jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Rasmus Engers vei (Oslo)

Rasmus Engers vei (1–33B, 2A–56) er en vei på Rødtvet i bydel Grorud i Oslo. Den går fra Rødtvetveien til Apalløkkveien.
Veien fikk navn i 1959 etter Rasmus Enger, som eide Rødtvet gård fra 1894 til 1938.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Rasmus Engers vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 460. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Skådalsveien (Oslo)

Skådalsveien (1A–33F, 75, 2A–36K, 850) er en vei i Skådalen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Gulleråsveien til Svenstuveien, parallelt med Holmenkollbanen. Derfra går den omtrent rett nordover og krysser banen ved Skådalen stasjon. Ved Vettaliveien dreier veien mot nordvest i retning Skådalsbekken, der kjøreveien ender, men veiløpet fortsetter i skogen langs bekken.
Navnet ble vedtatt i 1907, men ble da brukt bare om den nordligste delen, mens delen fra Skådalen stasjon og til Gulleråsen het Dronningsveien.
Skådalen skoler for døve og hørselshemmede (nå del av Statped, tidligere Skådalen kompetansesenter) er i nr. 33. Ellers har veien for det meste villabebyggelse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skådalsveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 516. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Ravnkollbakken (Oslo)

Ravnkollbakken (1–89, 2–76) er en vei på Romsås i bydel Grorud i Oslo. Den går nordover fra Romsåsveien og fortsetter som Sverre Iversens vei etter noen hundre meter.
Veien fikk navn i 1969 etter Ravnkollen, som er på vestsiden av veien. Der lå i sin tid hoppbakken Ravnkollbakken.
Tiurleiken borettslag har adressene Ravnkollbakken 1-14. 


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Ravnkollbakken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 460. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Raukveien (Oslo)

Raukveien (1, 5, 6, 8, 10) er en vei på Manglerud i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Havreveien til Enebakkveien.
Navnet ble vedtatt i 1959. Rauk betyr kornbånd.
Veien har OBOS-blokker fra 1959–60 i Storgården borettslag.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Raukveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 460. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Ravnkroken (Oslo)

Ravnkroken (1A–29E, 2A–76) er en vei på Holmlia i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Ravnåsveien.
Veien fikk navn i 1981 etter husmannsplassen Ravnkroken.
I veien ligger terrasseblokker fra 1983 i Nedre Ranvåsen borettslag samt blokker og rekkehus fra 1982–83 i Storfjellet borettslag (begge OBOS).


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Ravnkroken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 460. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Refstadveien (Oslo)

Refstadveien (4, 6, 35) er en vei på Bjerke i bydel Bjerke i Oslo. Den går Bjerkekrysset til Brobekkveien. På motsatt side av sistnevnte fortsetter veiløpet som  Statsråd Mathiesens vei.
Navnet er brukt siden ca. 1904.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Refstadveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 461. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Vitenskapsåret 1348

Vitenskapsåret 1348 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1348.


== Hendelser ==
7. april - Karlsuniversitetet (Univerzita Karlova, Karlsuniversität, Universitas Carolina) blir grunnlagt av den bøhmiske konge og senere tysk-romerske keiser Karl IV med pavelig tillatelse fra pave Clemens VI fra året før.


== Fødsler ==
23. august - Girolamo Fiocchi, italiensk historiker (død 1437)


== Dødsfall ==
1. juni - Barlaam di Seminara, bysantinsk matematiker, filosof og katolsk biskop (født 1290)
18. juni - Gentile da Foligno, italiensk lege  (født 1272-1290)
7. juli - Giovanni d'Andrea, italiensk jurist (født ca. 1270)
Adh-Dhahabi, akademisk biograf, middelalderfilosof og historiker (født 1274)
Giovanni Villani, italiensk kjøpmann og historiker (født 1276)
Montafoner Schanzenzentrum

