jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Den nye lægen

Den nye lægen er en norsk sort-hvitt dramafilm fra 1943, i regi av Rasmus Breistein (hans siste spillefilmsregi). Den bygger på Bjarne Viggo Holbæk-Hanssens skuespill Augurerne, som hadde premiere på Den Nationale Scene i 1933. Breistein omarbeidet skuespillet til filmmanus. I hovedrollene som de tre doktorene ses Hans Bille, Tryggve Larssen og Jon Lennart Mjøen.Den hadde premiere 26. desember 1943.


== Handling ==
Doktor Ulrick er en godt likt distriktslege i en mindre by. Han fyller 60 år og gratulasjonene strømmer inn. Foruten ham finnes også den noe forsofne legen Pallesen på stedet. Ulrick har ordnet at stedet har fått et sykehus og den unge doktor Bugge blir ansatt som dets lege. Han har et godt øye til Ulricks datter Rigmor, som også er begeistret for ham. Sykehuset skal innvies samme dag som Ulrick feirer 30-årsjubileum som lege på stedet. Meningen er at et maleri av ham skal avdekkes, men det hele går ikke som planlagt. Flere av de eldre legenes pasienter har blitt undersøkt av Bugge, som har oppdaget en rekke feilaktige diagnoser. Det hele kulminerer med direktør Hoffmanns datter Sonja. Ullrick behandlet henne for en alvorlig hofteskade, men hun hadde faktisk en stoppenål i hælen.
Historien om stoppenålen vandrer fra munn til munn og festlighetene blir innstilt. Kort deretter hensykner Ulrick. Bugge og Pallesen beordrer operasjon. Ulrick vil overhodet ikke bli operert av dem, men tilkaller i stedet kvakksalversken madam Anders. Hun brygger en sterk drikk og gir ham varme omslag. Når Bugge og Pallesen kommer for å hente ham til operasjonen blir de meget overrasket: Han har fått meslinger. De tre blir enige om at en leges taushetsplikt vil komme vel til pass. Senere samme dag innfinner fylkesmannen seg og overrekker Ulrick en fortjenestemedalje i gull.


== Rolleliste ==
Hans Bille – Ulrick, doktor
Tryggve Larssen – Pallsen, doktor
Jon Lennart Mjøen – Kåre Bugge, doktor
Eva Lunde – Rigmor, Ulricks datter
Erna Schøyen – Klara, Ulricks hustru
Carl Struve - Øyvind, Ulricks yngre bror
Folkmann Schaanning – Pastor Reimers
Ellen Isefiær – Fru Hoffmann
Thorleif Reiss – Mørch, ingeniør
Einar Vaage – Ordfører
Jorunn Groth – Victoria, Mørchs datter
Erling Hanson – Hoffmann, direktør
Kirsten Bødtker – Sonja Hoffmann
Sofie Bernhoft – Madam Anders
Oscar Amundsen – Fylkesmannen
Haakon Arnold – Antonsen
Ester Tellander – Anna Antonsen
Oscar Egede-Nissen – Jentoft
Thorleif Mikkelsen – Knatten
Tulla Hauge – Tjenestejente
Harald Aimarsen – Urmakeren
Bjarne Bø – Pedersen
Arthur Barking – Byggmesteren
Lillemor Grimsgaard – En kvinne
Bergljot Breistein – En sykesøster


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Den nye lægen på Internet Movie Database 
(no) Den nye lægen hos Filmfront
Masood Munawer Bhatti

Masood Munawer Bhatti (født 30. mai 1944) er en pakistansk forfatter, oversetter og lyriker, bosatt i Drammen.
Han flyttet til Norge i 1984 som politisk flyktning med hjelp av FN, og oversatte flere norske verk til morsmålet urdu, blant annet Ibsens Et dukkehjem, «Ja, vi elsker dette landet» og utgivelser fra Toril Brekke og Tor Obrestad.


== Bibliografi ==
Dev Mala, lyrikk (1975)
Nazman, lyrikk (1978)
Suraj-ki-basharet, lyrikk (1979)
Quaid-e-azam di var, lyrikk (1979)
Kjærlighet og religion, artikler (1980)
Sada Sabz Sargam, lyrikk (1988)
Des Nikala, lyrikk (1992)
Khalt – e – Mabhas, artikler (1994)


== Kilder ==
Presentasjon av Masood Munawer Bhatti i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider


== Referanser ==
Sukru Bilgic

Sukru Bilgic (født 5. november 1947) er en kurdisk forfatter fra Tyrkia, bosatt i Oslo.


