jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Valencia robertae

Valencia robertae er en fiskeart som tilhører tannkarpene.
Den finnes i elvene Piniós på Peloponnes og Mórnos på det greske fastlandet. Det kan tenkes at den også finnes i Akheloos. Arten ble i 2014 skilt ut fra Valencia letourneuxi, som forekommer i Nordvest-Hellas og Sør-Albania.
Valencia robertae skiller seg fra V. letourneuxi ved at hunnene har korte, vertikale bånd. Fra V. hispanica kan den skilles på at halefinnen er blå med en svart kant hos hannene. Det er også klare genetiske forskjeller mellom de tre artene.


== Litteratur ==
J. Freyhof, H. Kärst og M. Geiger (2014). «Valencia robertae, a new killifish from southern Greece (Cyprinodontiformes: Valenciidae)» (PDF). Ichthyological Exploration of Freshwaters. 24 (4): 289–298. ISSN 0936-9902. 


== Eksterne lenker ==
(en) Valencia robertae i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Valencia robertae hos FishBase 
(en) Valencia robertae hos NCBI 
Valencia robertae – detaljert informasjon på Wikispecies
Vitenskapsåret 1502

Vitenskapsåret 1502 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1502.


== Oppdagelsesreiser ==
1. januar – Portugisisk oppdagere, ledet av Pedro Álvares Cabral, seilte inn på Guanabarabukten, Brasil og trodde at det var munningen av en elv, som de ga navnet Rio de Janeiro.
11. mai – Christopher Columbus forlot Cádiz, Spania for sin fjerde og siste reise til den nye verden.
21. mai – Den portugisisk navigatøren João da Nova oppdaget den ubebodde øyen St. Helena.
14. august – Columbus gikk land i Trujillo og ga landet navnet «Honduras».
18. september – Columbus landet i Costa Rica.
Da Amerigo Vespucci vendte tilbake til Lisboa fra en reise til den nye verden, skrev et brev, «Mundus Novus», til Lorenzo de' Medici der han indikerte at Sør-Amerika måtte være et eget kontinent.


== Geografi ==
Alberto Cantino, en spion for hertugen av Ferrara, greide å smugle et verdenskart ut av Portugal. Framstillingen av Afrika var spesielt god.


== Medisin og fysiologi ==
Alessandro Benedetti fikk publisert «Historia corporis humani sive Anatomice» (Historien om menneskekroppen). Venezia.


== Teknologi ==
I Tyskland, Peter Henlein fra Nürnberg brukte jerndeler og spiralfjærer til å bygge en bærbar klokke, det første "Nürnbergeregg".


== Institusjoner ==
18. oktober − Fredrik III av Sachsen grunnla Universitetet i Wittenberg, der Martin Luther og Philipp Melanchthon senere kom til å undervise.


== Fødsler ==
Pedro Nunes, portugisisk matematiker (død 1578)
omtrentlig år – Jorge Reinel, portugisisk kartograf (død etter 1572)


== Dødsfall ==
Pierre Garcie-Ferrande (født 1441), fransk sjøkaptein og geograf.
omtrentlig år − Miguel Corte-Real (født om lag 1448), portugisisk oppdagelsesreisende.


== Referanser ==
Anes Mravac

Anes Mravac (født 17. juli 1989 i Malmö) er en svensk fotballspiller. Mravac, som er forsvarsspiller, spiller for svenske Trelleborgs FF i svensk Division 1.Mravac har tidligere spilt for Malmö FF i Allsvenskan.


