jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Berberis cretica

Berberis cretica er en løvfellende busk i berberisfamilien. Den har mange torner, gule blomster og blå bær. Den vokser oppe i fjellene i det østlige middelhavsområdet, og på Kypros finnes arten 925–1950 moh.


== Litteratur ==
J. Harber og E. von Raab-Straube (2015). «Berberis cretica». Euro+Med Plantbase - the information resource for Euro-Mediterranean plant diversity. Besøkt 23. april 2017. 
«Berberis cretica – Cretan barberry». Visit West Crete. Besøkt 23. april 2017. 
«Berberis cretica». Flora of Israel Online. Besøkt 23. april 2017. 
«Berberis cretica». Flora of Cyprus. Besøkt 23. april 2017. 


== Eksterne lenker ==
(en) Berberis cretica i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Berberis cretica hos NCBI 
(en) Berberis cretica hos The International Plant Names Index 
(en) Berberis cretica hos Tropicos 
Berberis cretica – detaljert informasjon på Wikispecies
Friidrett under Sommer-OL 2004 – 4 × 400 meter stafett menn

4x400 meter stafett for menn i friidrett under Sommer-OL 2004 ble arrangert i august 2004 på Olympiastadion i Athen.


== Resultater ==


=== Innledende runder ===


==== Heat 1 ====


==== Heat 2 ====


=== Finale ===


== Referanser ==
Friidrett under Sommer-OL 2004 – 4 × 400 meter stafett kvinner

4x400 meter stafett for kvinner i friidrett under Sommer-OL 2004 ble arrangert i august 2004 på Olympiastadion i Athen.


== Resultater ==


=== Innledende runder ===


==== Heat 1 ====


==== Heat 2 ====


=== Finale ===


== Referanser ==
Friidrett under Sommer-OL 2004 – 4 × 100 meter stafett menn

4x100 meter stafett for menn i friidrett under Sommer-OL 2004 ble arrangert i august 2004 på Olympiastadion i Athen.


== Resultater ==


=== Innledende runder ===


==== Heat 1 ====


==== Heat 2 ====


=== Finale ===


== Referanser ==
Friidrett under Sommer-OL 2004 – 400 meter hekk menn

400 meter hekk for menn i friidrett under Sommer-OL 2004 ble arrangert 23.–26. august 2004 på Olympiastadion i Athen.


== Resultater ==


==== Heat 1 ====


==== Heat 2 ====


==== Heat 3 ====


==== Heat 4 ====


==== Heat 5 ====


=== Semifinaler ===


==== Semifinale 1 ====


==== Semifinale 2 ====


==== Semifinael 3 ====


=== Finale ===


== Referanser ==
Friidrett under Sommer-OL 2004 – 400 meter hekk kvinner

400 meter hekk for kvinner i friidrett under Sommer-OL 2004 ble arrangert i august 2004 på Olympiastadion i Athen.


== Resultater ==


=== Runde 1 ===


==== Heat 1 ====


==== Heat 2 ====


==== Heat 3 ====


==== Heat 4 ====


==== Heat 5 ====


=== Semifinaler ===


==== Semifinale 1 ====


==== Semifinale 2 ====


=== Finale ===


== Referanser ==
Monongahela

Monongahela er ei elv i USA som flyter nordover fra fylket Pocahontas County (Vest-Virginia), der indianerprinsessen Pocahontas kom fra.  Indianerne kalte den Mechmenawungihilla som betyr "utgravede elvebredden som faller".  Elven ga navn til Monongalia County (Vest-Virginia), det siste fylket før elven flyter inn i delstaten Pennsylvania, videre til den store stålbyen Pittsburgh  i delstaten Pennsylvania, der den går sammen med elva Allegheny og danner den store floden Ohio som renner videre til Ohio på sin vei ned til Mississippi og videre til det store havet i Mexicogulfen.


== Eksterne lenker ==
Watershed Atlas for elvene Allegheny og Monongahela
Hestetinden

Hestetinden er et fjell på Hinnøya. Det ligger på grensen mellom Kvæfjord kommune i Troms og Finnmark og Lødingen kommune i Nordland, like nord for skaret mellom Austpolldalen ved Innerfjorden (del av Øksfjorden) og Sørdalen ved Gullesfjorden. Fjellets høyde er 960 meter over havet.
Nordvestsiden av fjellet, opp til toppen, ligger i Møysalen nasjonalpark, og sørvestsiden ligger i Møysalen landskapsvernområde.
På fjellet står en varde, men den høyeste toppen er lenger vest/nordvest.
Det nordsamiske navnet på fjellet, Jápmačohkka, betyr «Dødtoppen».


