jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Austliveien (Oslo)

Austliveien (25-29, 30-34) er en vei på Røa i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Aslakveien. Veien har hatt navnet siden 1944, men den betegnet da en lengre vei som gikk østover fra Vækerøveien og svingte sørover ved Søndre Rød gård. Midtstykket ble imidlertid utskilt som egen vei i 1983, og i 2013 fikk den nordligste delen navnet Tore Hals Mejdells vei. Nummereringen i det som gjenstår av Austliveien, bærer preg av dette.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (A)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Aslakveien (Oslo)

Aslakveien (1-35, 6-28) er en vei på Røa i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går østover fra Myrhaugen, og etter å ha krysset Ostadalsveien dreier den sørover ved Porfyrveien for så å ende i Ostadalsveien lenger sør.
Veien fikk navn i 1937 etter Aslak Hanssøn (1798–1875), som eide Søndre Rød gård. fra 1816.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (A)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Aschehougs vei (Oslo)

Aschehougs vei (1-37, 2-22) er en vei på Grefsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går østover fra Kjelsåsveien og dreier mot nord etter å ha passert Liaveien. Så ender den som blindvei ved bo- og behandlingssenteret NKS Grefsenlia , som ligger i nr. 37.
Veien fikk navn i 1915 etter Torkel Halvorsen Aschehoug, som også har fått Professor Aschehougs plass oppkalt etter seg.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (A)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Askeladdveien (Oslo)

Askeladdveien (1-9, 2-32) er en vei i Ullevål hageby i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går parallelt med Sognsveien fra Vålveien til Eventyrveien, like vest for Damplassen. Tidligere utgjorde den en del av Sognsveien, som altså hadde et litt annet løp.
Veien fikk navn i 1925 etter Espen Askeladd. I området finnes også flere andre veier med eventyrnavn.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (A)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
India under Asiamesterskapet i friidrett 1993

India deltok under Asiamesterskapet i friidrett 1993 som ble arrangert i 1993 i Manila på Filippinene. Utøvere fra India tok åtte medaljer under mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
GBR Athletics
Aslaug Vaas veg (Oslo)

Aslaug Vaas veg (3–13, 2–18) er en vei på Voksen skog i bydel Vestre Aker i Oslo. Den begynner og slutter i Nils Collett Vogts vei, som slynger seg oppover åsen.
Veien fikk navn i 1977 etter dikteren Aslaug Vaa. I området finnes også mange andre veier med navn etter norske diktere.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (A)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Aspehaugveien (Oslo)

Aspehaugveien (1-33, 2-12) er en vei på Holmen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Holmenkollveien til Arnebråtveien. 
Veinavnet ble vedtatt i 1928.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (A)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Avstikkeren (Oslo)

Avstikkeren (5-15, 2A-2K) er en vei på Lambertseter i bydel Nordstrand. Den går som blindvei nordøstover fra Steinspranget.
Navnet ble vedtatt i 1957, men utbyggingen i veien skjedde først senere. De to Selvaag-blokkene i nr. 5-15 tilhører OBOS-borettslaget Avstikkeren (sammen med de to blokkene i Steinspranget 50A-D). På motsatt side av veien er tre rekkehus i nr. 2 (til sammen 11 leiligheter).


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (A)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Axel Flinders vei (Oslo)

Axel Flinders vei (1-15, 2-12) er en vei på Nordseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei østover fra Ekebergveien.
Veien fikk navn i 1968 etter høyesterettsadvokat Axel Flinder (1894–1964), som hadde en rekke kommunale tillitsverv.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (A)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Axel Huitfeldts vei (Oslo)

Axel Huitfeldts vei (1-13, 2-16) er en vei på Nordstrand i Oslo. Den går fra Midttunveien til Furubråtveien.
Veien fikk navn i 1917 etter overrettssakfører Axel Huitfeldt (1847–1901), som var bosatt på Kastellet og ivret for skisport.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (A)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
1993 i India

Begivenheter i året 1993 i India.