== Bibliografi ==
Yasamaya Sevdali, noveller (1974)
Bulutlar Sevilmez Mi, noveller (1983)
Erken Göcen Koslar, noveller (1990)
Omuzlarimda Gurbet Yanaklarimda Nar Cicekleri (1997)
Integrering fra teori til praksis, Kulturbro (2000)


== Kilder ==
Presentasjon av Sukru Bilgic i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider


== Referanser ==
Hallvard Birkeland

Hallvard Birkeland (født 29. mars 1950 i Vesterålen) er en norsk forfatter og lyriker, bosatt i Tromsø.


== Bibliografi ==
Livets sko(le) – lyrikk, Nordnorsk forlag (2003)
Skål – lyrikk, eget forlag (2003)
Skitboka – lyrikk, eget forlag (2005)
Tredje odebok – lyrikk, eget forlag (2019)


== Kilder ==
Presentasjon av Hallvard Birkeland i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
Björk Bjarkadóttir

Björk Bjarkadóttir (født 6. oktober 1971) er en grafisk designer, kunstner, forfatter og illustratør av barne- og ungdomsbøker, bosatt i Oslo.


== Bibliografi ==
Gíri Stýri og skrýtni draumurinn, tekst og illustrasjoner, barnebok, Mál og Menning (1999)
Gíri Stýri og veislan, tekst og illustrasjoner, barnebok, Mál og Menning (2001)
Leyndarmáið hennar ömmu, tekst og illustrasjoner, barnebok, Mál og Menning (2002)
Amma og þjófurinn á safninu, tekst og illustrasjoner, barnebok, Mál og Menning (2003)
Amma fer í sumarfrí, tekst og illustrasjoner, barnebok, Mál og Menning (2006)
Dísa á afmæli, tekst og illustrasjoner, námsgagnastofnun Íslands (2006)
Mitt aller første atlas, tekst og illustrasjoner, barne- og ungdomsbok, Kunnskapsforlaget (2007)
Min aller første ordbok, tekst og illustrasjoner, barne- og ungdomsbok, Kunnskapsforlaget (2007)
Mitt aller første leksikon, tekst og illustrasjoner, barne- og ungdomsbok, Kunnskapsforlaget (2007)
Mamma er best, barnebok, tekst og illustrasjoner, Skald forlag (2008)
Pappa er best, barnebok, tekst og illustrasjoner, Skald forlag (2008)
Amma og sjóræningjarnir, tekst og illustrasjoner, Mál og Menning (2009)
Tullete Tolle og Ullster, tekst og illustrasjoner, barnebok, Mangschou forlag, Grallarar í Gleðileit, Forlagið Publishing  (2010),
Kom, la oss lage fest!, tekst og illustrasjoner, barnebok, Samlaget . Komdu, höldum veislu! Forlagið Publishing (2011)
Skrimslid, litla systir min, illustrasjoner og grafisk design, barnebok med forfatter Helga Arnalds, musikk av Eivør Palsdottir, Skrudda Forlag, Eivør Forlag (2013)
Your body is brilliant/awesome, Illustrasjoner og grafisk design, barnebok med forfatter Sigrun Danielsdottir,J essica Kingsley Publishers. Kroppurinn er kraftaverk, Forlagid Publishing, (2014)
Alda, Illustrasjoner og grafisk design, barnebok med forfatter Ranvør Isholm, Bókadeild Føroya Lærarafelags (2014)


== Kilder ==
Presentasjon av Björk Bjarkadóttir i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider Arkivert 24. november 2015 hos Wayback Machine.
Morten Bjerga

Morten Bjerga (født 20. juni 1960) er en norsk forfatter, bosatt i Sandnes. Han jobber i dag som lektor ved Sandnes videregående skole.