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Urocissa

Urocissa er én av to slekter i underfamilien Cissinae, som inngår i kråkefamilien (Corvidae). Slekten omfatter seks arter. Alle artene har ekstra lang stjert og ei relativt fargerik fjærdrakt.  Hodet har «hette».


== Inndeling ==
Inndelingen under følger HBW Alive og er i henhold til dos Anjos & Bonan (2017). Oppdelingen av underfamilier følger Jønsson et al. (2016). Alle norske navn følger Norsk navnekomité for fugl (NNKF) og er i henhold til Syvertsen et al. (2008), med unntak for navn gitt i parentes. Disse har fortsatt ikke fått avklart sitt norske navn og må derfor kun betraktes som beskrivende uttrykk.

Passeriformes, spurvefugler
Passeri, sangfugler
Corvoidea
Corvidae, kråkefamilien
Cissinae
Urocissa
U. ornata, brunhodeskjære
U. caerulea, taiwanskjære
U. flavirostris, hvitnakkeskjære
U. erythroryncha, rødnebbskjære
U. xanthomelana, (mangler norsk navn)
U. whiteheadi, hvitvingeskjære
Cissa


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Urocissa i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Urocissa hos Artsdatabanken 
(en) Urocissa hos ITIS 
(en) Urocissa hos NCBI 
(en) Kategori:Urocissa – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Urocissa – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Urocissa – detaljert informasjon på Wikispecies
Cissa

Cissa er én av to slekter i underfamilien Cissinae, som inngår i kråkefamilien (Corvidae). Slekten omfatter fire arter, som trolig best kan karakteriseres som en gruppe «eksotiske skjærer».


== Biologi ==
Artene er ganske like og alle har hovedsakelig grønn fjærdrakt, sort «bandittmaske», rødt nebb og røde vinger og undre ekstremiteter, og relativt kort stjert. Fugler som lever i fangenskap får gjerne turkis fjærdrakt, trolig som følge av solstråling og en diett med lavt innhold av karotenoider. Artene eter mest leddyr og virvelløse dyr.
Cissa-skjærene lever i Sørøst-Asia og trives i eviggrønn- og temperert lauvskog i høyder omkring 900–2 500 moh.


== Inndeling ==
Inndelingen under følger HBW Alive og er i henhold til dos Anjos & Bonan (2017). Oppdelingen av underfamilier følger Jønsson et al. (2016). Alle norske navn følger Norsk navnekomité for fugl (NNKF) og er i henhold til Syvertsen et al. (2008), med unntak for navn gitt i parentes. Disse har fortsatt ikke fått avklart sitt norske navn og må derfor kun betraktes som beskrivende uttrykk.

Passeriformes, spurvefugler
Passeri, sangfugler
Corvoidea
Corvidae, kråkefamilien
Cissinae
Urocissa
Cissa
C. chinensis, grønnskjære
C. hypoleuca, gulbrystskjære
C. thalassina, smaragdskjære
C. jefferyi, jadeskjære


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cissa i Encyclopedia of Life 
(en) Cissa i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Cissa hos Artsdatabanken 
(en) Cissa hos ITIS 
(en) Cissa hos NCBI 
(en) Kategori:Cissa – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Cissa – detaljert informasjon på Wikispecies
Perisoreus

Perisoreus er én av to slekter i underfamilien Perisoreinae, som inngår i kråkefamilien (Corvidae). Slekten omfatter tre arter.


== Inndeling ==
Inndelingen under følger HBW Alive og er i henhold til dos Anjos & Bonan (2017). Oppdelingen av underfamilier følger Jønsson et al. (2016). Alle norske navn følger Norsk navnekomité for fugl (NNKF) og er i henhold til Syvertsen et al. (2008), med unntak for navn gitt i parentes. Disse har fortsatt ikke fått avklart sitt norske navn og må derfor kun betraktes som beskrivende uttrykk.