== Landslagsspill ==
Mravac har spilt aldersbestemt landslagsfotball for Sverige, for henholdsvis U17 og U19-laget.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Anes Mravac – Transfermarkt 
(en) Anes Mravac – FBref 
«Anes Mravac», profil på Trelleborgs FFs hjemmeside (sv)
Adryan

Adryan Oliveira Tavares (født 10. august 1994) er en brasiliansk fotballspiller som spiller for den sveitsiske klubben FC Sion.
Den 30. august 2014 signerte han en 1-års utlånsavtale med Leeds United. Med i utlånsavtalen var også opsjon på kjøp etter sesongen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Adryan – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Adryan – FIFA 
(en) Adryan – Transfermarkt 
(en) Adryan – WorldFootball.net 
(en) Adryan – FootballDatabase.eu 
(en) Adryan – Soccerway 
(en) Adryan – PlaymakerStats.com 
(en) Adryan – Tyrkias fotballforbund 
(en) Adryan – Sambafoot 
(es) Adryan – as.com 
Adryan på Twitter 
Adryan på Facebook
Nikolaj Stankevitsj

Nikolaj Vladimirovitsj Stankevitsj (russisk: Николай Владимирович Станкевич, født den 9. oktober (g.s.: 27. september) 1813 i Uderevka i guvernementet Voronezj, død den 7. juli (g.s. 25. juni) 1840 i Novi i Italia) var en russisk forfatter.
Stankevitsj spilte en stor rolle i universitetslivet i Moskva i 1830-årene sammen med Aleksandr Herzen. Han studerte filosofi, estetikk og litteratur. Uten å være veldig produktiv - hans skrifter, som ble utgitt i 1857 og 1890 rommes i et lite bind - fikk han stor innflytelse, ikke minst på  Herzen, Vissarion Belinskij, Timofej Granovskij og Mikhail Bakunin, ved sin personlighet og ble en av lederne for den vestlig sinnede kulturstrømning zapadnitsjestvo.
Selv var han blitt sterkt influert av de tyske filosofer Georg Wilhelm Friedrich Hegel og Friedrich Wilhelm Joseph Schelling.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Edward J. Brown: Stankevich and His Moscow Circle, 1830-1840. Stanford U.P. 1966; ISBN 0-8047-0295-0
Kjell Tengvall

Kjell Tengvall er en svensk tidligere fotballspiller. Tengvall, som var spiss, spilte fire seriekamper og scoret to mål for Malmö FF fra 1951 til 1954.


== Referanser ==
Konstantin Aksakov

Konstantin Sergejevitsj Aksakov (født 10. april (g.s. 29. mars) 1817 i landsbyen Novo-Aksakov i guvernementet Orenburg, død 19. desember (g.s. 7. desember) 1860 på den greske øya Zakynthos) var en russisk journalist og forfatter. Konstantin Aksakov var sønn av forfatteren Sergej Aksakov, og bror til politikeren og forfatteren Ivan Aksakov.
Sammen med broren Ivan var grunnlegger av slavofilbevegelsenn. Aksakov, som i 1841 fikke doktorgrad på en avhandling om Mikhail Lomonosov, var under hele sitt liv ivrig virksom for utbredelse av det slavofile tankegods, og ble bevegelsens fremste historieskriver. Han foreärliget det russiske bondelivet og stilte dets kollektivisme og rolige fortrøstning opp i mot den vesterlandske individualisme og uro. Aksakovs såvel publisistiske som litterært historiske forfatterskap ble imidlertid preget av skjønnmaling og sbiktende kritisk sans. 
Blant hans skrifter kan nevnes De gamle slavernes liv (1852), Anmerkninger om den nye bondeforfatningen (1861), dramaet Moskvas frigjøring og komedien Fyrst Lupoviskij.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Svensk uppslagsbok, Lund 1929
Einar Kruse

Einar Kruse var en svensk fotballspiller. Kruse spilte fire seriekamper og scoret ett mål for Malmö FF fra 1929 til 1933.


== Referanser ==
Esoteric Warfare

Esoteric Warfare er et studioalbum med det norske black metal-bandet Mayhem, utgitt i juni 2014.


