jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Dokkveien (Oslo)

Dokkveien er en vei eller gate i Vika i bydel Frogner i Oslo. Veien er som en forlengelse av Cort Adelers gate over tilførselsrampen til Festningstunnelen og nedover mot Aker Brygge. Biltrafikken må snu i en snuplass nær hovedinngangen til Aker brygge (ved Stranden), mens trikkesporene fortsetter nordøstover forbi Vestbanestasjonen, Brynjulf Bulls plass og Rådhusplassen.


== Historie ==
Navnet er fra 1874, men gateløpet er lagt om flere ganger gjennom årene. Opprinnelig gikk veien i sikksakk gjennom det nåværende Aker Brygge-området. Fortsettelsen vestover fra Akers mekaniske verksted het Stubben og forbandt Dokkveien med Munkedamsveien. På enkelte kart er nordøstenden mot Vestbanestasjonen avmerket som Stranden.
I 1918–20 ble det oppført ny stasjonsbygning for lokaltrafikk ved Vestbanen, og sporområdet ble lagt om. Etter dette svingte Dokkveien seg rundt lokalstasjonsbygningen (nå: Mellomstasjonen) og gikk i en bue gjennom det området der det nå er elbilparkering, og opp mot Munkedamsveien. I denne perioden inngikk Dokkveien  i E18.
I forbindelse med byggingen av Festningstunnelen ble traseen lagt om på nytt, og veien går nå som beskrevet innledningsvis.
Terminalbygget på Aker Brygge har tidligere hatt adresse Dokkveien 1, men har i dag adresse Stranden 1. Ingen bygninger har nå adresse Dokkveien.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Dokkveien


== Historiske bilder ==
Alena Kánová

Alena Kánová (født 29. mars 1980 i Liptovský Mikuláš) er en slovakisk funksjonshemmet bordtennisspiller og rullestolcurlingspiller. Hun har vunnet både Paralympics, VM og EM som bordtennisspiller, og har 4.-plass fra VM i 2012 som fremste internasjonale meritt i rullestolcurling, der hun har vært lead på det slovakiske landslaget siden 2011. 


== Idrettskarriere ==
Kunkelová vant sin første EM-medalje i bordtennis ved EM 1997 i Stockholm, der hun fikk sølv i lag sammen med Mária Pillárová. Året etter fikk hun individuelt sølv ved VM 1998 i Frankrike, der hun tapte finalen for tyske Monica Bartheidel. Ved EM i 1999 fikk hun gull individuelt, og sølv i lagkonkurransen, igjen sammen med Mária Pillárová.Ved Paralympiske sommerleker 2000 i Sydney vant hun gull, etter å ha slått japanske Satoko Fujiwara i finalen. Hun fikk sølv individuelt ved EM 2001, her tapte hun finalen mot Stephanie Mariage fra Frankrike. I 2002 ble hun verdensmester, da hun vant TT2-klassen ved VM 2002 i Taipei, etter å ha slått Monica Bartheidel 3-0 i finalen. Hun fikk også 2.-plass i lagkonkurransen, klasse 4, sammen med Maria Pillarova.Hun kom på 3.-plass ved Paralympiske sommerleker 2004, og vant lagkonkurransen ved EM 2005, sammen med Mária Pillárová. Ved VM 2006 kom hun på 2.-plass, her tapte hun for kinesiske Li Qian i finalen. Ved EM 2007 i Kranjska Gora vant hun individuelt gull. 
Ved Paralympiske sommerleker 2008 spilte hun seg igjen fram til finalen, men tapte for Qian Li, og fikk 2.-plass, og ved EM 2009 vant hun TT2-klassen individuelt. Hun møtte Qian Li igjen i finalen i VM 2010 i Gwangju, og tapte denne, slik at hun kom på 2.-plass.Kunkelová var reserve ved kvalifiseringskonkurransen for VM i rullestolcurling 2011, men Slovakia kom på 6.-plass i kvalifiseringen, og ble ikke kvalifisert til VM 2011. Hun var lead da Slovakia vant kvalifiseringskonkurransen for VM i rullestolcurling 2012, og laget ble dermed kvalifisert til VM 2012. Der spilte de seg fram til bronsefinalen, men tapte denne 4-7 for Kina, og endte på 4.-plass. 
Hun deltok i bordtennis ved Paralympiske sommerleker 2012 i London, og fikk bronse i TT2-klassen. 
Ved VM i rullestolcurling 2013 kom Slovakia på 7.-plass. Hun var igjen lead ved Paralympiske vinterleker 2014 i Sotsji i Russland, der det slovakiske laget kom på 6.-plass. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Profil hos Slovakias paralympiske komité
Profil hos WCF
Profil hos Sotsji 2014 Paralympics Arkivert 20. mars 2014 hos Wayback Machine.
Hallvard Eggset