Montafoner Schanzenzentrum er et skihoppanlegg ved Tschagguns i dalen Montafon i Østerrike. Det består av fire hoppbakker med størrelse K97 (HS108), K60 (HS66), K35 og K20. Alle bakkene har plastmatter, slik at de også kan brukes i sommerhalvåret. Anlegget ble bygd til European Youth Olympic Festival (EYOF) 2015, som ble arrangert i Vorarlberg i Østerrike og i Liechtenstein. Det er eid av WSV Tschagguns og SC Montafon.
Byggingen av anlegget startet i mars 2013, og anlegget sto ferdig sommeren 2014. Bakkerekorden i K97-bakken er 107 meter, satt av Constantin Schnurr (Tyskland) under kombinertrenn i EYOF 25. januar 2015. I K60-bakken er rekorden 63,5 meter, satt av Tine Bogataj (Slovenia), Clemens Leitner (Østerrike) og František Holík (Tsjekkia), alle under EYOF 30. januar 2015.
Det moderne hoppanlegget er bygd på samme sted som den tidligere 80-metersbakken Zelfenschanze sto. Den ble bygd i 1937 og var i sin tid Østerrikes største hoppbakke. Andreas Däscher (Sveits) hadde der bakkerekorden med 86 meter, satt 12. mars 1950. Zelfenschanze var i bruk til 1960-tallet.
Skihopping ble først introdusert i Montafon i 1909, og flere andre hoppbakker har også eksistert i dalen. De viktigste av dem er Rhätikonschanze, med størrelse ca. K40, som ble bygd i 1930 og ble avløst av Zelfenschanze i 1938, og Ing.-Ohneberg-Schanze (K55), som var i drift fra 1946 til 1974.


== Kilder ==
Skisprungschanzen-Archiv: Tschagguns (Zelfen) (besøkt 13. mars 2015)


== Eksterne lenker ==
Montafon Nordic Sportzentrum
Vitenskapsåret 1290

Vitenskapsåret 1290 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1290.


== Hendelser ==
1. mars – Universitetene i Coimbra og Lisboa, de første i Portugal, og Macerata ble etablert.


== Fødsler ==
Barlaam di Seminara, bysantinsk matematiker, filosof og katolsk biskop (død 1348)
Pierre Bersuire, fransk humanist, historiker og oversetter (død 1362)
Thomas Bradwardine, britisk teolog og matematiker (død 1349)


== Dødsfall ==
Sun-4

Sun-4 var en serie med Unix arbeidsstasjoner og tjenere som ble produsert av Sun Microsystems. De to første modellene ble lansert den 8. juli 1987. Serien hadde VMEbus på samme måte som Sun-3.
Disse datamaskinene introduserte en ny familie med mikroprosessorer. Motorola 68000 serien, som hadde blitt brukt i tidligere modeller fra Sun Microsystems, ble erstattet av deres egen  mikroprosessor SPARC. Dette var en RISC mikroprosessor som var en implementasjon av spesifikasjonen SPARC versjon 7, og den første mikroprosessoren i SPARC-familien.


== Modellene ==
Modellene er listet i omtrentlig kronologisk rekkefølge.

I 1989 sløyfet Sun Microsystems benevnelsen «Sun-4», og nye modeller ble i stedet kalt henholdsvis SPARCstation og SPARCserver. Flere senere modeller ble likevel også tildelt Sun-4 seriens modellnummer. SPARCstation 1 ble f.eks. også kjent som Sun 4/60. Denne praksisen ble faset ut med introduksjonen av SPARCserver 600MP i 1991. Benevnelsen ble likevel fortsatt brukt av ingeniører for å definere den grunnleggende masknare-arkitekturen til alle SPARC-baserte Sun-systemer.
Sun 4/110, 4/150, 4/260 og 4/280 som ble oppgraderte med hovedkortet Sun 4300 (som ble brukt i  SPARCserver 300) ble kalt 4/310, 4/350, 4/360 og 4/380.


== Eksterne lenker ==
The Sun Hardware Reference, Part 1
Sun Field Engineer Handbook, 20th edition
Kunståret 1079

Kunståret 1079 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1079.