== Låtliste ==
Watchers  06:19
PsyWar  03:25
Trinity  03:57
Pandaemon  02:53
MILAB  06:03
VI.Sec.  04:12
Throne of Time  04:06
Corpse of Care  04:06
Posthuman  06:55
Aion Suntelia  05:25


== Eksterne lenker ==
(en) Esoteric Warfare på Discogs 
(en) Esoteric Warfare på MusicBrainz 
(en) Esoteric Warfare på Encyclopaedia Metallum
Aphanius

Aphanius er en slekt av tannkarper.
De er små fisker med en lengde på 3–15 cm. De fleste artene har en tydelig kjønnsdimorfisme der de ensfargede hunnene er størst, mens hannene ofte har vertikale bånd. De er eggleggende, og de ca. 200 eggene festes på planter nær vannoverflaten.
Aphanius kan økologisk deles i to grupper. Den ene gruppen lever i brakkvann og sjøvann langs kystene. Til denne gruppen hører søreuropeisk tannkarpe fra middelhavsområdet og Aphanius dispar fra Rødehavet, Persiabukta og deler av Arabiahavet. Den andre gruppen lever i ferskvann i innlandet og finnes i oaser, bekker, sumper og innsjøer.
Slekten er utbredt fra Marokko i vest til India i øst og har størst diversitet i sentrale Anatolia og Iran. I mange av de isolerte fjellsjøene i Anatolia finnes det ikke andre fisker enn Aphanius. Her har det utviklet seg former som lever ute i de frie vannmassene ettersom det ikke er nødvendig å gjemme seg i tett vegetasjon på grunn av rovfisker. Aphanius asquamatus i Hazarsjøen har mistet skjellene og er ofte blitt regnet til en egen slekt, Kosswigichthys. 
Aphanius levde sannsynligvis opprinnelig ved breddene til Tethyshavet. Da de afrikanske og arabiske kontinentalplatene kolliderte med den eurasiske, fulgte tannkarpene med landskapet som hevet seg, slik at de nå finnes på høysletter langt fra havet. De ulike populasjonene er adskilt av fjellkjeder og ørkener, og slik har mange nye arter oppstått.  


== Arter ==
Det er i 2021 33 anerkjente arter:

Aphanius almiriensis
Aphanius anatoliae
Aphanius apodus
Aphanius arakensis
Aphanius asquamatus
Aphanius baeticus
Aphanius burduricus
Aphanius chantrei
Aphanius danfordii
Aphanius darabensis
Aphanius dispar
Aphanius farsicus
søreuropeisk tannkarpe (A. fasciatus)
Aphanius furcatus
Aphanius ginaonis
spansk tannkarpe (A. iberus)
Aphanius isfahanensis
Aphanius kavirensis
Aphanius marassantensis
Aphanius mento
Aphanius mesopotamicus
Aphanius pluristriatus
Aphanius punctatus
Aphanius saourensis
Aphanius shirini
Aphanius sirhani
Aphanius sophiae
Aphanius splendens
Aphanius stiassnyae
Aphanius sureyanus
Aphanius transgrediens
Aphanius villwocki
Aphanius vladykovi


== Referanser ==


== Kilder ==
«Aphanius». FishBase. Besøkt 10. juli 2014. 
B.W. Coad. «Aphanius». Freshwater Fishes of Iran. Besøkt 11. juli 2014. 
T. Hrbek og A. Meyer (2003). «Closing of the Tethys Sea and the phylogeny of Eurasian killifishes (Cyprinodontiformes: Cyprinodontidae)». J. Evolution. Biol. 16: 17–36. ISSN 1010-061X. 


== Eksterne lenker ==
(en) Aphanius – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Aphanius i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Aphanius hos Fauna Europaea 
(en) Aphanius hos Fossilworks 
(en) Aphanius hos ITIS 
(en) Aphanius hos NCBI 
(en) Kategori:Aphanius – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Aphanius – detaljert informasjon på Wikispecies
Vitenskapsåret 1503

Vitenskapsåret 1503 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1503.


== Astronomi ==
23. juli – Pluto passerte Neptuns bane, og forblir utenfor Neptun de neste 233 årene. Pluto ble først oppdaget i 1930, så dette var ukjent på denne tiden.