Hallvard Eggset (født 28. juli 1915, død 5. oktober 1999) var en norsk bonde og langrennsløper fra Alvdal med NM-seier. 
Han gikk for Alvdal Idrettslag. I 1939 satte han ny rekord i Birkebeinerrennet (først avviklet i 1932) med tiden 4.09.05, han vant da klassen 20 til 32 år. Han seiret også i Trysilfemtien (avholdt mellom 1930 og 1963). Eggset fikk sølvmedaljen på 15 km under NM på ski 1946, et knapt minutt bak Arve Ulseth fra Åmot. På 50 km, avvikla hjemme i Alvdal, ble han nummer seks og på 30 km nummer ni. Også i Holmenkollen ble han nummer seks på femmila. I 1947-sesongen gikk han helt til topps på NM-femmila, med sluttida 3.43.07 var han over seks minutter før nestemann på resultatlista, vinneren fra året før, Thorleif Vangen (1920–1996).I 1948 tok Eggset andreplassen på femmila under ski-NM og i Holmenkollen. I NM ble han slått av Magnar Estenstad (1924–2004) med vel tre minutter, men den største prestasjonen for sesongen var Femmila i Holmenkollen. Eggset ble slått av den sterke svensken Harald Eriksson (født 1921) med to minutter og 25 sekunder, men hadde over fem minutter bedre sluttid enn nest beste nordmann.
Eggset var utdannet både på folkehøgskole og på landbruksskole. I det private var han gårdbruker fra han overtok heimgården Eggset i 1946 til 1980 da neste generasjon overtok. Han var også lokalpolitiker for Venstre og medlem av kommunestyret fra 1956 til 1963. Utover å ha vært distriktstaktsmann for Landbruksbanken i Nord-Østerdal var han styremedlem i Alvdal Bondelag og med i landsstyret for Norsk Sau og Geitavlslag.


== Meritter ==
Norgesmesterskapet på ski 1938 på Mo i Rana:  Femteplass på 30 km
Norgesmesterskapet på ski 1940 på Raufoss: Seier på 4x10 km stafett for Nord-Østerdal sammen med Kristian Lillegjelten (1914–1999) fra Os i Østerdalen, John Strickert fra Brekken og Annar Ryen (1909–1985) fra Dalsbygda
Norgesmesterskapet på ski 1946: Sølvmedalje på 18 km
Norgesmesterskapet på ski 1947: Gullmedalje på 50 km på Gjøvik
Norgesmesterskapet på ski 1948: Sølvmedalje på 50 km på Lillehammer


== Referanser ==
Gimle terrasse (Oslo)

Gimle terrasse (1-9, 2-14) er en gate på Gimlehøyden i bydel Frogner i Oslo. Gaten skrår nordvestover fra Sophus Lies gate, krysser Fritzners gate ved den amerikanske kirken, dreier rett vest og krysser Thomas Heftyes gate før den ender i en blindvei.
Gimlenavnet kommer av den løkken som en gang var her. Løkkehuset står fortsatt og har adresse nr. 1. For øvrig består bebyggelsen av en rekke tomannsboliger fra 1912 og statstjenestemannsboliger fra 1920-tallet samt en bygård fra 1919 som senere er ombygget.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (G)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
1-2-3