== Hendelser ==


== Malerier ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Wen Tong - kinesisk nordlige Song-maler berømt for hans blekkbambusmaleri (født 1019)
Kveinhavre

Kveinhavre (Trisetum subalpestre) er en art i grasfamilien. I Norge vokser den bare noen få plasser i Troms og Finnmark.
Den blir mellom 15–30 cm høy og vokser i glisne tuer. Stråene er glatte, noe som skiller arten fra svartaks (Trisetum spicatum). Kveinhavre vokser på berg med sprut fra fosser og elver og i flomsonen langs større elver.Kveinhavre har hatt forekomster ved tre vassdrag i Nord-Norge: Reisavassdraget i Nordreisa, Alta-Kautokeinovassdraget i Alta/Kautokeino og ved vestre Jakobselva i Vadsø. Over 80 prosent av de kjente, største og mest reproduserende forekomstene ble neddemt eller sterkt redusert ved reguleringen av Alta-Kautokeinovassdraget.Planten finnes også ved bredden av Könkämäälven på grensa mellom Sverige og Finland og langs den svenske Luleälven. Fra de skandinaviske forekomstene er det mer enn 2000 km til de nærmeste funnstedene i Sibir, som er ved bredden av Jenisej og i Sajanfjellene. Arten har en spredt utbredelse i Sibir og er svært sjelden også der. I russisk litteratur brukes ofte det vitenskapelige navnet  Trisetum agrostideum om denne arten.Kveinhavre er fredet i Norge. Den har status sterkt truet i Norsk rødliste for arter 2015.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) kveinhavre i Global Biodiversity Information Facility 
(no) kveinhavre hos Artsdatabanken 
(sv) kveinhavre hos Dyntaxa 
(en) kveinhavre hos NCBI 
(en) kveinhavre hos Panarctic Flora 
(en) kveinhavre hos The International Plant Names Index 
(en) kveinhavre hos Tropicos 
Trisetum subalpestre – detaljert informasjon på Wikispecies
Kunståret 1072

Kunståret 1072 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1072.


== Hendelser ==


== Malerier ==

Guo Xi maler Tidlig vår og Høst i elvedalen


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Referanser ==
Kunståret 1020

Kunståret 1020 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1020.


== Hendelser ==


== Malerier ==


== Fødsler ==
Guo Xi (kinesisk: 郭熙; pinyin: Guō Xī; Wade–Giles: Kuo Hsi), kinesisk landskapsmaler i Shan shui-stil og kunstteoretiker (død 1090)


== Dødsfall ==
Kunståret 1090

Kunståret 1090 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1090.


== Hendelser ==


== Malerier ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Guo Xi (kinesisk: 郭熙; pinyin: Guō Xī; Wade–Giles: Kuo Hsi), kinesisk landskapsmaler i Shan shui-stil og kunstteoretiker (født 1020)


== Referanser ==
Flytegro

Flytegro (Luronium natans) er en sjelden og truet plante i vassgrofamilien.
Den vokser i ferskvann, både bladene og de hvite blomstene flyter på overflaten. Innerst i blomstene er det en gul flekk. Arten var tidligere bare kjent fra én lokalitet, men finnes nå i fem næringsfattige, kalkfattige innsjøer i Nordmarka i Oslo. Planten er i tillegg nyregistrert i dammer ved Larvik. Flytegro er fredet i Norge.
Den blomstrer vanligvis i august.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Flytegro i Encyclopedia of Life 
(en) Flytegro i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Flytegro hos Artsdatabanken 
(sv) Flytegro hos Dyntaxa 
(en) Flytegro hos ITIS 
(en) Flytegro hos NCBI 
(en) Flytegro hos The International Plant Names Index 
(en) Flytegro hos Tropicos 
(en) Kategori:Luronium natans – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Luronium natans – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Luronium natans – detaljert informasjon på Wikispecies
Kunståret 1022

Kunståret 1022 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1022.


== Hendelser ==


== Malerier ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Ibn al-Bawwab – arabisk kalligraf og illuminator (fødselsår ukjent)
Kunståret 1028

Kunståret 1028 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1028.