== Bibliografi ==
Karmelbevegelsens ekklesiologi, hovedoppgave i kristendomskunnskap - Norsk Lærerakademi, Bergen (1988)
Fyrtårnet, roman, Samlaget (1999)
Lars O. Bru og havet, roman, Samlaget (2017)
Dødevegen. El camino de los muertos, roman, Samlaget (2019)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Digitaliserte bøker av Morten Bjerga i Nasjonalbiblioteket
Astrid Bjønnes

Astrid Bjønnes (født 1952) er en norsk forfatter.


== Bibliografi ==
Under isen, roman, Cappelen (1987)


== Kilder ==
Presentasjon av Astrid Bjønnes i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
Anne Osvaldsdatter Bjørkli

Anne Osvaldsdatter Bjørkli (født 26. januar 1951) er en norsk forfatter, bosatt i Storsteinnes i Troms.


== Bibliografi ==
Ei jente for mye? – barnebok, Aschehoug (1991)
Ka no, Dokketrine – barnebok, Eide (1995)
Mantel – lyrikk, Orkana Forlag (1998)
Med blåbærsaft på leppene – barnebok, Eide (1998)
Romund Olsen og godstolen – bildebok, Eide (2002)
Når begeret er fullt – ungdomsbok, Eide (2004)
Huskereisa – barnebok, Margbok (2009)
Herr Finkel – barnebok, Margbok (2014)
Loddi gieđas : Fuglen i handa – barnebok med parallelltekst på nordsamisk og bokmål, Iđut (2022)


== Oversettelser ==
When the river sleeps av Easterine Kire til Mens elva sover (2018)
Gos den leat, Elle? av Kirsi Paltto til Hvor er du, Elle? (2021)
Gumppe dimmus av Niillas Aslaksen Somby til I ulvens time (2022)


== Kilder ==
Presentasjon av Anne Osvaldsdatter Bjørkli i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider


== Eksterne lenker ==
Bøker av Anne Osvaldsdatter Bjørkli digitalisert hos Nasjonalbiblioteket.
Gjerningsperson

Gjerningsperson er i strafferett den som har utført en straffbar handling. Den som faller inn under gjerningsbeskrivelsen i straffebudet defineres som gjerningsperson.
I straffeprosessen opereres det med flere parallelle begreper som beskriver hvilket stadie i prosessen en gjerningsperson befinner seg i forhold til påtalemyndigheten eller domstolen. Det kan være som mistenkt, siktet, tiltalt, domfelt eller frikjent. 
Gjerningspersonen kan bli saksøkt i privat straffesak hvis påtalemyndigheten henlegger saken før han/hun blir tiltalt.


== Litteratur ==
Bjerke, Hans Kristian og Keiserud, Erik (1996). Straffeprosessloven. Med kommentarer. Bind I. Oslo: Universitetsforlaget. ISBN 8251833701. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Bjerke, Hans Kristian og Keiserud, Erik (1996). Straffeprosessloven. Med kommentarer. Bind II. Oslo: Universitetsforlaget. ISBN 8251833728. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Andenæs, Johs. (1994). Norsk straffeprosess Bind I. Oslo: Universitetsforlaget. ISBN 8200218015. 
Andenæs, Johs. (2000). Norsk straffeprosess.Bind II. Oslo: Universitetsforlaget. ISBN 8200454142. 
Hov, Jo (1999). Rettergang I. Sivil- og straffeprosess. Oslo: Papinian. ISBN 8291060088. 
Hov, Jo (1999). Rettergang II. Straffeprosess. Oslo: Papinian. ISBN 8291060096. 


== Eksterne lenker ==
Straffeprosessloven § 82 om gjerningspersonen.
Straffeloven § 322 om gjerningspersonen.
Villmarkens lov

Villmarkens lov er en norsk eventyr- og kriminalfilm fra 1944 i regi av Walter Fyrst. Manuset ble skrevet av Bjørn Fjeld. I rollene ses blant andre Carl Habel, Tryggve Larssen og Einar Tveito.


== Handling ==
Selskapet A/S Tamrein blir hjemsøkt av reintyver. Oppsynsmannenn Terje Vik har gjort alt i sin makt for å stoppe dem, men ulovlighetene har fortsatt. En ny oppsynsmann blir sendt til stedet for å løse problemene. Gjeteren Matti står i ledtog med reintyven Jo Waldor. De planlegger å rydde den nye oppsynsmannen av veien og gjennomføre et stort kupp med 1 000 reiner. Foretaket ser ut til å lykkes, men i siste stund stanser Terje Vik dem. Tyvene blir uskadeliggjort.