Passeriformes, spurvefugler
Passeri, sangfugler
Corvoidea
Corvidae, kråkefamilien
Perisoreinae
Perisoreus
P. canadensis, gråskrike
P. infaustus, lavskrike
P. internigrans, sotskrike
Cyanopica


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Perisoreus i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Perisoreus hos Artsdatabanken 
(sv) Perisoreus hos Dyntaxa 
(en) Perisoreus hos Fauna Europaea 
(en) Perisoreus hos Fossilworks 
(en) Perisoreus hos ITIS 
(en) Perisoreus hos NCBI 
(en) Kategori:Perisoreus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Perisoreus – detaljert informasjon på Wikispecies
Cyanopica

Cyanopica er én av to slekter i underfamilien Perisoreinae, som inngår i kråkefamilien (Corvidae). Slekten omfatter to arter.


== Inndeling ==
Inndelingen under følger HBW Alive og er i henhold til dos Anjos & Bonan (2017). Oppdelingen av underfamilier følger Jønsson et al. (2016). Alle norske navn følger Norsk navnekomité for fugl (NNKF) og er i henhold til Syvertsen et al. (2008), med unntak for navn gitt i parentes. Disse har fortsatt ikke fått avklart sitt norske navn og må derfor kun betraktes som beskrivende uttrykk.

Passeriformes, spurvefugler
Passeri, sangfugler
Corvoidea
Corvidae, kråkefamilien
Perisoreinae
Perisoreus
Cyanopica
C. cooki, (iberiablåskjære)
C. cyanus, blåskjære


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cyanopica i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Cyanopica hos Artsdatabanken 
(en) Cyanopica hos Fauna Europaea 
(en) Cyanopica hos Fossilworks 
(en) Cyanopica hos ITIS 
(en) Cyanopica hos NCBI 
(en) Kategori:Cyanopica – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Cyanopica – detaljert informasjon på Wikispecies
Putten (Nederland)

Putten er en kommune i provinsen Gelderland i Nederland. Kommunens totale areal er 87,45 km² (hvorav 2,41 km² er vann). Den hadde 23 112 innbyggere i 2005.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Offisielt nettsted 
(en) Putten, Gelderland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Aukrug

Aukrug er en kommune i kretsen Rendsburg-Eckernförde i  Schleswig-Holstein. Aukrug består av stedene Bargfeld, Böken, Bünzen, Innien og Homfeld. Den hadde 3 764 innbyggere i 2012.


== Vennskapsby ==
 Sièn i  Burkina Faso


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Aukrug – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Wyk

Wyk (formelt Wyk auf Föhr, frisisk: Wik, a Wik eller Bi a Wik, plattysk: De Wyk eller De Wiek, dansk: Vyk på Før) er den eneste byen på den nord-frisiske øya Föhr i Vadehavet utenfor den tyske kysten. Byen er hovedstad i kommunesammenslutningen Amt Föhr-Amrum i distriktet Nordfriesland i den tyske delstaten Schleswig-Holstein. I 2010 hadde byen et folketall på 4 421 innbyggere. Området dekker en overflate på 8 km².


== Geografi ==
Wyk ligger på øya Föhrs sydøstre del. Byen består av tre bydeler: Sentrum, Boldixum og Südstrand. 


== Historie ==
St. Nicolaikirken fra 1200-tallet er en av Wyks eldste bygninger. Kirken er bygget i romansk stil og ligger i bydelen Boldixum. I perioden 1435-1721 var Föhr delt mellom Danmark og Hertugdømmet Slesvig. Wyk og den østre delen av Föhr tillhørte den gottorpske delen av Hertugdømmet Slesvig. I Wyk sees stadig spor av den danske tiden, i form av danske foreninger og en dansk skole.I 1706 fikk Wyk status som kjøpstad. I 1819 ble det anlagt et sjøbad i Wyk, som dermed er Schleswig-Holsteins eldste badeby. I årene 1842–1847 var kong Kristian VIII av Danmark flere ganger gjest i Wyk, og i 1844 var også den danske forfatteren H.C. Andersen i Wyk på badeferie. På denne tid tok turismen fart, og antallet badegjester økte. I 1910 fikk Wyk byrettigheter.


== Næringsliv ==
Den viktigste næringen i Wyk er turismen. På begynnelsen av 2000-tallet hadde Wyk drøyt 46 000 badegjester hvert år. 
Staden har fergeforbindelse både med Dagebüll på fastlandet, og med naboøya Amrum.


