Kampflyprogrammet

Kampflyprogrammet er en seksjon i Forsvarsdepartementets avdeling for økonomi og styring. Kampflyprogrammet har ansvar for å lede den norske stats anskaffelse av jagerflyet Lockheed Martin F-35 Lightning II til Luftforsvaret.
Programmet ledes av en direktør. Generalmajor Morten Klever ble i statsråd 31. oktober 2014 utnevnt til direktør.


== Antall fly ==
Kampflyprogrammet skal kjøpe inntil 52 jagerfly. De fire første flyene skal leveres i 2015 og 2016 og skal brukes til å trene norske mannskaper.F-35 Lightning II skal erstatte Luftforsvarets F-16-fly, i den konvensjonelle F-35A-varianten. Norges regjering foreslo opprinnelig å kjøpe 48 fly, men dette tallet er nå 52 fordi USA ikke kommer til å ha kapasitet til å låne eller leie ut treningsfly til Norge. 48 av disse skal være operative i Norge, mens fire skal bli brukt utelukkende til trening og utdannelse på et flernasjonalt treningssenter for F-35A på Luke Air Force Base i USA.


== Kandidater ==
Norge undertegnet i juni 2002 et Memorandum of Understanding (MOU) for deltagelse i utviklingen av Joint Strike Fighter i System Development and Demonstration (JSF SDD) -fasen med amerikanske myndigheter. Hovedprodusenten av flyet er Lockheed Martin.
Det ble videre inngått både en industriavtale med Eurofighter Jagtflugzeug GmbH og en myndighetsavtale om Eurofighter med Nato EF2000 and Tornado development, production and logistics Management Agency (NETMA). Det ble videre gjennomført samtaler og møter med de to andre potensielle leverandørene av nye kampfly, SAAB med JAS Gripen og Dassault Aviation med det franske Rafale.Dassault Rafale ble tatt av listen over aktuelle kandidater sommeren 2006 og konsortiet bak Eurofighter trakk seg fra forhandlingene i desember 2007. Bakgrunnen for at Eurofighter trakk seg fra forhandlingene var konsortiets problemer med å bli tatt i betraktning ved den samtidige erstatningen av Luftforsvarets C-130 Hercules-transportfly, samt påstander om favorisering av USAs kandidatur.


== Kostnader ==
I november 2008 var rammen for anskaffelse av 48 fly 18 milliarder kroner.  I desember 2008 ba regjeringen om fullmakt med utgangspunkt i 56 fly, våpen og logistikkstøtte med en ramme på 42 milliarder kroner. I 2014 ble totalkostnaden for 56 fly, vedlikeholdsutstyr, våpen, simulator og logistikk estimert til 62,7 milliarder. Dette estimatet er basert på en dollarkurs på 6,47 kroner.
De totale levetidskostnadene over 30 år ble på samme tidspunkt beregnet til 248 milliarder.


== Leveranser ==
Det første F-35 for det norske forsvaret ble overlevert i september 2015. Siden de første F-35-ene ankom Ørland flystasjon i november 2017 har Luftforsvaret mottatt seks fly i året – tre om våren og tre om høsten.Stortinget vedtok i desember 2019 å anskaffe de siste seks av totalt 52 F-35 kampflyene som er planlagt anskaffet.Per høsten 2022 hadde Luftforsvaret tatt imot 37 av totalt 52 kampfly.


== Operativ kapasitet ==
Det første norske F-35 kom til Norge i 2017 for å begynne forberedelsene til operativ tjeneste. Deretter kunne Forsvaret etablere en såkalt «første operativ evne» (IOC) med F-35 i 2019, etter at det var bygget opp et tilstrekkelig antall fly, piloter, teknikere og våpen til at det er mulig å løse oppdrag med F-35. Full operativ evne (FOC) er planlagt for 2025, blant annet med kryssermissilet Joint Strike Missile i buken. I 2020 og 2021 deployerte Luftforsvaret fire F-35 til Island på oppdrag for NATO (Iceland Air Policing).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
kampfly.no Arkivert 23. desember 2017 hos Wayback Machine.