== Rolleliste ==
Carl Habel – Terje Vik, oppsynsmann
Tryggve Larssen – Matti
Einar Tveito – Jo Waldor, reintyv
Joachim Holst-Jensen – Direktøren
Urda Wilmi – Arvingen
Karl Aagaard Østvig – Den nye oppsynsmannen
Astrid Bruun – Aino
Manina Østvig – Oppsynsmannens hustru


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Villmarkens lov på Internet Movie Database 
(no) Villmarkens lov hos Filmfront
Kjersti Bjørkmo

Kjersti Bjørkmo (født 14. oktober 1971) er en norsk forfatter og lyriker. Hun ble født i Vestvågøy, vokste opp i Tromsø, studerte i Bergen og er nå bosatt i Oslo.


== Bibliografi ==
Jeg har prøvd å bli venn med dyrene, lyrikk, Cappelen Damm (2014)
Hadde du bodd her hadde du vært hjemme nå, lyrikk, Tiden (2019)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Presentasjon av Kjersti Bjørkmo i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
Vigdis Bjørkøy

Vigdis Bjørkøy (født 25. april 1958) er en norsk forfatter av barne- og ungdomsbøker.


== Bibliografi ==
Elise og barnevaktene, barnebok, Bonnier Carlsen (1996)
Linn og de andre i revygruppa, ungdomsbok, Cappelen (1997)
Linn og de andre i rampelyset, ungdomsbok, Cappelen (1999)
Haakon og Maud, Damm (2003). * «Sigrid Undset» Lettlest forlag (2005)
Mikkel og Tønnes 1 : Oslo brenner, barnebok, Front forlag (2012)
Mikkel og Tønnes 2: Røverne i Trondhjem, barnebok, Front forlag (2012)
Mikkel og Tønnes 3: Ravnene i Bergen, barnebok, Front forlag (2014)
Mikkel og Tønnes 4: Skatten i København, barnebok, Front forlag (2015)


== Kilder ==
Presentasjon av Vigdis Bjørkøy i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
Maadi

Maadi eller al-Ma'adi (arabisk: المعادى) er en velstående, grønn forstad sør for Kairo i Egypt på østbredden av Nilen ca. tolv km oppover elva fra sentrum av Kairo. Nilen på Maadi er en parallell Corniche, med en strandpromenade og hovedvei nordover inn til Kairo sentrum. Det er ingen bro over Nilen i Maadi; den nærmeste ligger på El Mounib langs ringveien (Tariq al-Da'iri) på vei nordover. Distriktet er populært, og har tiltrukket seg mange internasjonale skikkelser i eksil, samt velstående egyptere, og er i tillegg hjem til et stort antall ambassader, samt internasjonale skoler, idrettsklubber, kulturinstitusjoner. Høyesterett, den konstitusjonelle domstolen i Egypt og det nasjonale egyptiske Geologiske muséet ligger her. Maadi regnes som verdens eldste kobbergruveby fra 3300 f.Kr.


== Referanser ==
Ingrid Bjørkum

Ingrid Bjørkum (født 19. februar 1957) er en norsk forfatter, bosatt i Leikanger.


== Bibliografi ==
Mias dagbok, ungdomsroman, Samlaget (1993)
Mia og Mari, dramatikk (1995)
Jonas og jakta på T. Rex., dramatikk (1996)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Presentasjon av Ingrid Bjørkum i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
Mias dagbok hos Nasjonalbiblioteket
Mons Nilsen Vorland

Mons Nilsen Vorland (født 16. juni 1840, død 1. desember 1918) var en norsk landhandler og politiker. Han var bosatt på Vorland hvor han også drev et gårdsbruk.
Vorland var i mange år en del av kommunestyret i Sund kommune og var også ordfører i to perioder, fra 1872 til 1873 og fra 1892 til 1898. Mellom disse ordførerperiodene ble Austevoll skilt ut fra Sund som en egen kommune.


