Kantongatan

Kantongatan med tilhørende bebyggelse er et historisk område vest for Drottningholms slottspark på Lovön, Stockholms län. Området ble anlagt som et mønstersamfunn på midten av 1700-tallet på initiativ av Lovisa Ulrika og hennes ektemann Adolf Fredrik. På 1700-tallet ble det lille brukssamfunnet kun kalt Drottningholms Hall- och Manufakturrätt og her skulle forskjellige manufakturer jobbe uten laugstvang. Da lå bygningene tett samlet og på eldre kart vises en reguleringsplan som et enkelt rutenett. Etter hvert ble flere hus flyttet eller revet og det ble mer rom mellom husene. Ved senere flyttinger har symmetrien delvis blitt gjenskapt. Kantons  brukssamfunn regnes også som et av forbildene for den svenske hagebyen.Fra Kantongatens nordre del fantes det fram til begynnelsen av 1900-tallet en direkte tilfartsvei til slottet. Her lå Grindstugan, også kalt Kantonbommen. Ved Kantongatens søndre del (hus nummer 11) ligger Lilla Kina som ble bygd i 1753, samtidig med det første Kina slott. Kantongatens allé fortsetter i rett linje nordvest for Ekerövägen, hvor den heter Skolallén. På 1750-tallet ble det også anlagt en allé som gikk rett vestover til Lovö kirke, den heter nå Lovö kirkeallé.

På Kanton ble det etablert en produksjon av elegante produkt som finsmedarbeider, blondeknipling og silkeveveri. Til produksjon av slike fikk Lovisa Ulrika  plantet mullbärsträd til oppforing av silkemaskenes. Silkevevere fra Frankrike ble hentet til Sverige for å veve, men produksjonen fungerte ikke særlig bra i det svenske klimaet og ble lagt ned etter ti år.Initiativet til et håndverkssamfunn vitner om Lovisa Ulrikas interesse for håndverk og fremming av det. Manufakturens produkter ble i stor grad brukt til slottets eget behov, blant annet i forbindelse med byggingen av Kina slott. I en tid da kinesisk kultur og kunst var høyeste mote skulle navnet Kanton føre tanken til den kinesiske handelsbyen med samme navn (nå Guangzhou). Bebyggelsen er dog typisk svensk. Under Kantons blomstringtid, som varte til 1767, bodde det i gjennomsnitt 70 til 80 personer i samfunnet. Noen større betydning fikk Kanton aldri som industriell faktor. De fleste anlegg forfalt etter Adolf Fredriks bortgang i 1771.Alle bygninger langs Kantongaten hadde opprinnelig en enhetlig lys farge, som passet for bygninger like ved Drottningholms slott. Man ville gi husene en farge som ga inntrykk av at det var steinhus. I dag finnes et titalls hus bevart, disse er modernisert og bebos av privatpersoner. Hele området inngår siden 1991 i Unescos verdensarv. Bygningene er bygningsminner som eies og forvaltes av Statens eiendomsverk.


== Bygninger i utvalg ==
Husnumreringen telles fra sør til nord.


== Småsted ==
SCB endret i 2015 sin metode for å beregne statistikk for tettsteder og småsteder. Bebyggelsen på Kantongaten tilhører etter denne revisjonen ikke lenger tettstedet Drottningholm, men regnes som en egen småort med småortskod S0228. Bebyggelsen hadde da 59 innbyggere på et areal på 60 dekar.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Malmborg Boo von, red. (1966). Drottningholm: en konstbok från Nationalmuseum. Årsbok för Svenska statens konstsamlingar, 0491-0575 ; 13 (svensk). Stockholm: Rabén & Sjögren. Libris 22784.