Neunkirchen (Østerrike)

Neunkirchen er med sine 12 376 innbyggere (pr. 1. januar 2014) hovedstad i distriktet Neunkirchen, Østerrike. Byen ligger i det såkalte Industrieviertel i regionen Steinfeldt i den sørøstlige delen av Niederösterreich. Elva Schwarza renner gjennom byen.


== Nabokommuner ==
Til Neunkirchen grenser i nordøst St. Egyden am Steinfeld, i øst Breitenau, i sørøst Natschbach-Loipersbach, i sør Wartmannstetten og i vest Ternitz og Würflach.


== Byområdet ==
Bykommunen omfatter følgende tre tettsteder (innbyggertall pr. 31. oktober 2011 i parentes ):

Neunkirchen (10.867) med bydelene Innere Stadt (sentrum), Tal, Steinplatte, Mühlfeld, Au, Steinfeld, Lerchenfeld, Blätterstraßensiedlung
Mollram (627)
Peisching (755)


== Historie ==

Neunkirchen er en av de eldste bosetningene i Wienbekkenet. Arkeologiske funn viser at det allerede i stein- og bronsealderen var menneskelig tilstedeværelse i det nåtidige byområdet. En keltisk gravplass fra midtre eller senere La-Tène-periode viser at byen har vært sammenhengende bebygd siden ca 150–15 f. Kr. På denne gravplassen, ved dagens Josef-Berr-Gasse, ble det mellom 1921 og 1928 (og også i 1964) avdekt 13 graver og gjort rike arkeologiske funn. Flere av funnene er utstilt i Städtisches Museum Neunkirchen (Neunkirchen bymuseum).
I det som i dag er byens sentrum var det fra ca 30 til 400 e. Kr en stor romersk bosetning. På grunn av beliggenheten ved den viktige romerske forbindelsesvegen mellom Donauområdet og Alpene (dagens Blätterstrasse), utviklet det seg her et økonomisk knutepunkt. Det romerske navnet for «Neunkirchen» er ikke kjent. 
Allerede fra tidlig middelalder (fra det 9. århundret) oppsto det igjen en betydelig bosetning med en stor sognekirke som omtales første gang i 1094. Det er denne kirken som har gitt byen dens navn. Beskrivelsen «bei der niuwen kirchen» («ved den nye kirken») ble etter hvert til «Neuenkirchen» og endelig «Neunkirchen». Før Wiener Neustadt ble etablert var Neunkirchen regionens økonomiske og handelsmessige sentrum.
I andre halvdel av 1400-tallet raste krigene mot tyrkerne som da hadde rykket inn i Steiermark og Kärnten. For å finansiere krigføringen ble jødiske eiendommer beslaglagt, og i 1496 ble jødene tvunget vekk fra Neunkirchen. Ved Mühlplatz 2 ble det i 1998 funnet murfragmenter fra den middelalderske synagogen. 
I 1631 ble minoritter-klosteret Neunkirchen grunnlagt av grev Hoyos, som hadde tilhørighet og eiendom i distriktet. I de påfølgende tiårene ble dette klosteret både et tilfluktsted for befolkningen, men også et forsvarsverk mot osmanske angrep. Likevel ble stedet erobret og ødelagt i 1683. Klosteret og kirken forble intakt på tross av en brann som i 1752 nesten utraderte hele stedet. 
Kolera- og pestepidemier på 1700-tallet rammet Neunkirchen hardt. Trefoldighetssøylen på torget er reist som minnesmerke over denne tiden. I det 19. århundre opplevde Neunkirchen en betydelig industrialisering, blant annet som følge av fabrikketablerere fra det franskspråklige Sveits. En kirkebrann 1. juli 1907 gjorde store skader, men kirken ble gjenoppbygd i årene 1908/09. 
7. august 1920 fikk Neunkirchen bystatus. Neunkirchen hadde også et jødisk samfunn som ble oppløst som følge av den nasjonalsosialistiske maktovertakelsen i 1940. Synagogen i Neunkirchen ble først revet i 1984. 
I 1960 ble «Blätterstraßensiedlung» (byområdet nord for «Südbahn») lagt inn under Neunkirchen. I 1969 ble også kommunene Mollram og Peisching lagt til Neunkirchen.