== Oppdagelser ==
10. mai – Christofer Columbus oppdaget Caymanøyene, som han ga navnet «Las Tortugas» etter de tallrike havskilpaddene som fantes der.


== Teknologi ==
21. april – Slaget ved Cerignola: Spanske styrker beseiret franske soldater. Det blir ansett å være det første slaget i historien vunnet ved håndvåpen og krutt.
Giuliano da Sangallo bygde bymurene til Arezzo i Toscana ved hjelp av den nye teknologien med bastioner.


== Fødsler ==
14. desember – Nostradamus, fransk lege og astrolog (død 1566)


== Dødsfall ==
omtrentlig år − Peter Schöffer (født om lag 1425), tysk typograf.


== Referanser ==
Bertil Larsson

Bertil Larsson var en svensk fotballspiller. Larsson spilte fire seriekamper og scoret ett mål for Malmö FF fra 1945 til 1954.


== Referanser ==
Guvernementet Orenburg

Guvernementet Orenburg var et guvernement i østre Russland, på grensen mot Sibir. Det eksisterte i perioden 1744-1928.


== Eksterne lenker ==
(en) Orenburg Governorate – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Paria

Paria er navnet på en av de laveste, urørbare kastene i det indiske kastesystemet.
I India blir de kasteløse pariaene regnet som urene, og de bor som regel sine egne områder, både av sosiale og økonomiske årsaker.
I 1950 ble hele kastevesenet i India offisielt avskaffet, men det har likevel ikke mistet sin betydning. Kastevesenet har fremdeles veldig stor innflytelse i samfunnet, spesielt på den indiske landsbygda hvor befolkningen jevnt over er lavere utdannet og mer religiøse enn i de største byene. Det er fremdeles en tradisjon at hinduer gifter seg innenfor sin egen kaste.
I Europa er paria blitt en betegnelse på en utstøtt eller uønsket person eller en gruppe mennesker om befinner seg helt nederst på den sosiale rangstigen i samfunnet.
Vitenskapsåret 1504

Vitenskapsåret 1504 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1504.


== Goografi ==
omtrentlig år – Pedro Reinels atlantiske kart er det tidligste kjente sjøkart med breddegrader, og med en vindrose som har en klar fleur-de-lys.


== Oppdagelser ==
29. februar – Christofer Columbus brukte sin kunnskap om en måneformørkelse den kvelden til å overbevise stammefolk på Jamaica om å gi ham forsyninger.
7. november – Columbus vendte tilbake til Spania fra sin fjerde og siste ekspedisjon, hvor han og hans sønn, Ferdinand, hadde utforsket østkysten av Mellom-Amerika fra Belize til Panama.


== Fødsler ==
Charles Estienne, fransk anatomiker (død 1564)


== Dødsfall ==
19. juni – Bernhard Walther, tysk astronom (født 1430)
15. eller 18. august – Domenico Maria Novara da Ferrara, italiensk astronom (født 1454)


== Referanser ==
Håkan Svensson

Alf Tommy Håkan Svensson (født 20. januar 1970 i Halmstad) er en svensk tidligere fotballspiller og nåværende trener.


== Karriere som spiller ==


=== Klubbkarriere ===
Svensson spilte for Halmstads BK i perioden 1990 til 2002, og var en del av laget da klubben vant Allsvenskan i 1997 og 2000, samt Svenska Cupen i 1995. I 2003 gikk Svensson til den rivaliserende klubben AIK. Kontrakten han hadde med AIK ble imidlertid ikke forlenget da den løp ut i 2004, på grunn av uoverensstemmelser med klubben. Tidlig i 2005 signerte han en kontrakt for seks måneder for kypriotiske Paralimni FC, men han vendte tilbake til Sverige og IF Elfsborg mot slutten av året. Året etter spilte han for henholdsvis BK Häcken og Malmö FF.Svensson la opp som spiller i 2007.


=== Landslagsspill ===
Svensson spilte i Tommy Söderbergs første landskamp som trener, hvor Sverige tapte 0-4 for Spania. Svensson spilte ytterligere to landskamper for Sverige.
Svensson var også i troppen da Sverige deltok i fotball under Sommer-OL 1992.