== Statsledere ==
Indias president – Shankar Dayal Sharma
Indias statsminister – P. V. Narasimha Rao


== Hendelser ==
9. mars - All Parties Hurriyat Conference blir dannet i Kashmir.
12. mars - En serie med bombeangrep, som trolig var forårsaket av figurer fra underverden, ryster landet finanshovedstad Bombay, og dreper rundt 260 mennesker.
9. april – Gjengen til Veerappan Trapped benyttet en landmine til å sprenge en buss med 33 politimenn og sivile og er blitt kjent som Palar-bombeattentatet.
24. mai – Veerappan og hans gjeng dreper 6 polismenn nær Rangaswamy vaddu, M.M.Hills, Karnataka.
30. september – Et jordskjelv i Killari, Maharashtra, dreper over 10 000 mennesker.
Mulayam Singh Yadav blir valgt til førsteminister for Uttar Pradesh for andre gang.


== Fødsler ==
19. januar - Yogeshvar Modak, fotograf
6. januar - Prarthana Modak, lærer
23. april - Akrit Jaswal, barnelege
30. mai - Aswin A, matematiker


== Dødsfall ==
5. april - Divya Bharti, skuespiller (født 1974)
3. august - Chinmayananda, spirituell leder (født 1916)
19. august - Utpal Dutt, skuespiller, regissør og forfatter (født 1929)
29. november - J. R. D. Tata, franskfødt indisk flyger og forretningsmann som ble Indias første pilot med flysertifikat (født 1904)
Arun Joshi, romanforfatter (født 1939)
Ram Nath Kak, veterinær og forfatter (født 1917)
Musikkåret 1990

Musikkåret 1990 er en oversikt over utgivelser, hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til musikk i 1990.


== Hendelser ==
Ultima-festivalen blir grunnlagt, men avholder ikke sitt første arrangement før i 1991.


=== Første kvartal ===


=== Andre kvartal ===
14. april: Sámi Grand Prix arrangeres for første gang i Kautokeino.Vinnere i klassen sang: Ellen og Magnus Voulab (Sáve).
Vinner i klassen tradisjonell joik: Johan Anders M. Eira.


=== Tredje kvartal ===


=== Fjerde kvartal ===


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Årets album ==


== Årets hits og singler ==


== Priser og konkurranser ==


=== Melodi Grand Prix ===
Melodi Grand Prix 1990


=== Eurovision Song Contest ===
Eurovision Song Contest 1990


== Referanser ==
Musikkåret 1991

Musikkåret 1991 er en oversikt over utgivelser, hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til musikk i 1991.


== Hendelser ==
Gruppen Vamp fra Haugesund blir etablert av Øyvind Staveland, Torbjørn Økland, Jan Ingvar Toft og Carl Øyvind Apeland.
The John Persen's Guide To The Orchestra blir urfremført av Stavanger Symfoniorkester.


=== Første kvartal ===
17. februar: NRK avlyser Melodi Grand Prix 1991 som skulle ha vært arrangert 16. mars. Juryformann Pål Veiglum begrunnet avgjørelsen med «lav kvalitet og manglende originalitet» blant de 140 innsendte bidragene.
30. mars: Sámi Grand Prix arrangeres for andre gang i Kautokeino.Vinner i klassen sang: Marit Elisabeth Hætta Øverli.
Vinnere i klassen tradisjonell joik: Anders Nils og Johan Mikkel Eira.


=== Andre kvartal ===
4. mai: Svenske Carola vinner Eurovision Song Contest 1991 i Roma med «Fångad av en stormvind»


=== Tredje kvartal ===
Ultima-festivalen avholder sine første arrangementer.


=== Fjerde kvartal ===


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Årets album ==


== Årets hits og singler ==


== Priser og konkurranser ==


=== Melodi Grand Prix ===
NRK avlyser Melodi Grand Prix 1991 på grunn av «lav kvalitet» på de innsendte bidragene. I stedet håndplukket gruppa Just 4 Fun og låten «Mrs. Thompson» til år representere Norge i den internasjonale finalen.


=== Eurovision Song Contest ===
Eurovision Song Contest 1991


== Referanser ==
Musikkåret 1992

Musikkåret 1992 er en oversikt over utgivelser, hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til musikk i 1992.


== Hendelser ==
Ural mono-festivalen arrangeres for første gang i Ufa.
21. mars: Merethe Trøan vinner Melodi Grand Prix i Oslo Spektrum med låten «Visjoner».
18. april: Sámi Grand Prix arrangeres for tredje gang i Kautokeino.Vinner i klassen sang: Audhild Valkeinen.
Vinnere i klassen tradisjonell joik: Anders Nils og Johan Mikkel Eira.9. mai: Irland og Linda Martin vinner Eurovision Song Contest i Malmö med låten «Why Me?». Norge blir nummer 18 av 23 deltakere.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Årets album ==


== Årets hits og singler ==


== Priser og konkurranser ==


=== Melodi Grand Prix ===
Melodi Grand Prix 1992


=== Eurovision Song Contest ===
Eurovision Song Contest 1992


== Referanser ==
Musikkåret 1993

Musikkåret 1993 er en oversikt over utgivelser, hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til musikk i 1993.