== Befolkning ==
Kilde: Statistik Austria
Etter en sterk vekst i folketallet i siste tredel av 1800-tallet og første tiår av 1900-tallet, kulminerte innbyggertallet i Neunkirchen i 1910 med et høydepunkt på 12 920. Etter dette tidspunktet avtok folketallet gradvis. Særlig tydelig var denne tendensen i årene rundt 2. verdenskrig (fra 1939 til 1953 - 5,9 %), men den fortsatte også (i lavere tempo) gjennom etterkrigstiden. Bare mellom 1961 og 1971 ble det registrert en beskjeden folketallsvekst på 1,2 %. Med 10 216 innbyggere nådde befolkningen i 1991 det laveste nivå siden 1900. Siden da har det imidlertid blitt registrert en vekst i folketallet på 7,9 %, noe som skyldes overskudd i migrasjonsbalansen (+ 9,8 %), mens fødselsraten fortsatt er negativ (- 1,9 %).


=== Religion ===
Ifølge data fra folketellingen i 2001 er 60,7 % av befolkningen romersk-katolske, 5,5 % protestanter og 0,6 % ortodokse kristne. 13,1 % er muslimer mens 17,1 % av befolkningen ikke bekjente seg til noen religion. 
Av sentrale gudshus kan nevnes den romersk-katolske sognekirken Mariä Himmelfart og den protestantiske kirken. Sistnevnte (bygd 1862/63) er det eldste gudshus i Niederösterreich planlagt og bygd som evangelisk kirke.


== Politikk ==

Borgermester er Herbert Osterbauer (ÖVP), viseborgermester er Martin Fasan (Grüne). Kommunestyret består av 37 medlemmer valgt ved kommunevalget 25. januar 2015, og satt sammen på følgende måte:


== Handelsstedet Neunkirchen ==
Industriens tilbakegang de siste tiårene har forvandlet bybildet nokså dramatisk. I forbindelse med rehabiliteringen av det sentrale torget på 1990-tallet ble det lagt til rette for forretningsdrift i sentrum uten at det dermed skulle forstyrre den historiske atmosfæren. Ved bygrensen mot Ternitz har handelsområdet «Am Spitz» blitt etablert. Et kjøpsenter i indre by ble i 2011 ferdigstilt på området til den tidligere skruefabrikken.
I de senere årene har foreningen «aktive Wirtschaft Neunkirchen» (aktiv forretningsdrift i Neunkirchen) lansert «Lange Einkaufsnacht» (lang handelsnatt) med underholdning og utvidede åpningstider i butikkene.


== Kultur og severdigheter ==


=== Museer og kultursenter ===
Städtisches Museum Neunkirchen (Bymuseum Neunkirchen)
Motorradmuseum (Motorsykkelmuseum)
Kulturzentrum Am Stiergraben (Kultursenter)


=== Byggverk ===
Den romersk-katolske sognekirken Mariä Himmelfart
Rådhuset
Trefoldighetssøylen
Den evangeliske sognekirken
Byens sentrale torg med bygårder fra 17./18. århundre


=== Parker ===
Stadtpark (bypark)
Spitalspark mellom sykehuset og elva Schwarza


=== Gravlunder ===
Neunkirchen Gravlund: Ved den østlige utfartsveien (Peischinger Straße)
Gravlund for landkommunene: «Landgemeindenfriedhof» (Mühlfeldstraße)
Jødisk gravlund Neunkirchen: I nærheten av jernbanestasjonen
Sovjetisk gravlund: overfor sykehuset i Spitalspark