== Referanser ==
Lars R. Lerøen

Lars Rasmussen Lerøen (født 18. november 1849 på Lerøy, død 7. juli 1935) var en norsk bankmann, gårdbruker og politiker.Lerøen var ordfører i Sund kommune fra 1878 til 1891. I løpet av denne perioden ble Austevoll skilt ut fra Sund som en egen kommune. I perioden 1910 til 1912 møtte han på Stortinget som vararepresentant for Gerhard Meidell Gerhardsen.I 1896 tok ble Sund og Austevoll Sparebank etablert etter initiativ fra Lerøen. Med seg hadde han Mathias Wilhelm Eckhoff som den gang var sogneprest i Sund, samt Nils Telnæs som var kirkesanger. Lerøen var kasserer i banken fra oppstarten og frem til 1920. Deretter var han bankens styreleder frem til 1929.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Lars R. Lerøen hos Norsk senter for forskningsdata
Ole S. Kallestad

Ole Simonsen Kallestad (født 4. august 1850 på Kallestad, død 29. juli 1938) var en norsk lærer og politiker.
Kallestad gikk lærerskolen på Voss hvor han tok eksamen i 1868. Han arbeidet som lærer på Glesnes og som klokker i Kausland kirke. Da Sund og Austevoll Sparebank ble stiftet i 1896 var Kallestad styremedlem, et verv han beholdt helt frem til 1937, året før han døde.
Kallestad var ordfører i Sund kommune i perioden 1899 til 1916. Med dette er han den ordføreren i Sund som har hatt vervet lengst.


== Referanser ==
Providence Tool Company

Providence Tool Company, senere Rhode Island Tool Company, var et amerikansk firma som produserte isenkram og skytevåpen. Selskapet ble startet i 1834 av brødrene Joseph og Jeremiah Arnold. I 1846 slo selskapet seg sammen med William Field & Co og flyttet til Providence, Rhode Island og tok navnet Providence Tool Company. Firmaets hovedbygning ble påbegynt i 1853 av Providence Forge & Nut Company, som hadde kjøpt opp Tool Company. I begynnelsen laget selskapet hammere og maskindeler, men under den amerikanske borgerkrigen produserte de våpen for US Army.På 1870-tallet var Providence Forge & Nut Company den største arbeidsgiveren i Providence, men tidene var dårlige. I 1872 mens de var i ferd med å skille ut våpendelen av produksjonen, fikk de en kontrakt på å produsere Martini-Henry-rifler for Det osmanske riket. Selskapet investerte i nytt produksjonsutstyr og laget store mengder våpen, men tyrkerne hadde problemer med å betale, og i kreditoren overtok våpendelen av produksjonen i 1881. Selskapet hadde imidlertid også kontrakt på å produsere symaskiner for Singer, og den sivile delen av selskapet fortsatte aktiviteten.Selskapet fortsatte å produsere isenkram og maskindeler fram til det ble lagt ned i 2003. Navnet ble kjøpt opp og i 2008 ble et nytt selskap startet opp igjen under navnet Providence Tool Company, LLC i Plymouth, Wisconsin hvor de produserer bakladere for svartkrutt basert på Henry O. Peabody patent fra 1800-tallet.


== Referanser ==
Kongsgården i Oslo

Kongsgården i Oslo var kongelig residens i Oslo i middelalderen. Komplekset lå rett øst for Mariakirken.

Det eldste anlegget var et ringformet forsvarsanlegg, bygd etter forbilde av de samtidige «motte-and-bailey»-anleggene kjent fra England og Frankrike. Det var et ganske enkelt anlegg, en ringformet jord- og grusvoll omgitt av en vollgrav. Innenfor vollen har det stått et mindre antall tømmerebygninger. Vollen er datert etter myntfunn til 1040 - 1060, noe som samsvarer godt med Harald Hardrådes regjeringstid.
På 1200-tallet ble det oppført et nytt anlegg med forsvarsmurer og bygninger i stein og tegl. Der var også en kongshall av samme type som Håkonshallen i Bergen, men atskillig mindre enn denne. Anlegget kan ha blitt oppført under Håkon IV etter bybrannen i 1223. En annen hypotese er at det er oppført etter brannen i 1254, og at det er den senere Håkon V som var byggherre.