== Hendelser ==


=== Første kvartal ===
6. mars: Silje Vige vinner Melodi Grand Prix i Chateau Neuf med låten «Alle mine tankar».


=== Andre kvartal ===
10. april: Sámi Grand Prix arrangeres for fjerde gang i Kautokeino.Vinner i klassen sang: Ann-Mari Andersen.
Vinnere i klassen tradisjonell joik: Marit Gaup Eira.
Áillohaš musikkpris ble utdelt til Mari Boine.15. mai: Irland og Niamh Kavanagh vinner Eurovision Song Contest på hjemmebane med sangen «In Your Eyes». Norge blir nummer fem.


=== Tredje kvartal ===


=== Fjerde kvartal ===


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Årets album ==


== Årets hits og singler ==


== Priser og konkurranser ==


=== Melodi Grand Prix ===
Melodi Grand Prix 1993


=== Eurovision Song Contest ===
Eurovision Song Contest 1993


== Referanser ==
Musikkåret 1994

Musikkåret 1994 er en oversikt over utgivelser, hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til musikk i 1994.


== Hendelser ==


=== Første kvartal ===
26. mars: Bettan og Jan Werner Danielsen vinner Melodi Grand Prix i Oslo Spektrum med låten «Duett».


=== Andre kvartal ===
2. april: Sámi Grand Prix arrangeres for femte gang i Kautokeino.Vinnere i klassen sang: Inger Marie Gaino Nilut og Niko Valkeapää.
Vinner i klassen tradisjonell joik: Anders Aslak N. Eira.
Áillohaš musikkpris ble utdelt til Johan Anders Bær.30. april: Irland vinner Eurovision Song Contest for tredje år på rad med «Rock 'n' Roll Kids» av Paul Harrington og Charlie McGettigan. Norge blir nummer seks.


=== Tredje kvartal ===


=== Fjerde kvartal ===


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Årets album ==


== Årets hits og singler ==


== Priser og konkurranser ==


=== Melodi Grand Prix ===
Melodi Grand Prix 1994


=== Eurovision Song Contest ===
Eurovision Song Contest 1994


== Referanser ==
Musikkåret 1995

Musikkåret 1995 er en oversikt over utgivelser, hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til musikk i 1995.


== Hendelser ==


=== Første kvartal ===


=== Andre kvartal ===
1. april: Gruppa Secret Garden vinner Melodi Grand Prix med «Nocturne».
15. april: Sámi Grand Prix arrangeres for sjette gang i Kautokeino.Vinner i klassen sang: Niko Valkeapää.
Vinner i klassen tradisjonell joik: Anders Aslak N. Eira.
Áillohaš musikkpris ble utdelt til Ole Larsen Gaino.13. mai: Norge vinner Eurovision Song Contest i Dublin med «Nocturne».


=== Tredje kvartal ===


=== Fjerde kvartal ===


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Årets album ==


== Årets hits og singler ==


== Priser og konkurranser ==


=== Melodi Grand Prix ===
Melodi Grand Prix 1995


=== Eurovision Song Contest ===
Eurovision Song Contest 1995


== Referanser ==
Musikkåret 1996

Musikkåret 1996 er en oversikt over utgivelser, hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til musikk i 1996.


== Hendelser ==


=== Første kvartal ===
30. mars: Elisabeth Andreassen vinner Melodi Grand Prix med låten «I evighet»


=== Andre kvartal ===
6. april: Sámi Grand Prix arrangeres for syvende gang i Kautokeino.Vinner i klassen sang: Nils Henry «Nicko» Buljo.
Vinner i klassen tradisjonell joik: Anders Aslak N. Eira.
Áillohaš musikkpris tildeles Wimme Saari.18. mai: Norge og NRK arrangerer Eurovision Song Contest 1996 i Oslo Spektrum. 23 land deltar, og Irland vinner med «The Voice», framført av Eimear Quinn. Norge og Elisabeth Andreassen kommer på andreplass.