1-2-3 kan referere til:

Land Of 1000 Dances
1-2-3 (bensinstasjon)
Lotus 1-2-3


== Se også ==
123 (tall)
2012 VP113

2012 VP113 er et transneptunsk objekt og en sannsynlig kandidat til statusen som dvergplanet. Objektet ble oppdaget 5. november 2012 med National Optical Astronomy Observatory's 4-meter Víctor M. Blanco Telescope ved Cerro Tololo Inter-American Observatory. Oppdagelsen ble kunngjort 26. mars 2014.Objektet har en absolutt størrelsesklasse på 4.1, og en diameter på mellom 315 og 460 km. Dette er omkring halvparten av diameteren til  Sedna.2012 VP113 kan være et medlem av den hypotetiske Oorts sky. Det er det fjerneste objektet som har blitt registrert i solsystemet, og har et perihelion på 80.6 AE. Aphelion er hele 446 AE. Bare fire andre kjente objekter i solsystemet har periphelion større enn 47 AE: 90377 Sedna (76 AE), 2004 XR190 (51 AE), 2010 GB174 (48 AE) og 2004 VN112 (47 AE).


== Referanser ==
Bæivasgiedde fjellstue

Bæivasgiedde fjellstue er en ubetjent ødestue 65 km sør for Karasjok nær elva Karasjokka. På eiendommen ligger Bæivasgiedde kapell. Et av rommene i fjellstua er forbeholdt presten til bruk under kirkehelgene om vinteren. Det er én årlig gudstjeneste i kapellet på Maria budskapsdag som markerer når flyttsamene begynner å flytte til sommerbeite. Ingen har vært fastboende i området, men stedet ligger sentralt til i vinterbeiteområdene for en rekke Karasjoksamer. Kapellet ble innviet i 1915. Dagens fjellstue er fra 1959 og er den tredje i rekken. 
Statsbygg skriver Bæivasgiedde, men Statens kartverk staver navnet: Beaivvašgieddi. Fjellstua er i Statsbudsjettet definert som en ikke inntektsgivende eiendom.
Hjørungavåggata (Oslo)

Hjørungavåggata (1-3, ingen partallsadresser) er en gate på Skarpsno i bydel Frogner i Oslo. Den går mellom Tostrups gate og Nobels gate (like før denne krysser Drammensveien).
Gaten fikk sitt navn i 1901 etter slaget ved Hjørungavåg (986).
Langs gaten er det bygårder fra forskjellige deler av 1900-tallet.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Hjørungavåggata». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 246. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (H)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Falcão

Alessandro Rosa Vieira, bedre kjent som Falcão, (født 8. juni 1977) er en brasiliansk futsalspiller.


== Eksterne lenker ==
(en) Falcão – FIFA 
(en) Falcão – PlaymakerStats.com 
Offisielt nettsted
(en) Alessandro Rosa Vieira (Falcão) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Lambrechts’ gate (Oslo)

Lambrechts’ gate (1–7, 2–8) er en gate på Frogner i Oslo. Den går mellom krysset Frognerveien/Vestheimgata og Bygdøy allé.
Gaten fikk sitt navn i 1901 etter høyesterettsjustitiarius  Morten Diderik Lambrechts.Alle partallsadressene er i den bygården som også har adresse Bygdøy allé 25, tegnet av Syver Nielsen og oppført i 1915.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Lambrechts’ gate
Park Sung-chul

Park Sung-chul eller Pak Song-chol (født 2. september 1913 i Gyeongju i Korea, død 28. oktober 2008) var statsminister i Nord-Korea fra 1976 til 1977. Han var også utenriksminister fra 1959 til 1970.