== Litteratur ==
Gunnarsjaa, Arne. Norges Arkitekturhistorie (2006). Abstrakt forlag.
Seterelva (Alta)

Seterelva (også skrevet Sæterelva, nordsamisk: Bealgejohka) er ei elv i Alta kommune i Finnmark. Den er ei sideelv til Tverrelva. Elva har utspring fra Storvannet og renner mot nord til den munner ut i Tverrelva rundt en kilometer nordvest for tettstedet Tverrelvdalen.
Tverrelvvassdraget ble vernet mot kraftutbygging i Verneplan I for vassdrag i 1973.


== Referanser ==
Thomas T. Midttveit

Thomas Kristoffer Thommassen Midttveit (født 6. mars 1878 i Telavåg, død 14. mars 1953) var en norsk offiser og politiker.
Midttveit ble uteksaminert som underoffiser i 1899 og tjenestegjorde først som sersjant i Hardanger Landvernsbataljon. I 1927 ble han forflyttet til Bergen Bataljon hvor han fikk graden løytnant, og fra 1930 var han kvartermester i Hordaland Regiment. Senere drev han fiske og gårdsdrift på Telavåg og var i en årrekke engasjert i Norges Sildesalgslag.Midttveit var ordfører i Sund kommune i periodene 1917 til 1919 og 1926 til 1928. I likhet med kommunens første ordfører Johan Fritzner Greve skal Midtveit også hevdet å ha sett den sagnomsuste sjøormen i innsjøen Kørelen ved Hammarsland.


== Referanser ==
Storvannet (Tverrelvdalen i Alta)

Storvannet (kvensk: Kulojärvi, nordsamisk: Gulojávri) er en innsjø i Alta kommune i Finnmark. Den ligger rundt to kilometer sør for tettstedet Tverrelvdalen. Hovedtilløpet er Kristendalsbekken, som kommer fra Store Raipas i sørvest. Mindre bekker kommer også fra Nálganaš i øst. Storvannet har utløp mot nord til Seterelva, som er ei sideelv til Tverrelva.


== Referanser ==
Storvatnet (Flakstad)

Storvannet er en innsjø i Flakstad kommune i Lofoten. Det ligger øst i kommunen, på eidet mellom Napp og Vareid. Europavei 10 går langs nordsida av vatnet.


== Referanser ==
Ole N. Høiland

Ole Nilsen Høiland (født 17. juni 1885, død 1. juni 1968) var en norsk fisker og politiker.
Høiland var ordfører i Sund kommune i perioden 1932 til 1942. Han fortsatte som ordfører etter krigsutbruddet i 1940, men i 1942 ble det for vanskelig å etterkomme okkupasjonsmaktens krav og han valgte å trekke seg som ordfører. NS-mannen Mikal Lerøy ble ordfører i kommunen frem til frigjøringen. Høiland fikk da ordførervervet tilbake en kort stund.


== Referanser ==
Arròs negre

Arròs negre er en spansk matrett fra Valencia og Catalonia, med sepiida (eller annen blekksprut) og ris. Retten har flere likhetstrekk med paella.Den tradisjonelle oppskriften på arròs negre består av blekksprutblekk, sepiida eller annen blekksprut, hvit ris, hvitløk, grønn chilipepper, paprika, olivenolje og fiskebuljong. Mange legger dessuten til annen sjømat, slik som krabbe og reker.
Rettens mørke farve kommer fra blekksprutblekket, som også styrker rettens sjømatsmak.
Sigurd Grimstad

Sigurd Grimstad (født 9. juni 1903 i Lindås, død 16. februar 1976) var en norsk skolestyrer og politiker.
Grimstad tok lærerutdannelse på Stord og ble ansatt som lærer i Sund i 1924, senere skolestyrer. Han engasjerte seg tidlig i politikken og var ordfører i Sund kommune i perioden 1952 til 1967.


== Referanser ==
Kogda my, myortvye, voskresnem?

Kogda my, myortvye, voskresnem? (russisk: Когда мы, мёртвые, воскреснем?) er et sovjetrussisk stumfilmdrama fra 1918, regissert av Jakov Poselskij. Det er basert på Henrik Ibsens skuespill, Når vi døde vågner, fra 1899.