=== Tredje kvartal ===


=== Fjerde kvartal ===


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Årets album ==


== Årets hits og singler ==


== Priser og konkurranser ==


=== Melodi Grand Prix ===
Melodi Grand Prix 1996


=== Eurovision Song Contest ===
Eurovision Song Contest 1996


== Referanser ==
Musikkåret 1997

Musikkåret 1997 er en oversikt over utgivelser, hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til musikk i 1997.


== Hendelser ==


=== Første kvartal ===
8. februar: Tor Endresen vinner Melodi Grand Prix i Oslo med låten «San Francisco».
29. mars: Sámi Grand Prix arrangeres for åttende gang i Kautokeino.Vinnere i klassen sang: Anne Inger Eira og Marit Susanne Utsi.
Vinner i klassen tradisjonell joik: Marit Gaup Eira.
Áillohaš musikkpris tildeles Roger Ludvigsen.


=== Andre kvartal ===
3. mai: Storbritannia vinner Eurovision Song Contest i Dublin med gruppa Katrina and the Waves og låten «Love Shine a Light». Norge kommer sist med null poeng.


=== Tredje kvartal ===


=== Fjerde kvartal ===


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Årets album ==


== Årets hits og singler ==


== Priser og konkurranser ==


=== Melodi Grand Prix ===
Melodi Grand Prix 1997


=== Eurovision Song Contest ===
Eurovision Song Contest 1997


== Referanser ==
Musikkåret 1998

Musikkåret 1998 er en oversikt over utgivelser, hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til musikk i 1998.


== Hendelser ==
28. februar: Lars A. Fredriksen vinner Melodi Grand Prix med låten «All I Ever Wanted (Was You)».
11. april: Sámi Grand Prix arrangeres for niende gang i Kautokeino.Vinner i klassen sang: Anja Vesterheim.
Vinner i klassen tradisjonell joik: Nils Jørgen Utsi.
Áillohaš musikkpris tildeles Inga Juuso.9. mai: Israel vinner Eurovision Song Contest i Birmingham med Dana International og låten «Diva». Norge blir nummer 8 av 25 deltakere.
Juni: VG og NRK arrangerer for første gang VG-lista Topp 20-konserten som årlig avholdes på Rådhusplassen i Oslo og andre utvalgte steder i Norge.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Årets album ==


== Årets hits og singler ==


== Priser og konkurranser ==


=== Melodi Grand Prix ===
Melodi Grand Prix 1998


=== Eurovision Song Contest ===
Eurovision Song Contest 1998


== Referanser ==
Musikkåret 1999

Musikkåret 1999 er en oversikt over utgivelser, hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til musikk i 1999.


== Hendelser ==


=== Første kvartal ===
27. februar: Stig van Eijk vinner Melodi Grand Prix med «Living My Life Without You».


=== Andre kvartal ===
3. april: Sámi Grand Prix arrangeres for tiende gang i Kautokeino.Vinner i klassen sang: Anja Vesterheim.
Vinner i klassen tradisjonell joik: Berit Anne O. Kemi.
Áillohaš musikkpris tildeles Iŋgor Ántte Áilu Gaup.29. mai: Sverige vinner Eurovision Song Contest med Charlotte Nilsson og «Take Me to Your Heaven». Norge blir nummer 14 av 23 deltakere.


=== Tredje kvartal ===
Over Kors og Krone – John Persens helaftens orkesterverk blir urfremført under åpningen av Ultimafestivalen.


=== Fjerde kvartal ===


== Fødsler ==


== Dødsfall ==

		
		


== Årets album ==


== Årets hits og singler ==


== Priser og konkurranser ==


=== Melodi Grand Prix ===
Melodi Grand Prix 1999


=== Eurovision Song Contest ===
Eurovision Song Contest 1999


== Referanser ==
Musikkåret 2000

Musikkåret 2000 er en oversikt over utgivelser, hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til musikk i 2000.


== Hendelser ==


=== Første kvartal ===
4. mars: Gruppa Charmed vinner Melodi Grand Prix med låten «My Heart Goes Boom».


=== Andre kvartal ===
22. april: Sámi Grand Prix arrangeres for 11. gang i Kautokeino.Vinner i klassen sang: Marit Susanne Utsi.
Vinner i klassen tradisjonell joik: Lars Ánte Kuhmunen.
Áillohaš musikkpris tildeles Sančuari.13. mai: Danske Olsen Brothers vinner Eurovision Song Contest med låten «Fly on the Wings of Love».