== Referanser ==
Behrens’ gate (Oslo)

Behrens' gate (5-7, 2-8) er en gate på Frogner i Oslo. 
Den går mellom Oscars gate og Niels Juels gate, og krysser Skovveien på sin vei. Mellom Oscars gate og Skovveien er det gatetun. Pullerter litt sørøst for Skovveien hindrer gjennomkjøring.
Gaten fikk sitt navn i 1896 etter korpioneren Johan Diederich Behrens
Bebyggelsen langs gaten er leiegårder fra byggeboomen i 1898–1900. De er tegnet av Georges Heinecke (nr. 2), Carl Konopka (nr. 4 og 6), Carl Michalsen (nr. 5 og 7) og Carl Aaman (nr. 8).


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
Artemisia.no beskriver flere av gårdene i gaten
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (B)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Arve Ulseth

Arve Ulseth (født 28. september 1909, død 2. mars 1979) var en norsk langrennsløper fra Åmot med NM-seier.
Ulseth ble nummer fire på NM-tremila 1946 i Drammen. Senere i mesterskapet ble han norsk mester på 18 km med sluttiden 1.04.30, han slo dermed sølvvinneren Hallvard Eggset med 58 sekunder. Senere i sesongen tok han i Alvdal bronsemedaljen på femmila i NM på ski, slått med over fem og et halvt minutt av vinneren, Thorleif Vangen. Ulseth revansjerte seg i Holmenkollen, der han vant Femmila i Holmenkollen og Vangen ble bare nummer to. Ulseth, som normalt representerte «Østerdalslaget» (Østerdølenes lag i Oslo), la opp etter 1947-sesongen.


== Meritter ==
Norgesmesterskapet på ski 1940 på Raufoss
Andrepremie (sølv) på 30 km
Norgesmesterskapet på ski 1946
Fjerdepremie på 30 km og
Førstepremie (gull) på 18 km
Tredjepremie (bronse) på 50 km
4x10 km stafett:  Førstepremie (gull) for laget "Oslo" sammen med Eldar Hagen, Bjarne Solvang og Thorleif Vangen
Holmenkollrennene: Femtepremie i 1940
Femmila i Holmenkollen: Seier i 1947


== Referanser ==
Anisocerini

Anisocerini er en gruppe av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).


== Utseende ==
Middelsstore, brokete fargede trebukker. Kroppen er påfallende kort og bred. Antennene er lengre enn kroppen og har ofte påfallende hårdusker på noen av leddene.


== Utbredelse ==
Gruppen er utbredt i Sør- og Mellom-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Polyphaga Emery, 1886
Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825
Stammen Anisocerini J. Thomson, 1860
Slekten Acanthotritus White, 1855
Slekten Anisocerus Lepeletier & Audinet-Serville, 1830
Slekten Badenella Lane, 1964
Slekten Batesbeltia Lane, 1966
Slekten Caciomorpha J. Thomson, 1864
Slekten Chalastinus Bates, 1862
Slekten Chapareia Lane, 1950
Slekten Cyclopeplus J. Thomson, 1860
Slekten Demophoo J. Thomson, 1864
Slekten Eusthenomus Bates, 1875
Slekten Fredlanella Martins & Galileo, 1996
Slekten Gounellea Lane, 1964
Slekten Gymnocerina Lane, 1964
Slekten Gymnocerus Audinet-Serville, 1835
Slekten Homoephloeus Gahan, 1892
Slekten Hoplistocerus Blanchard, 1843
Slekten Irundisaua Martins & Galileo, 2005 - blir ofte regnet til Acanthoderini
Slekten Jurua Lane, 1964
Slekten Onychocerus  Lepeletier & Audinet-Serville, 1830
Slekten Parachalastinus Galileo & Martins, 2001
Slekten Phacellocera Laporte de Castelnau, 1840
Slekten Phacellocerina Lane, 1964
Slekten Platysternus Dejean, 1835
Slekten Satipoella Lane, 1964
Slekten Thryallis J. Thomson, 1858
Slekten Trigonopeplus  White, 1855
Slekten Xylotribus  Audinet-Serville, 1835