== Karriere som trener ==


=== Falkenbergs FF ===
Svensson var fra 2007 til 2013 assistentrener i Falkenbergs FF.


== Meritter ==


=== Klubb ===


==== Halmstads BK ====
Allsvenskan: 1997, 2000
Svenska Cupen: 1995


=== Individuelt ===
Årets keeper i Sverige: 2000
Lengste periode som keeper uten å slippe inn baklengsmål i Allsvenskan: 808 minutter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Håkan Svensson – Olympedia 
(en) Håkan Svensson – Transfermarkt 
(en) Håkan Svensson – national-football-teams.com 
(en) Håkan Svensson – FBref
Sergej Aksakov

Sergej Timofejevitsj Aksakov (russisk: Сергей Тимофеевич Аксаков; født 1. oktober 1791 (20. september g.s.) i Ufa, død 12. mai 1859 (30. april g.s.) i Moskva) var en russisk forfatter.
Aksakov var sønn av en  godseier og innehadde en rekke statlige embedet i St. Petersburg og Moskva. Han var venn av Gogol og påvirket av ham var han tidlig litterært sktiv, men uten da å skape noe som ettertide har tillagt særlig betydning. Først da han var 50 år gammel begynte han å gi ut de skildringer av sørrussisk landliv som dkulle gjøre ham berømt. Han skrev beretninger om fiske- og jaktminner og utgav i 1856 ut den i sin lune episke bredde klassiske livsskildringen En familiekrønike (svensk oversettelse 1911).


== Referanser ==
Vandreår

Vandreår (fra tysk Wanderjahre) er den tiden utlærte svenner reiste rundt for å lære nye arbeidsmetoder, fremmede steder, regioner og land, og samle livserfaring.Fra seinmiddelalderen fram til den begynnende industrialiseringen var minst tre gjennomførte vandreår en forutsetning for å få mesterbrev, bare i rene nødstilfeller kunne det lettes på dette kravet.Tradisjonen har sin opprinnelse i det tyske språkområdet, men var vanlig også Skandinavia. Skandinaviske håndverkssvenner ble gjerne kalt naver, en forkortelse for skandinaver. Langt de fleste navere kom fra Danmark.Håndverksvenner som gikk på valsen (fra tysk Walz) var lett å kjenne igjen ved at de gikk med en snodd vandrestav, på hodet bar de en bowler-, floss- eller bredbremmet hatt, de var ikledd vest med perlemorsknapper, svart jakke, slengbukser og en ransel eller «berliner», en sammenrullet tøybylt som rommet eiendeler og arbeidstøy. Blant eiendelene lå det ei «vandrebok» til dokumentasjon av arbeidsforhold og identifikasjon, slik at politiet ikke tok dem for vagabondering.Vandreårene var et viktig opplæringstiltak som bidro til at nye arbeidsteknikker spredde seg relativt hurtig, men tradisjonen kunne også dekke over lokal arbeidsløshet og andre problemer med håndverket.Per 2013 var det rundt 850 navere fordelt på 25 naverklubber.


== Litteratur ==
Frieder Stöckle: Fahrende Gesellen – Des alten Handwerks Sitten und Bräuche. Arena Verlag Würzburg, 1. opplag 1980 ISBN 3-401-03893-1
Sigrid Wadauer: Die Tour der Gesellen. Mobilität und Biographie im Handwerk vom 18. bis zum 20. Jahrhundert. Campus Verlag, Frankfurt, New York 2005, ISBN 3-593-37625-3.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Hvad er en naver, naverneaalborg.dk. Besøkt 20. august 2015
tippelei.de
En samling fotos av svenner på valsen
Vitenskapsåret 1430

Vitenskapsåret 1430 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1430.