=== Tredje kvartal ===


=== Fjerde kvartal ===


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Årets album ==


== Årets hits og singler ==


== Priser og konkurranser ==
Melodi Grand Prix 2000
Eurovision Song Contest 2000
Spellemannprisen 2000 (utdelt i 2001)


== Referanser ==
Musikkåret 2001

Musikkåret 2001 er en oversikt over utgivelser, hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til musikk i 2001.


== Hendelser ==


=== Første kvartal ===
24. februar: Låten «On My Own», framført av Haldor Lægreid, vinner Melodi Grand Prix i Oslo Spektrum.


=== Andre kvartal ===
14. april: Sámi Grand Prix arrangeres for 12. gang i Kautokeino.Vinnere i klassen sang: Sofia och Anna (Sofia Jannok og Anna Kärrstedt).
Vinner i klassen tradisjonell joik: Anfissa Aguejeva.
Áillohaš musikkpris tildeles Johan Sara jr.12. mai: Estland vinner Eurovision Song Contest i København med låten «Everybody», framført av Tanel Padar, Dave Benton og 2XL. Norge kommer på delt sisteplass.


=== Tredje kvartal ===


=== Fjerde kvartal ===


== Dødsfall ==

		
		
		


== Årets album ==


== Årets hits og singler ==


== Priser og konkurranser ==
Melodi Grand Prix 2001
Eurovision Song Contest 2001
Spellemannprisen 2001 (utdelt i 2002)


== Referanser ==
Thomas Alvin Wettergreen

Thomas Alvin Wettergreen (født 1961 på Uranienborg i Oslo) er en norsk tennisspiller, trener og arrangør. 
Han startet med tennis som 12-åring, og var topp 10 som junior i Norge klasse under 18 år. Wettergreen spilte for Oslo Tennisklub frem til 1984. Debuterte på OTKs førstelag i 1980 som 19 åring, med spillere som Frithjof Prydz, Tom Opsahl, John Erik Rustad og Henrik Lindeman. 
Han har spilt for flere klubber bl.a Holmenkollen Tennisklubb og Jar T.K. 
Wettergreen ble Norgesmester elite lag med Jar Tennisklubb som spiller og kaptein i 2000 og 2001. Han har vunnet 22 NM-titler i single og double og har internasjonalt deltatt en rekke ganger i VM, EM og Nordiske mesterskap som spiller og kaptein for Norge. I 2006 ble det bronse i Europamesterskapet i tennis i Seefeld, både i single og double. Han har vunnet internasjonale turneringer og vært ranket som nr 72 i verden i sin klasse. 
Han er medlem av International Club (IC) og har vært president for Norske Tennisveteraner i fire år fra 2007-2011.
Politricks

Politricks er det andre studioalbumet til det norske bandet Einar Stray Orchestra. Plata ble spilt inn i Albatross og Parachute Studio i Oslo, produsert av Hasse Rosbach, og ble sluppet august 2014 på Riot Factory. Album ble gitt ut i Europa via Sinnbus Records og Rough Trade. 


== Sporliste ==
«Honey» – 8:10
«Politricks» – 3:40
«Pockets Full of Holes» – 4:11
«Thrasymachus» – 4:43
«For the Country» – 3:26
«Aleksander» – 3:59
«Montreal» – 3:54
«Qualia» – 6:46
«Envelope» – 3:5


== Medvirkende ==


=== Einar Stray Orchestra ===
Einar Stray – vokal, tangenter, gitar, fløyte, perkusjon, låtskriver, tekniker, arrangement
Lars Fremmerlid – trommer, perkusjon, beats, tangenter, gitar, vokal, tekniker, arrangement
Simen Aasen - bass, perkusjon, gitar, banjo, vokal, låtskriver, tekniker, arrangement
Ofelia Østrem Ossum – cello, tangenter, vokal, tekniker, arrangement
Hanna Vik Furuseth – fiolin, vokal, tekniker, arrangement


=== Øvrige ===
Heiða Karine Jóhannesdóttir Mobeck – tuba
Torstein Lavik Larsen - trompet
Henrik Munkeby Nørstebø – trombone
Hasse Rosbach – theremin, tangenter, vibrafon, mellotron, space echo, tekniker, produsent
Sjur Lyseid - stjernestøv på Qualia
Nick Terry - miksing
Morgan Nicolaysen - mastering
Simen Sandbæk Skari - artwork


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Otto Johan Tandefelt

Otto Johan Tandefelt (født 13. april 1782 i Sysmä i Voipala i Finland) var en finlandssvensk straffedømt. Han døde høyst sannsynlig i Amerika.
Han var en nøkkelskikkelse under lynsjingen av Axel von Fersen den 20. juni 1810 i Stockholm. Han var den som ble kjent ansvarlig for selve drapet; han skal ha hoppet opp og ned på Fersens brystkasse.
Etter noen års fengsling på Nya Älvsborgs festning ble han benådet av kong Karl XIII av Sverige, og han emigrerte senere til Amerika under navnet Pettersson.
Han var nevø til Adolf Tandefelt.