== Kilder ==
Liste over slektene


== Eksterne lenker ==
(en) Anisocerini hos ITIS 
(en) Anisocerini hos NCBI 
(en) Kategori:Anisocerini – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Anisocerini – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bilde av Anisocerus stellatus Arkivert 14. mars 2016 hos Wayback Machine.
Bilde av Cyclopeplus peruvianus Arkivert 5. mars 2016 hos Wayback Machine.
Bilde av Onychocerus aculeiformis
Ingegjerds vei (Oslo)

Ingegjerds vei er en vei på Frogner i Oslo. Den går mellom Bygdøy allé og Olav Kyrres gate, langs Skøyen–Filipstadlinjen.
Veien fikk navn i 1981 etter Ingegjerd, datter av Harald Hardråde og søster til Olav Kyrre.
Ingen hus har adresse Ingegjerds vei. Husene langs veien sogner til Olav Kyrres gate.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Ingegjerds vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 276. ISBN 978-82-573-1760-7.
Leiv Eirikssons gate (Oslo)

Leiv Eirikssons gate (1-9, ingen partall) er en gate på Skillebekk i bydel Frogner i Oslo. Den går ned fra Ukrainas plass og Drammensveien mot Skøyen–Filipstadlinjen og fortsetter i Skarpsnogata etter en 90 graders sving mot øst. Bare østsiden har bebyggelse. På vestsiden er parkområder omkring den russiske ambassaden. Bebyggelsen er leiegårder fra perioden 1897–1902 tegnet av Ivar Cock og Ludwig Zapffe.
Gaten ble oppkalt etter Leiv Eiriksson i 1896.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Leiv Eirikssons gate». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 330. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (L)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Bjørn Farmanns gate (Oslo)

Bjørn Farmanns gate (1-11B, 4-16) er en gate på Skillebekk i bydel Frogner i Oslo. Den går mellom Drammensveien og Skarpsnogata, parallelt med Leiv Eirikssons gate og Gabels gate.
Gaten fikk navn i 1896 etter småkongen Bjørn Farmann (død 927) fra Vestfold. Også enkelte andre gater i området har navn fra norsk historie.
Bebyggelsen er for en stor del leiegårder fra like før 1900.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (B)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015. 
Artemisia.no beskriver et par av gårdene i gaten
Josef Horvath-saken

Josef Horvath-saken sikter til drapet på Josef Horvatn i 1983 og er en norsk uoppklart drapssak.
14. juni 1983 ble 41 år gamle Josef Horvath drept med kniv i leiligheten sin på Lindeberg i Oslo. Drapet ble oppdaget først 14 dager senere. En jevnaldrende mann fra byens uteliggermiljø var tiltalt, men ble frikjent.


== Referanser ==
Gange-Rolvs gate (Oslo)

Gange-Rolvs gate (1-5, 2-6) er en gate på Skarpsno i bydel Frogner i Oslo. Det er en blindvei på nedsiden av Drammensveien. Gaten fikk navn etter Gange-Rolv i 1901.
Det meste av bebyggelsen i gaten er fra tidlig på 1900-tallet. Nummer 1 er en bygning i nybarokk fra 1918, arkitekt Herman Major Backer. Kalles Villa Skarpsno. Nummer 2, b, c og d er rekkehus fra 1932 av Nicolai Beer og Jens Dunker. Rekkehusene er lokalt vernet som kulturminner.
I nummer 2 e er Villa Nøisomhed, også kalt Gulbransons løkke. Fra 1800-tallet, tredje kvartal.
I nummer 3 ligger et bolighus fra 1922 tegnet av Arnstein Arneberg.
Nummer 5 er en murvilla fra 1916. Bygningen huser Afghanistans ambassade. Tidligere holdt Indonesias ambassade til her. Nummer 6 er en frittliggende gård fra 1930, ark. M.A. Nissen. Tidligere var Drammensveien 90A regnet som Gange-Rolvs gate 7.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt (red): Oslo byleksikon, Kunnskapsforlaget 2010, side 197 og 407, ISBN 978-82-573-1760-7
Byantikvarens gule liste