== Bilder ==

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Wyk auf Föhr – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Cat Bi lufthavn

Cat Bi lufthavn (IATA: HPH, ICAO: VVCI) er en flyplass som ligger i Hai Phong, i Vietnam. Flyplassen ble offisielt åpnet 18. mai 1954 og kan betjene 1 780 000 passasjerer i året.Lufthavnen blev udvidet i 2016, dens kapacitet er 4 millioner passagerer om året. Det er den anden vigtige lufthavn i det nordlige Vietnam. Det tjente 1,7 millioner passagerer i 2016.


== Terminaler, selskaper og reisemål ==
Jetstar Pacific Airlines (Ho Chi Minh-byen, Dong Hoi, Da Nang)
Sichuan Airlines (Guangzhou)
Thai Vietjet Air (Bangkok–Suvarnabhumi)
Vietnam Airlines (Ho Chi Minh-byen, Da Nang, Nha Trang)
VietJet Air (Ho Chi Minh-byen, Da Nang, Buon Ma Thuot, Da Lat, Nha Trang, Phu Quoc, Pleiku, Seoul-Incheon)


== Referanser ==
241 (tall)

241 (to hundre og førtien) er det naturlige tallet som kommer etter 240 og kommer før 242.
241 er et oddetall og et primtall. Det er et tvillingprimtall (to påfølgende oddetall som også er primtall) med 239.


== Annet ==
Innen kjemi er Americium-241 den vanligste isotopen av americium, og den brukes blant annet i mange røykdetektorer.
Ska-bandet Reel Big Fish skrev en sang med tittelen «241», med tallet som eneste tekst.
På engelsk brukes tallet 241 som en kortform av «two for one», det vil si to-for-en-tilbud.
Studentersettlementet Fossgården

Fossgården - Norges kristelige studenterbevegelses sociale settlement («Studentersettlementet Fossgården») var et studenthjem og utgangspunkt for veldedig arbeid på Grünerløkka i Oslo. 


== Bakgrunn ==
Studentersettlementet Fossgården var tilknyttet det nasjonale Settlementsforbundet, som var inspirert av den internasjonale settlementsbevegelsen, som igjen tok utgangspunkt i en engelsk idé om hvordan kristne studenter kunne finne et meningsfullt fellesskap i å bo og drive veldedig arbeid sammen.Settlementsbevegelsen startet i 1880-årene, og nådde sitt høydepunkt i USA og England i begynnelsen av 1920-årene. Det begynte med opprettelsen av Toynbee Hall i London i 1884.


== Fossgården ==
Fossgården var et studenthjem der de om lag 20 beboerne tok del i veldedig arbeid av ulik art. Det ble opprettet en barnehage (kalt «barnekrybbe») i bygningen, særlig med tanke på barna til de kvinnelige arbeiderne på Seilduksfabrikken som lå like i nærheten. Videre drev Fossgården mødreklubb, klubb for bydelens gamle og klubber for barn i ulike aldre. Studentene var videre speiderledere og tilbød friundervisning i ulike fag. Eiendommen Fossgården ble solgt i 1964 etter at de fleste av Universitetets fakulteter var flyttet opp til Blindern. Flyttingen gjorde det for tungvint for datidens studenter å bo på Grünerløkka.
Studentersettlementet ble grunnlagt av teologen Simon Michelet i 1919 eller 1920. I 1924 gikk hans datter Nanna Michelet inn som Studentersettlementets leder.Nanna Michelet ble i 1964 tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull for sitt arbeid som settlementsleder.


== Referanser ==
Nanna Michelet

Nanna Michelet (født 16. juni 1894, død 5. februar 1967) var en norsk agronom og sosialarbeider.


== Familie ==
Nanna Michelet var datter av kvinnesaksforkjemperen Marie Michelet og professor i teologi Simon Michelet. Hun var oppkalt etter sin mormor Nanna Storjohann. Både mormoren og foreldrene var tilhengere av at kvinner skulle ta del i samfunnslivet, og var alle tre aktive innen veldedighetsarbeid og avholdsbevegelsen.
Nanna hadde to søstre: den eldre Bolette (Bodhild) Christine og den yngre Julie (Caroline Julie Magdalene). Bolette giftet seg i 1912 med den tyske presten Theodor Eduard Burkhardt og flyttet til Tyskland. Julie Michelet ble i 1925 ansatt ved The Art Institute of Chicago, og i 1931 opplyste jubileumsskriftet som ble utgitt i anledning 50-årsjubileet for farens studentkull, at Julie da hadde stillingen som «Keeper of Muhammedan Art» ved museet.