== Oppdagelser ==


== Fødsler ==
17. mai - Bartolommeo Scala, italiensk historiker, forfatter og politiker (død 1497)
Pierre Du Bois, italiensk historiker (født 1480)
Martino Filetico, italiensk humanist, hellenist og forfatter (død 1490)
Pierre Garcie-Ferrande, fransk sjømann og kartograf (død 1520)
Girolamo Manfredi, italiensk filosof, lege og astrolog (død 1493)
Giorgio Merula, italiensk filolog, historiker og humanist (død 1494)
Jakob Unrest, østerriksk historiker (død 1500)
Bernhard Walther, tysk astronom, humanist og kjøpmann (død 1504)
1429 eller 1430
Niccolò Perotti, italiensk humanist, filolog og katolsk erkebiskop (død 1480)


== Dødsfall ==
...


== Referanser ==
Spansk tannkarpe

Spansk tannkarpe (Aphanius iberus) er en fiskeart som tilhører tannkarpene.
Hannen har ca. 15 lyseblå tverrbånd på kroppen. Ryggfinnen er blå ytterst, og halefinnen har 3–5 brune tverrbånd. Hunnen har 2–4 lengderekker av brune flekker og fargeløse finner. Lengden er 4–5 cm, og hunnene er størst. Arten kan skilles fra valenciatannkarpe på at gattfinnen har 9–10 stråler. Spansk tannkarpe lever i dammer, grøfter og sumper og tåler litt brakkvann. Den er tolerant for høy vanntemperatur og lite oksygen.Utbredelsen omfatter den spanske middelhavskysten, og den fantes tidligere opp til Perpignan i Frankrike. Lenger øst i middelhavsområdet overtar søreuropeisk tannkarpe, og i Sørvest-Spania finnes Aphanius baeticus. Tannkarpene i Algerie som er blitt regnet til A. iberus, har fra 2006 fått status som en egen art, Aphanius saourensis.Spansk tannkarpe er truet av forurensning og av innførte fiskearter. Den overlever nå hovedsakelig i brakkvannslaguner der de innførte tannkarpene Gambusia affinis og Fundulus heteroclitus ikke trives.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) spansk tannkarpe – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) spansk tannkarpe i Global Biodiversity Information Facility 
(en) spansk tannkarpe hos Fauna Europaea 
(en) spansk tannkarpe hos FishBase 
(en) spansk tannkarpe hos ITIS 
(en) spansk tannkarpe hos NCBI 
(en) Kategori:Aphanius iberus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Aphanius iberus – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Aphanius iberus (Valenciennes, 1846) Spanish toothcarp - FishBase
Vitenskapsåret 1492

Vitenskapsåret 1492 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1492.


== Oppdagelsesreiser ==
Christofer Columbus reiste for å finne en vestlig sjøvei til [India]].
3. august − Avreise fra Spania.
12. oktober − Ankomst Bahamas som første européer.
28. oktober − Ankoomst Cuba som første européer.
5. desember − Ankomst Hispaniola som første européer.


== Hendelser ==
Martin Behaim laget den første globusen, kalt «Erdapfel». Nürnberg.
Antonio de Nebrija offentliggjorde den første spanske grammatikk (Gramática española).
Nicolaus Leonicenus fikk publisert avhandlingen «Errobibus in Medicina», med den første kritikken av de klassiske autoritetene Galen og Hippokrates.
Richard Pynson etablerte Englands første boktrykkeri. St. Clement Danes.


== Fødsler ==
26. mars − Adam Ries, tysk matematiker (død 1559)
8. mai − Andrea Alciato, italiensk humanist (død 1550)
8. august − Matteo Tafuri, italiensk filosof og lege (død 1584)
7. september − Giacomo Aconcio, italiensk humanist, filosof, teolog, jurist og ingeniør (død ca. 1567)
13. desember − Martín de Azpilcueta, spansk teolog og filosof (død 1586)
Ukjent dato −
Theodoricus Dorstenius (død 1552), tysk botaniker og lege.


== Dødsfall ==
Piero della Francesca, italiensk maler, kunstteoretiker og matematiker (født ca. 1420)
Vitenskapsåret 1459

Vitenskapsåret 1459 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1459.


