Cecilie Hellestveit

Cecilie Hellestveit (født 25. august 1972 i Bergen) er en norsk jurist, folkerettsekspert, konfliktforsker og utenrikspolitisk kommentator. 
Hun er utdannet jurist og samfunnsviter med språk- og områdestudier i blant annet arabisk og russisk, og har juridisk doktorgrad innen internasjonal humanitærrett om reglene for kamphandlinger i borgerkrig. Hun har utgitt bøker og artikler om krigens folkerett, menneskerettigheter i væpnet konflikt, menneske­rettigheter i islam og folkerettens regulering av ny teknologi, samt flere bøker om konflikter i Midtøsten. Hellestveit arbeider som konflikt- og folkerettsforsker ved Folkerettsinstituttet og er spesialrådgiver ved Norges institusjon for menneskerettigheter (NIM). Hun har hatt flere offentlige verv og styreverv; hun leder Forsvarsdepartementets dekorasjonsråd og er medlem av Statens pensjonsfonds etikkråd. Hun fikk i 2021 prisen «årets navn i akademia» for å ha reist en debatt om internasjonaliserings­politikken i akademia.


== Bakgrunn ==
Cecilie Hellestveit er født 25. august 1972, studerte jus ved Universitetet i Oslo og Universitetet i Bergen, og tok juridisk embetseksamen (cand.jur.) ved UiB med spesialisering i menneskerettigheter og selskapsrett. Hun studerte også internasjonale studier og folkerett i Paris. Hun tok doktorgrad i rettsvitenskap innen internasjonal humanitærrett ved Det juridiske fakultet ved UiO i 2014 med en avhandling om folkerettens regler for kamphandlinger utenfor mellomstatlige konflikter. Hun er også cand.mag. med språk- og områdestudier i arabisk, russisk og spansk, og begynte på et hovedfag i arabisk. Hun har hatt studieopphold i Jerusalem, Kairo og Heidelberg. Hun var utvekslingsstudent i Riga i Latvia fra 1990 til 1991, og forlot byen akkurat idet den «eksploderte i et blodig oppgjør mellom frihetshungrige latviere og sovjetiske militærstyrker» i januar 1991. Hun behersker norsk, engelsk, fransk, spansk, tysk, russisk og arabisk.


== Virke ==
Hellestveit var ansatt i Utenriksdepartementet som sivil observatør i Hebron knyttet til Temporary International Presence in Hebron i forbindelse med Oslo-avtalen i 1997 og 2000. Hun var praktikant ved Department of Economic and Social Affairs ved FN-hovedkvarteret i New York (2001), var tilknyttet Institutt for fredsforskning som hovedfagsstudent og forsker (2002–2004), var stipendiat ved Norsk senter for menneskerettigheter ved UiO (2005–2010) og var juridisk seniorrådgiver og forsker ved International Law and Policy Institute (2012–2016). Hun har også arbeidet for Forsvaret og Norsk utenrikspolitisk institutt. Hellestveit har også vært gjesteforsker ved tenketanken Atlantic Council (2016–2017) i Washington, D.C, og Max Planck-instituttet for folkerett i Tyskland. I 2018 etablerte hun Folkerettsinstituttet sammen med Gro Nystuen, og hun har en bistilling som spesialrådgiver ved Norges institusjon for menneskerettigheter (NIM). Hun er medlem av International Society for Military Law and the Laws of War (ISMLLW) og var ISMLLWs rapporteur om regler for stridighetene 2008–2010.Hellestveit har særlig arbeidet med krigens folkerett, menneskerettigheter i væpnet konflikt, menneskerettigheter i islam og folkerettens regulering av ny teknologi. Hun har utgitt bøker og artikler innen krigens folkerett, og om borgerkrigen i Syria og borgerkrigen i Jemen. Hun er også kjent som utenrikspolitisk kommentator i media, og har vært fast spaltist i Morgenbladet (2006–2014), Dagens Næringsliv (2016–2017) og Dag og Tid (fra 2020).
Hellestveit er medlem av Etikkrådet til Statens pensjonsfond utland (oljefondet) (fra 2015). Hun er nestleder i styret til verdensmusikkfestivalen Oslo World fra 2019, og leder fra april 2021 Forsvarsdepartementets dekorasjonsråd. I 2022 ble hun utnevnt av regjeringen til medlem av Ekstremismekommisjonen. Hun har tidligere vært styremedlem i Flyktninghjelpen, Afghanistankomiteen og Nobels Fredssenter. Hellestveit har vært medlem av Utlendingsnemnda (2005–2011) og regional etisk komite (REK) for Helse Øst/Helse Sør-Øst (2005–2012).


== Debatter ==
I 2021 var Hellestveit engasjert i en debatt om internasjonalisering av akademia, herunder kravene om norsk språk- og kulturkunnskap som stilles ved ansettelser i akademia. Hun uttalte at norske universiteter «er betalt med norske skattepenger og innrettet for å tjene det norske samfunnet» og at «universitetene i Norge ble i sin tid opprettet for å utdanne våre egne embetsfolk, og Norge kan fortsatt i dag smykke seg med et embetsverk i verdensklasse». Hun brukte sitt eget fag folkerett som eksempel, og pekte på at rettsutviklingen i folkeretten for en stor del drives frem av akademikere som ivaretar sine respektive lands interesser, og at et folkerettsmiljø med Norge som ståsted er nødvendig for at Norge skal kunne nå frem med norske synspunkter internasjonalt. Hun presiserte at hun ikke er motstander av utenlandske forskere i Norge, men opptatt av at forskere må ha norsk språk- og kulturkunnskap og av den langsiktige virkningen for det norske samfunnet dersom hele fagmiljøer i Norge går bort fra å ha Norge som ståsted og norsk som språk. Hun skrev at «min kritikk av internasjonaliseringen retter seg ikke mot de utenlandske forskerne, men mot strukturer og retning, særlig innenfor mitt fagfelt. Det er kritikk av forskningspolitikk, av styring og ledelse i akademia, og ikke av de utenlandske forskerne som er her av helt legitime årsaker og som gjør sitt beste som forskere». I 2021 ble hun tildelt Khronos pris for «årets navn i akademia». Juryen begrunnet tildelingen med hennes engasjement i internasjonaliseringsdebatten, og skrev at «i denne debatten sto Hellestveit fram som en uredd forsker som med faglig tyngde og velbegrunnede argumenter forsvarte sine standpunkter, også når det stormet som verst og mest usaklig». Jurymedlem Rune Slagstad beskrev Hellestveit som «en akademisk rollemodell» og «en kvinnelig inkarnasjon av Næss’ saklighetslære».


== Priser og hedersbevisninger ==
2021 «Årets navn i akademia», Khrono


== Utgivelser ==
Dårlig nytt fra Østfronten 2022.
Ulykkelige Arabia – verden etter Jemen Spartacus, 2021.
Krigens folkerett – Norge og vår tids kriger. Universitetsforlaget, 2020.
Syria. En stor krig i en liten verden. Pax, 2017. ISBN 9788253037424.
Conduct of hostilities under the international humanitarian law of non-international armed conflict. Doktoravhandlinger forsvart ved Det juridiske fakultet, nr. 71, 2014.
Practice and Customary Law in Military Operations, including Peace Support Operations. Medredigerer med Heintschel von Heinegg. Recueil, 860 sider. Brussel, 2010.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cecilie Hellestveit på Internet Movie Database