== Utdanning ==
Nanna Michelet studerte ved Landbrukshøyskolen på Ås, og ble i 1916 Norges første kvinnelige landbrukskandidat.


== Sosialarbeider ==
Nanna Michelets far grunnla i 1920 det såkalte «Studentersettlementet» i Fossgården på Grünerløkka i daværende Kristiania.. I 1924 gikk Nanna inn som Studentersettlementets leder.


== Bibliografi (utvalg) ==
Christian Müller : 17.4.1904 - 8.2.1933, Oslo (1934): et minneskrift om sosialarbeideren Christian Müller


== Utmerkelser og æresbevisninger ==
Nanna Michelet ble tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull i 1964 for sitt arbeid som settlementsleder.


== Referanser ==
240 (tall)

240 (to hundre og førti) er det naturlige tallet som kommer etter 239 og før 241. Det er et partall og et sammensatt tall med flere divisorer enn noe tall under det. Det er også et semiperfekt tall fordi summen av enkelte av divisorene, som 12 + 48 + 60 + 120, er lik 240.


== Annet ==
240 volt var tidligere vanlig i norske stikkontakter før 230 volt tok over.
Det gikk 240 pence på et pund i Storbritannia før desimaliseringen i 1971.
Biler som har brukt 240 som modell inkluderer Datsun, Mercedes, Nissan og Volvo.
Brede Borgen

Brede Borgen (født 10. mars 1915, død 11. mai 2005) var en norsk fotballspiller og -trener som vant seks NM i fotball som spiller og trener for Skeid


== Spiller ==
Han spilte for Skeid, der han i 1932 ble kretsmester, og siden 1936 var utpå for A-laget. Han scoret i finalen av Norgesmesterskapet i fotball for herrer 1939 da de tapte 1–2 for Sarpsborg.  Året efter ble det nok et tap i finalen. Men så vant de Norgesmesterskapet i fotball for menn 1947 med Brede på laget.


== Trener ==
Borgen gikk så over til å være trener for Frigg Oslo Fotballklubb 1948–50, laget kvalifiserte seg nesten for Hovedserien. Så fulgte Vålerenga IF 1952–53 som ga opprykk, før han gikk til moderklubben.  De vant Norgesmesterskapet i fotball for menn 1954, Norgesmesterskapet i fotball for menn 1955 og Norgesmesterskapet i fotball for menn 1956. Altså tre år på rad. Så fulgte et par år for Strømmen Idrettsforening 1958–59 og så tre år med SFK Lyn som ga opprykk. Fra 1963 trente han Skeid igjen, og det ga umiddelbart Norgesmesterskapet i fotball for menn 1963. Borgen var trener også da laget vant Norgesmesterskapet i fotball for menn 1974.  Omkring 1968 trente han Fredrikstad Fotballklubb.


== I det private ==
I det private var han soussjef (personalsjef) på Den Norske Remfabrikk frem til 1978 da han gikk over i en revisorstilling i et annet firma inntil han pensjonerte seg i 1985.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Brede Borgen – Transfermarkt (manager) 
(en) Brede Borgen – WorldFootball.net 
(no) Brede Borgen – Norges Fotballforbund
Løpekråker

Løpekråker (Podoces) er én av sju slekter i underfamilien Corvinae, som inngår i kråkefamilien (Corvidae). Slekten omfatter fire arter.


== Inndeling ==
Inndelingen under følger HBW Alive og er i henhold til dos Anjos & Bonan (2017). Oppdelingen av underfamilier følger Jønsson et al. (2016). Alle norske navn følger Norsk navnekomité for fugl (NNKF) og er i henhold til Syvertsen et al. (2008), med unntak for navn gitt i parentes. Disse har fortsatt ikke fått avklart sitt norske navn og må derfor kun betraktes som beskrivende uttrykk.