== Hendelser ==
Munken Fra Mauro fra Venezia laget et verdenskart.
Georg Peurbach fullførte manuskriptet «Tabulae Eclipsium», med tabeller for framtidige solformørkelser. Manuskriptet ble første gang trykt i 1515. Wien.


== Fødsler ==
6. oktober – Martin Behaim (Martin Bohemus), tysk astronom og kartograf (død 1507)


== Dødsfall ==
10. oktober − Gianfrancesco Poggio Bracciolini, italiensk humanist (født 1380)
Fra Mauro, italiensk munk og kartograf (født ca. 1385)
Vitenskapsåret 1490

Vitenskapsåret 1490 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1490.


== Hendelser ==


== Fødsler ==
Luca Ghini, italiensk lege og botaniker (død 1566)
Juan de Grijalva, spansk oppdager og conquistador (død 1527)
Nuño Beltrán de Guzmán, spansk oppdager (død 1544)
Olaus Magnus, svensk-italiensk geistlig, etnolog og kartograf, samt erkebiskop (død 1557)
Blasco Núñez Vela, spansk oppdager og visekonge (død 1546)
Rodrigo Orgóñez, spansk general og oppdager (død 1538)
Albert Pigge, nederlandsk teolog, astronom og matematiker (død 1542)


== Dødsfall ==
1490/1491 – Didrik Pining, tysk oppdager (født ca. 1428)
Aphanius baeticus

Aphanius baeticus er en fiskeart som tilhører tannkarpene.
Den lever i dammer, grøfter og sumper og tåler litt brakkvann. Utbredelsen omfatter nedre del av Guadalquivir-vassdraget i Spania. Arten er truet av forurensning og av innførte fiskearter. Bare 7–8 adskilte populasjoner er kjent.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Aphanius baeticus – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Aphanius baeticus i Encyclopedia of Life 
(en) Aphanius baeticus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Aphanius baeticus hos Fauna Europaea 
(en) Aphanius baeticus hos FishBase 
(en) Aphanius baeticus hos ITIS 
(en) Aphanius baeticus hos NCBI 
(en) Kategori:Aphanius baeticus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Aphanius baeticus – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Aphanius baeticus Doadrio, Carmona & Fernández-Delgado, 2002 - FishBase
Vasilij Aksionov

Vasilij Pavlovitsj Aksionov (russisk: Васи́лий Па́влович Аксёнов; født 20. august 1932 i Kazan, død 6. juli 2009 i Moskva) var en russisk forfatter. Han var sønn av forfatterinnen Jevgenija Ginzburg. Begge hans foreldre ble deportert til Sibir i 1937.
Aksionov studerte medisin i Leningrad, men slo i begynnelsen av 1960-årene, under Nikita Khrusjtsjovs «tøvær», gjennom som forfatter med bøker som Zvezdnyj bilet (1961). Hans moderne og lite konformistiske stil tiltalte de unge lesere mer enn den behaget sovjetledelsen.
I 1981, for øvrig samme år som han publiserte Ostrov Krym, ble han fratatt sitt sovjetiske statsborgerskap. Han flyttet da til Washington og begynte å arbeide som lærer. I 1994 publiserte han en av sine aller best mottatte bøker, Moskovskaja Saga. Denne bok forteller historien om legefamilien Gradov under stalinårene 1924-1953, og er en bred slektssaga som har berøringspunkter med Tolstojs romaner.


== Noen verker ==
1960 Коллеги,
1961 Звездный билет
1963 Апельсины из Марокко
1964 Пора, мой друг, пора
1966 На полпути к луне
1968 Затоваренная бочкотара
1971 Любовь к электричеству
1972 Миллион разлук
1972 Поиски жанра
1979 Остров Крым
1980 Ожог
1985 Скажи изюм
1989 Yolk of the Egg
1994 Московская сага


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Vasily Aksyonov – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Vasilij Aksionov på Internet Movie Database 
(en) Vasilij Aksionov hos The Movie Database