== Hendelser ==


== Malerier ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Lin Bu - kinesisk poet og kalligraf (født 967)
Kunståret 1027

Kunståret 1027 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1027.


== Hendelser ==


== Malerier ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Fujiwara no Yukinari - japansk kalligraf (shodoka) i Heian-perioden (født 972)
Kunståret 1067

Kunståret 1067 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1067.


== Hendelser ==


== Malerier ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Cai Xiang - kinesisk kalligrafer, vitenskapsmann, og poet (født 1012)
Kunståret 1482

Kunståret 1482 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1482.


== Hendelser ==


== Malerier ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Giovanni di Paolo - italiensk kunstmaler og manuskriptillustratør (født 1399/1403)
Kunståret 1475

Kunståret 1475 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1475.


== Hendelser ==


== Malerier ==
1474-75 – Andrea del Verrocchio asissert av Leonardo da Vinci maler Jesu dåp
ca. 1474-78 – Leonardo da Vinci maler Ginevra de' Benci
ca. 1475-80 – Hans Memling maler Donne triptykon
1475
Leonardo da Vinci maler Bebudelsen
Andrea Mantegna fullfører et tiårs arbeid med fresker i Camera degli Sposi i Palazzo Ducale di Mantova, Lombardia
Hans Memling maler Portrett av en mann med en rosa nellik
ca. 1475
Piero del Pollaiolo fullfører maling Sankt Sebastians martyrium for Pucci-kapellet Santissima Annunziata og hans bror Antonio maler Herkules og Hydra og (sannsynligvis i dette tiåret) Apollo og Daphne
Hans Memling maler Diptykon av Jean de Cellier (Louvre)


== Fødsler ==


== Dødsfall ==

		
		


== Referanser ==
Kunståret 1471

Kunståret 1471 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1471.


== Hendelser ==


== Malerier ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Nōami - japansk kunstmaler og renga poet som var i tjenesten til Ashikaga shogunat (født 1397)
Kunståret 1472

Kunståret 1472 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde personligheter med tilknytning til kunst i 1472.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==

		


== Referanser ==
Kunståret 1474

Kunståret 1474 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1474.


== Hendelser ==


== Verk ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Du Qiong - kinesisk landskapsmaler, kalligraf, og poet under Ming-dynastiet (født 1396)
Kunståret 1421

Kunståret 1421 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1421.


== Hendelser ==


== Malerier ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Nanni di Banco - italiensk billedhugger fra Firenze (født ca. 1384)
Kunståret 1427

Kunståret 1427 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1427.


== Hendelser ==


== Verk ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Gentile da Fabriano - italiensk maler kjent for sin deltagelse innen den internasjonale gotiske stilen (født ca. 1370-1375)
Kunståret 1425

Kunståret 1425 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde personligheter med tilknytning til kunst i 1425.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Referanser ==
Kunståret 1422

Kunståret 1422 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1422.


== Hendelser ==


== Verk ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Conrad von Soest - tysk gotisk maler (født 1370)
Kunståret 1426

Kunståret 1426 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde personligheter med tilknytning til kunst i 1426.


== Virksom ==
fl.: 1426–1452 – Xie Huan (?1370–?1452), kinesisk kunstmaler fra tidlig i Ming-dynastiet


== Dødsfall ==
Hubert van Eyck - flamsk maler og eldre bror av Jan van Eyck (født 1366)


== Referanser ==
Kunståret 1424

Kunståret 1424 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1424.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Lluís Borrassà - spansk gotikk maler (født 1350-1360)
Mariotto di Nardo, italiensk maler (født ca. 1365)
Kunståret 1272

Kunståret 1272 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1272.