Passeriformes, spurvefugler
Passeri, sangfugler
Corvoidea
Corvidae, kråkefamilien
Corvinae
Garrulus
Zavattariornis
Ptilostomus
Podoces, løpekråker
P. hendersoni, mongolløpekråke
P. biddulphi, hvithaleløpekråke
P. panderi, turkestanløpekråke
P. pleskei, iranløpekråke
Pica
Nucifraga
Corvus


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) løpekråker i Global Biodiversity Information Facility 
(no) løpekråker hos Artsdatabanken 
(en) løpekråker hos ITIS 
(en) løpekråker hos NCBI 
(en) Kategori:Podoces – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Podoces – detaljert informasjon på Wikispecies
Sjur T. Øvsthus

Sjur Torbjørnson Øvsthus (født 17. desember 1886 død 5. april 1970) fra Norheimsund i Hordaland var en norsk felemaker. Han var født på gården Øvsthus like ved vegen opp til Steinsdalsfossen. Husene med grunnmur ble flyttet til Grønevollen på andre sida av Steinsdalselva og det var her han vokste opp.
Øvsthus lærte å spille da han var 6 år og spilte til dans første gangen da han var 11 år. I 1901 ble han kjent med Ola Mosafinn og det var han som ble Sjur sin læremester. Da Sjur skulle reise til Ola på Voss første gangen ble han ledsaget av sin eldre bror. Reisa begynte med båt fra Norheimsund til Granvin og de gikk til fots til Voss. Det ble mange turer for Sjur, men også noen turer for Ola til gården Grønevollen. Sjur Helgeland lærte bort lydarslåtten «Budeiene på Vikafjell» til Øvsthus og dette er det lydopptak av.I 1906 reiste han til Telemark. Her lærte han mye om produksjon av hardingfeler og ble kjent med flere slåtter etter Torkjell Haugerud, Gunnulf Borgen og broren Hallvor Borgen.
Øvsthus laget sine egne hardingfeler i perioden 1906 til 1938. Han produserte 3 tyskfeler og over 100 hardingfeler.


== Litteratur ==
Alf Borge: «Spelemenn frå Hardanger og Voss. B. 3». 1996
Alf Borge: «Spelemenn frå Hardanger og Voss. B. 4». 1997
Nils Årekol: «Dans no ropte fela: Kvemmingen og spelemenn frå Kvam: fjordaslåttar og fjordaspelemenn». 1996 ISBN 8299403707
Henrik Skeie: «Spelemannen og bureisingsmannen Sjur T. Øvsthus» et hefte utgitt i 1977.


== Eksterne lenker ==
Bok: Spelemenn frå Hardanger og Voss. B. 3
Bok: Spelemenn frå Hardanger og Voss. B. 4
Bok: Dans no ropte fela
Bok: Hardanger spelemannslag 50 år : 1948–1998
Hardanger og Voss Museum: Haringfele laga av Sjur T. Øvsthus
Sjur Helgeland - Budeiene på Vikafjellet60°22′15″N 6°06′17″Ø
Nucifraga

Nucifraga (nøttekråker) er én av sju slekter i underfamilien Corvinae, som inngår i kråkefamilien (Corvidae). Slekten omfatter fire arter.


== Inndeling ==
Inndelingen under følger HBW Alive og er i henhold til dos Anjos & Bonan (2017). Oppdelingen av underfamilier følger Jønsson et al. (2016). Alle norske navn følger Norsk navnekomité for fugl (NNKF) og er i henhold til Syvertsen et al. (2008), med unntak for navn gitt i parentes. Disse har fortsatt ikke fått avklart sitt norske navn og må derfor kun betraktes som beskrivende uttrykk.

Passeriformes, spurvefugler
Passeri, sangfugler
Corvoidea
Corvidae, kråkefamilien
Corvinae
Garrulus
Zavattariornis
Ptilostomus
Podoces, løpekråker
Pica
Nucifraga (nøttekråker)
N. columbiana, konglekråke
N. caryocatactes, nøttekråke
N. hemispila, (sørnøttekråke)
N. multipunctata, kashmirnøttekråke
Corvus


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nucifraga i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Nucifraga hos Artsdatabanken 
(sv) Nucifraga hos Dyntaxa 
(en) Nucifraga hos Fauna Europaea 
(en) Nucifraga hos Fossilworks 
(en) Nucifraga hos ITIS 
(en) Nucifraga hos NCBI 
(en) Kategori:Nucifraga – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nucifraga – detaljert informasjon på Wikispecies