== Skuespillere ==
Mikhail Doronin
M. Dunajeva
Sofia Volkhovskaja
Leonid Zjukov


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kogda my, myortvye, voskresnem? på Internet Movie Database 
HENRIK IBSEN - En filmografi
Jazeere

Jazeere er en indisk TV-film fra 1991, regissert av Govind Nihalani. Han skrev også manuset, som er basert på Henrik Ibsens skuespill Lille Eyolf fra 1894. Det er en modernisert versjon av historien.


== Rolleliste (i utvalg) ==
Irfan
Ratna Pathak
Jyoti Subash Chandra
Swapneil Diwaan - Lille Eyolf
Irrfan Khan
Mita Vasisht


== Fotnoter og referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jazeere på Internet Movie Database
Anniken Bjørnes

Anniken Bjørnes (født 4. november 1972) er en norsk barnebokforfatter og skolebibliotekar, bosatt på Steinkjer.


== Bibliografi ==
Sommerengel, barnebok, Omnipax (2010)
Ballongjegeren, bildebok, Magikon (2012)


== Kilder ==
Presentasjon av Anniken Bjørnes i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
Kari Due-Andresen

Kari Due-Andresen (født 21. mars 1974) er en norsk økonom.
Fra 2015 er hun Handelsbankens sjeføkonom i Norge. Due-Andresen har bakgrunn fra pengepolitisk avdeling i Norges Bank. Hun har også erfaring som finansanalytiker i DNB Markets.
Due-Andresen har mastergrad i både samfunnsøkonomi fra Universitetet i Oslo og siviløkonomistudiet ved Norges Handelshøyskole. 
Kari Due-Andresen etterfulgte Knut Anton Mork som sjeføkonom i Handelsbanken.
Blånering

Blånering er en elektrokjemisk oksideringsprosess der jern eller jernlegeringer som stål får et beskyttende lag av jernoksider. Den blå eller blåsvarte fargen skyldes treverdig jernoksid (Fe2O3), magnetitt. Magnetitt er lite reaktivt og tar opp samme volum som jernet som konverteres, slik at metallet får en beskyttende overflate. Den svarte eller blå fargen er vanligvis foretrukket for skytevåpen, men blånering brukes også noen ganger på smykker og andre dekorasjonsgjenstander. Avhengig av hvordan prosessen utføres kan metallet får en blå, svart, brun eller grå overflate. Brunerunfargen skyldes toverdig jern (Fe2O3), rust.I tillegg til ekte blånering, som er en elektrokjemisk oksideringsprosess, finnes det også noe som kalles kaldblånering. Dette er imidlertid en annen kjemisk prosess, der kobbersalter bindes til stålets overflate og etterlater et svart lag. Kaldblånering gir beskyttelse mot rust, men er ikke like holdbart som magnetitt-laget som dannes ved virkelig blånering.


== Se også ==
Brunering


== Referanser ==
Åsmund Bjørnstad

Åsmund Bjørnstad (født 9. april 1951) er en norsk professor i genetikk og planteforedling, forfatter og lyriker, bosatt på Ås.
Han er professor ved Norges miljø- og biovitenskapelige universitet. Fra eget fagområde har han skrevet en populærvitenskapelig bok for ungdom, Korn – frå steinalder til genalder og boka Vårt daglege brød. Kornets kulturhistorie.


== Bibliografi ==
Innlandskap. Oslo: Samlaget. 1994. ISBN 8252143792.  (Lyrikk)
Flyttesjau. Oslo: Samlaget. 1997. ISBN 8252149707.  (Lyrikk)
Korn : frå steinalder til genalder, Landbruksforlaget (2005)
Gras, lyrikk, Samlaget (2006)
Kvit stein, lyrikk, Aschehoug (2009)
Vårt daglege brød. Kornets kulturhistorie, Vidarforlaget (2010)
Åkeren på Manhattan : dikt, lyrikk, Samlaget (2018)
Kornboka. Brødets og ølets historie Dreyer 2021GjendiktningHarrison, Tony (1998). V. og andre vers. Oslo: Samlaget. ISBN 8252151418. 
Rainer Maria Rilke: Duino-elegiane, Aschehoug (2002)
Dylan Thomas: Dikt på min gebursdag : 1914-2014, Bokvennen (2014)


== Referanser ==


== Kilder ==
Presentasjon i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
Presentasjon på Aschehougs nettsider Arkivert 26. november 2015 hos Wayback Machine.