== Referanser ==
Bergsnevtunnelen

Bergsnevtunnelen er en 730 meter lang tunnel på fylkesvei 78 i Vefsn kommune på Helgeland i Nordland. Tunnelen ble åpnet 7. november 2014 sammen med Åsentunnelen, som en del av en ny veitrasé mellom Mosjøen og Leirfjord.


== Se også ==
Veitunneler i Norge


== Referanser ==
Åsentunnelen (Vefsn)

Åsentunnelen er en 230 meter lang tunnel på fylkesvei 78 i Vefsn kommune på Helgeland i Nordland. Tunnelen ble åpnet 7. november 2014 samtidige med Bergsnevtunnelen, som en del av en ny veitrasé mellom Mosjøen og Leirfjord.


== Eksterne lenker ==
Statens vegvesen veikart
François-Marie Raoult

François-Marie Raoult (født 10. mai 1830 i Fournes-en-Weppes i departement du Nord, død 1. april 1901 i Grenoble) var en fransk kjemiker som gjorde seg berømt gjennom sine studier av til væskeblandinger og deres damptrykk. Hans resultat ble formulert i det som nå kalles for Raoults lov. Selv om den ikke er eksakt riktig, spiller den en viktig rolle i fysikalsk kjemi og dets anvendelser. Han utviklet også tre andre såkalte lover: Loi de la tonométrie, Loi de l'ébulliométrie og Loi de la cryométrie.


== Vitenskapelig biografi ==
Raoult ble fysikklærer i Reims i 1853 og fortsatte med å undervise i fysikk og matematikk ved  forskjellige andre gymnas  i årene etterpå. I 1863 mottok han en doktorgrad i Paris for sine undersøkelser av energetiske forhold i voltasøylen. Han viste at den kjemiske energien i søylen var forskjellig fra den elektriske energien som ble produsert. Dette resultatat ble først forstått noen år senere med etableringen av begrepet fri energi i en slik prosess.
Etter enda noen år i forskjellige stillinger, ble han i 1867 ansatt ved Universitetet i Grenoble med ansvar for undervisningen i kjemi på tross av at hans bakgrunn var innen fysikk. Tre år senere ble han fast ansatt som full professor i kjemi. I den stillingen ble han resten av livet.
Arbeidet hans her gikk nå over til fysikalsk kjemi og spesielt utforskning av egenskapene til væskeløsninger. Et viktig bidrag ble publisert i 1878 der han viste hvordan frysepunktet til en væske ble redusert ved oppløsning av et annet stoff i den. Han fant en enkel sammenheng mellom denne frysepunktsnedsettelsen og molvekten av det tilsatte stoffet.
Dette arbeidet fortsatte han i de følgende årene. Ved å oppløse forskjellige stoffer i vann og i organiske løsningsmiddel og deretter måle forandringen i damptrykket, kunne han i 1887 publisere det som senere er blitt kalt Raoults lov. Den sier at reduksjonen av trykket er den samme for alle tilsatte stoff og proporsjonal med molfraksjonen til denne. Selv om den har begrenset gyldighet, har den stor praktisk betydning og gjorde Raoult etterhvert viden kjent. Loven er eksakt riktig for en ideell væskeblanding og kan da lett utledes ved bruk av termodynamikk.
Raoults oppdagelser ble grunnlag for videreutvikling av Jacobus Henricus van ’t Hoff, Wilhelm Ostwald og andre kjemikere til støtte for hypotesen om  elektrolytisk dissosiasjon i løsninger. Videre ble Raoults depresjonsmetode for frysepunktet enda mer matnyttig etter at den var blitt ytterligere forbedret av  Ernst Otto Beckmann og ble en standardteknikk for bestemmelse av molekularvekt av organiske substanser.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
François-Marie Raoult, biography, Encyclopedia.com.
François-Marie Raoult, Raoult's law, This Month in Physics, APS.