==
Navnet er etter Varalden, (også kalt Varaldsjøen), muligens av det gammelnorske «ver»: stille, rolig.
Karakteristisk for en del geografiske navn i Finnskogen, også her, er at mange finske navn fortsatt er i bruk. Det finske navnet på Varaldskogen: Värälinmehtä.Den første bosetteren man kjenner til, er nevnt i finnemanntallet for 1686; en skogfinne opplyste at han slo seg ned der rundt førti år tidligere. Det var i 1620- og 1640-årene at finneinvandringen var sterkest, som følge av skogfinnenes ekspansjon vestover, fra den Värmlandske finnebosetningen.I flere århundre har Varaldskogen vært et naturlig sted for skogsdrift. I lang tid var de fleste tømmerhoggerne husmenn under private skogeiere. I 1932 kjøpte et svensk selskap Varaldskogen. Under 1950- og 1960-årene var det en omfattende, arbeidsintensiv skogsdrift. På det meste var rundt 180 sysselsatte; det innebar at de fastboende var i mindretall. Når staten tok over 1968, var mekaniseringa allerede godt i gang.Nordvest i Varalden renner elva Sikåa ned i Møkeren. Der var det på 1700-tallet både mølle og sagbruk. Virksomheten i dette steinete, ubebodde landskapet utgjorde en tid Vingers største industriområde, med et folketall kanskje større enn Kongsvingers. I 1849 anla en svensk industriherre et spikerverk på samme sted. Her, ved Sikåa-områdets ruiner, startet Bedafors kraftverk produksjonen i 1985.


== Aktiviteter ==
Sjutorpsrunden er en «historisk rundtur» mellom sju finnetorp i Sverige og Norge. To av disse ligger på norsk side, lengst øst på Varaldskogen. En vandring mellom disse torpene gir et godt innblikk i Finnskogens natur- og kulturlandskap slik det engang var. En liten bit av den 240 km lange Finnskogleden er sammenfallende med Sjutorpsrunden.Sommeren 2015 ble Finnskogrunden etablert. Den østlige del av denne historiske vandreruten går gjennom Varaldskogen.
Fritidsfiske, særlig i de mange tjern, er et populært tilbud på Varaldskogen. Mye er gjort for å øke bestanden og bedre forholdene for de som kjøper fiskekort og vil prøve lykken.Varaldskogen som forskningsområde: Fra 1979 er det blitt drevet forskning på sammenhengen mellom skogsdrift og artsmangfold. Ikke minst er hogstens påvirkning på bestanden av skogsfugl blitt studert.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Eivind Lillevold, Vinger Bygdebok, Gards- og slektshistorie, Bind III, 1977
Trygve Christensen,Skogfinner og finnskoger, Eget forlag, 2002, ISBN 9788299291637
Austmarka historielag, medlemsblad nr. 124, mars 2010.
Henry Amdal

Henry Eliot Amdal, ofte skrevet Amdahl, (født 10. april 1921 i Furnes, død 14. september 1993) var en norsk skihopper som representerte Brumunddal IL. 
Han hadde sitt store år i 1947, da han ble norgesmester og ble nummer 2 både i Holmenkollrennet, Svenska Skidspelen og Lahtisspelen.
Amdal var også aktiv i skyting for Brumundal og Omegns skytterlag.


== Referanser ==


== Kilder ==
Erling Ranheim (red.): Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955 (s. 311, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Willy Røgeberg: Norske skyttere i ord og bilder. Østre del. Kulturforlaget, Oslo 1953 (s. 470, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)