== Hendelser ==


== Malerier ==


== Fødsler ==
Cao Zhibai – kinesisk maler og bibliofil fra Yuan-dynastiet (død 1355)


== Dødsfall ==
Bipolar Integrated Technology

Bipolar Integrated Technology var en produsent av halvledere, med sete i Beaverton, Oregon. Selskapet solgte produkter implementert med transistorer av typen Emitter-coupled logic. Det ble grunnlagt i 1983 av tidligere ingeniører fra selskapene Floating Point Systems, Intel og Tektronix. Selskapet ble senere omdøpt til BIT Inc..
Deres første produkt var en koprosessor for flyttall. Senere produserte de B500 SPARC ECL, en mikroprosessor av typen SPARC som ble benyttet av Floating Point Systems. De produserte også mikroprosessoren R6000 ECL, som ble benyttet i minimaskiner fra MIPS Technologies.
Selskapet gikk også inn i teleommunikasjonsmarkedet med utstyr for Asynchronous Transfer Mode og svitsjer for Ethernet. Selskapet ble i 1996 oppkjøpt av PMC-Sierra
Kunståret 1222

Kunståret 1222 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1222.


== Hendelser ==


== Maleri ==


== Fødsler ==
Gong Kai kinesisk regjeringsembetsmann og seinere amatørmaler (død 1307)


== Dødsfall ==
LSI Corporation

LSI Corporation var et IT- og elektronikkselskap med base i San Jose, California. Selskapet ble grunnlagt i 1981 under navnet LSI Logic. Selskapet produserte halvledere og programvare som akselererte lagring i nettverkstrafikk i datasentere, mobile nettverk og klient-datamaskiner.Den 6. mai 2014 ble LSI Corporation kjøpt opp av Avago Technologies for 6,6 milliarder dollar.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) LSI Corporation – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
SPARCstation 2

SPARCstation 2 eller SS2 (kodenavn: Calvin) er en arbeidsstasjon med SPARC mikroprosessorer, som blir solgt av Sun Microsystems. Den er basert på arkitekturen sun-4c og er implementert i en pizzaboks form faktor.


== Spesifikasjoner ==


=== CPU ===
40MHz Cypress CY7C601 CPU - 28.5 MIPS, TI TMS390C601A FPU - 4.2 MFLOPS. Den eneste kjente oppgraderingsprosessor var Weitek 80MHz "SPARC POWER µP" (power-up).


=== Dataminne ===
SPARCstation 2 kan konfigureres med inntil 128 MB dataminne:  64 MB på hovedkortet og 64 MB ekstra ved å bruke et spesielt 32 MB SBus minnekort med et annet datterkort med 32 MB. 16 minnebanker på hovedkortet kan enen fylles med 1 MB SIMM og gi 16 MB, eller med 4 MB SIMMs for 64 MB. Standard 30 pinners SIMM kan brukes hvis de bruker paritetsbit og er 80 ns eller raskere.


=== Harddisker ===
SPARCstation 2 bruker et standard 50 pinners SCSI-grensenitt og kan huse to stk 3 1/2" harddisker. SS2 leveres også med en spesiell 1.44 MB floppy disk med automatisk utskyvning av disketter.


=== Nettverk ===
Der er en Ethernet port for Attachment Unit Interface på kortet, som kan suppleres med SBus-kort.