== Økonomi og infrastruktur ==


=== Trafikk ===
Byen er et viktig trafikknutepunkt i sørlige Niederösterreich. Beliggenheten ved den gamle handelsvegen fra Wien (Semmering–Kärnten–Triest, Adria), har  medvirket til at økonomien i Neunkirchen alltid har vært preget av trafikk og handel.
Neunkirchen er forbundet med hovedvegnettverket via S6 Semmering Schnellstrasse, med A2 Süd Autobahn (Knoten Wr. Neustadt, avkjøring Neunkirchen Ost) og B17 Wiener Neustädter Straße. Blätterstraße som strekker seg fra Neunkirchen i nordøstlig retning over Weikersdorf til Bad Fischau kan påvises helt tilbake til romertiden.
Busstasjonen i Neunkirchen er plassert like i sentrum på Minoritenplatz. 
Det er også enkel forbindelse med tog fra Bahnhof Neunkirchen N.Ö. Til Wien Südbahnhof er reisetiden ca 45-50 mintter. Jernbanestasjonen, med det offisielle navnet Neunkirchen NÖ, har adresse Bahnstraße 49. Stasjonen har to plattformer. Plattform 1/2 benyttes i hovedsak av tog i retning Semmering/Bruck an der Mur, mens plattform 3/4 vanligvis har avgang for tog i retning Wiener Neustadt/Wien.


=== Handel og butikker ===
Butikker og innkjøpsmuligheter har tradisjonelt vært konsentrert til bykjernen (ved Hauptplatz og Holzplatz, Triesterstraße, Fabriksgasse, Wienerstraße). Handelsområdet «Am Spitz» ved bygrensen i retning Ternizt har siden 1990-årene blitt skrittvis utbygd med storskala-forretninger (supermarkeder, elektrohandel, byggvareforretninger, diverse bilforhandlere med verksteder, kontorbygg m.m.).
På området til den tidligere Brevillier & Urban skruefabrikk er det i bysentrum reist et kjøpsenter, «Pamoramapark».


=== Medier ===
Niederösterreichische Nachrichten – Lokalutgave for distriktet Neunkirchen
«Die neue Gemeindestube» (Den nye kommunestua) – Kunngjøringsblad for bykommunen Neunkirchen
Gratisaviser: «Der Monat im Bezirk Neunkirchen», «Bezirksblatt Neunkirchen»


=== Offentlige tjenester ===
Som distriktshovedstad er alle sentrale offentlige myndigheter representert i byen, blant annet en distriktsdomstol, et skattekontor og et sykehus med 395 sengeplasser. Også distriktstrygdekasse, politistasjon, arbeidsformidling, redningstjeneste og et frivillig brannkorps .


== Utdanning ==


=== Barnehager ===
I alt sju offentlige barnehager i tillegg til Pater-Kolbe-Kindergarten (den katolske menighetens barnehage).


=== Skoler ===
Grunnskole Steinfeld, grunnskole Mühlfeld, grunnskole Peisching

Videregående skole, Schoellerstraße
Videregående skole, Augasse
Gymnas Neunkirchen, Otto-Glöckelweg 2
Bundeshandelsakademie und Bundeshandelsschule (handelsskole), Schillergasse
Helse- og omsorg og sykepleieskole, Wienerstraße
Spesialpedagogisk senter, Dittrichstraße 12
Yrkesskole Neunkirchen, Triesterstraße 67


=== Andre utdanningsinstitusjoner ===
Musikkskole Neunkirchen, WIFI, Volkshochschule-Volksbildungsverein Neunkirchen, Kultursentrum ved Steiergraben (galleri, bibliotek)


== Sport und fritid ==
Rekreasjonssenter: Bade-, sauna- og massasjeanlegg nær byparken.
Laufstrecke Föhrenwald: Med støtte fra Sparkasse Neunkirchen ble det for noen år siden anlagt flere løpebaner med forskjellig lengde (1,3 km/3 km/6 km/8,9 km)
Neunkirchen speidergruppe har eksistert siden 1928
Klatresenter: I Wienerstaße (NSW-Gebäude) er det en liten klatrehall for «Boulderclimbing». I 2013 ble det innredet nok en Boulderhall ved rekreasjonssenteret.


== Kjente personer med tilknytning til byen ==
Alfons Maria Stickler, kardinal i den katolske kirke.
Christian Fuchs, landslagsspiller i fotball.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Neunkirchen, Lower Austria – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Neunkirchen, Lower Austria – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Landsbyen Mollrams hjemmeside
Den romersk katolske menigheten i Neunkirchen
Den evangeliske menigheten i Neunkirchen
schlot.at: Luftfoto over byen 1928 og bykart fra 1926 med viktige industribedrifter avmerket.