== Referanser ==
Emil Ferdinand Rode

Emil Ferdinand Rode (født 20. juli 1852 i Halden, død 31. januar 1921 i Kristiania) var en norsk lege som ble den første privatpraktiserende lege i Mosjøen og som fikk priser for sin forskning på gynekologi.   Det var under Lofotfisket i 1879 at han startet sitt virke på Nordlands kyst og bidro til å bekjempe den tyfusepidemi som rådet i Mosjøen samme høst. Han var den første som hadde slått seg ned som privat lege, men ble raskt ansatt som distriktslege i Vefsn.  Han ble i 1882 etterfulgt av Harald Arnold Fredrik Amadeus Fearnley.  
Rode var sønn av Hans Henrik Albert Rode (1818–1865) og Harriet Emilia Trepka (1824), datter av sjøfareren Emil Ferdinand von Trepka (1788–1859)[1] Faren var en offiser som senere ble tollkasserer i Kristiansund.
Etter sitt examen artium i 1870 og examen philosophicum i 1871 tok han en cand.med. i 1877. Rode hadde så studert kvinne- og barnesykdommer under et forskeropphold i Stockholm. Etter å i 1883 ha flyttet tilbake til Kristiania og vært privat-praktiserende med sommerengasjement ved Modum Bad og gjentatte opphold ved fødselsklinikker i München, Praha, Leipzig, Dresden, London, Würzburg, København og Berlin, kunne han i 1886 innkassere H.K.H. Kronprinsens gullmedalje for avhandlingen «De forandringer som genitalia undergaar efter en fødsel, og betydningen af samme ved retsmedicinsk undersøgelse».  Han fortsatte å publisere vitenskapelige avhandlinger innen gynekologi. Den 13. desember 1912 fikk han St. Olavs Orden. Samme året måtte han slutte som lege på grunn av dårlig syn.Emil ble i 1879 gift med Inga Marie Caroline Sundt (1853–1881) som var datter av fabrikkeier Johan Lauritz Sundt (1828–89) av Sundt (slekt) og Mathiane Trepka (1825–1901). Emil og Ingas datter Harriet Emilie von Trepka Rode (1880–1967) var gift med senere riksantikvar Harry Fett (1875–1962). Sønnen Johan Lauritz Sundt Rode (1881) ble overrettssakfører. Etter Ingas død i 1881 giftet Emil seg igjen i 1884 i Frankfurt am Main med sin svigerinnen Ragna Louise Drejer Sundt (1857–1909) som heller ikke ble gammel. De ble foreldre til idrettslederen Leif Sundt Rode (1885–1967). Emil og Ragna stiftet i 1909 «Doktor Emil Rode og hustru Ragna Rodes legat».


== Referanser ==
Regnbueveien (Oslo)

Regnbueveien (1–31, 2–32) er en vei på Teisen i bydel Alna i Oslo. Den går fra Solvang sykehjem (i nr. 2, vest for Spektrumveien) til Fjellhus allé.
Navnet ble vedtatt i 1940.
Veien har blokker i Teisen borettslag samt et rekkehus i Rimveien borettslag.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Regnbueveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 462. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Rektorhaugen (Oslo)

Rektorhaugen (1–53, 2) er en vei på Nordberg (i grenseområdet mot Tåsen) i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går parallelt med Kaj Munks vei og krysser Lersolveien. Både østenden og vestenden av veien ender blindt.
Veien fikk navn i 1951 etter haugen på friområdet med samme navn. Dette igjen er muligens oppkalt etter en rektor på Berg videregående skole, eller det kan være en forvanskning av et ord for or.
En annen teori er at stedet opprinnelig ble kalt "Retterhaugen", og at haugen ble brukt til henrettelser i eldre tid.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Rektorhaugen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 462. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Rimveien (Oslo)

Rimveien (1A–13, 2–8) er en vei på Teisen i bydel Alna i Oslo. Den går fra Teisenveien til Duggveien. Veien danner sammen med Fjellhus allé yttergrense for Fjellhus hageby.
Navnet ble vedtatt i 1940.
Nr. 1 er et av tre rekkehus i Rimveien borettslag. For øvrig har veien småhusbebyggelse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Rimveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 465. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Ringnesveien (Oslo)

Ringnesveien (3–23, 2–50) er en omtrent 680 meter lang vei på Rommen i bydel Stovner i Oslo. Den går mer eller mindre parallelt med Haavard Martinsens vei og har forbindelse med denne og resten av veinettet via Ellefs vei.
Veien fikk navn i 1968 etter brødrene Ellef og Amund Ringnes, som grunnla Ringnes Bryggeri.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Ringnesveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Ringshusstubben (Oslo)

Ringshusstubben (1–7, 2–6) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Ringshusveien til Bernt Knudsens vei.
Veien fikk navn i 1952 etter husmannsplassen Ringshus (gnr./bnr. 158/7) under Søndre Hellerud. Den lå i nr. 3 og ble revet i 1974.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Ringshusstubben». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 466. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.