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (G)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Frøyas gate (Oslo)

Frøyas gate (1-17, 2-12) er en gate på Skarpsno i bydel Frogner i Oslo. 
Den går som blindvei ned fra Drammensveien og deler seg i to etter å ha krysset Skøyen–Filipstadlinjen. Ved enden av den sydøstlige delen ligger parken Frøyas have. I tillegg til nevnte gatenumrene finnes det en rekke hus med adresse Drammensveien i Frøyas gate, deriblant Saudi-Arabias ambassade. I nr. 9 er Mexicos ambassade.
Gaten fikk navn i 1914 etter den norrøne gudinnen Frøya.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Frøyas gate». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 188. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
HMAS «Success» (OR 304)

HMAS «Success» (OR 304) er et logistikkfartøy eller «havgående oljeforsyningsskip» (eng. underway replenishment oiler) som for tiden er i aktiv tjeneste hos den australske marinen. Skipet ble bygget ved verftet Cockatoo Island Dockyard i Sydney i Australia i 1980-årene og satt i tjeneste for Fleet Base East (Østflåten) den 23. april 1986. HMAS «Success» er det eneste skipet av Durance-klassen som ble bygget utenfor Frankrike, og i tillegg det eneste skipet som til å begynne med ikke var i tjeneste hos Marine nationale (den franske marinen). Marinebasen HMAS «Kuttabul» i Sydney fungerer som hjemmehavn for HMAS «Success», og kaptein Allison Norris er per 2014 kommanderende offiser for mannskapet om bord på skipet.
Skipet var en del av den internasjonale koalisjonsstyrken som angrep Irak under Gulfkrigen i 1991, og ble sendt til Øst-Timor i 1999 og 2006 som svar på uroen der og for å stabilisere situasjonen. I første halvdel av 2011 fikk skipet påmontert et dobbeltskrog for å oppfylle de nye kravene til den internasjonale sjøfartsorganisasjonen (IMO). I mars 2014 ble HMAS «Success» sendt for å bistå i letingen etter mulige vrakrester fra Malaysia Airlines Flight 370 som var blitt oppdaget på satellittbilder tatt over det sørlige Indiahavet.


== Referanser ==

«HMAS Success (II)» (engelsk). Royal Australian Navy. Arkivert fra originalen . Besøkt 27. mars 2014. «HMAS Success (II)» (engelsk). Royal Australian Navy. Besøkt 27. mars 2014. 


== Eksterne lenker ==
(en) HMAS Success (OR 304) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
https://web.archive.org/web/20140327204013/https://www.navy.gov.au/hmas-success-ii (en)
Tors gate (Oslo)

Tors gate (1-5, 2-12) er en gate på Frogner i Oslo. Den kan betraktes som en fortsettelse av Balders gate nordvestover fra Løvenskiolds gate til Eckersbergs gate, og krysser Odins gate på sin vei. Gaten var opprinnelig tenkt å fortsette helt til Kirkeveien. Sigyns gate er en rest av dette.
Gaten fikk navn i 1896 etter den norrøne guden Tor. Gårdene langs gaten er hovedsakelig fra tidlig på 1900-tallet.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Tors gate». Oslo byleksikon (5 utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 572. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Thomas Bateman

Thomas Bateman (født 8. november 1821 i Rowsley, Derbyshire, død 28. august 1861 i Middleton by Youlgrave), var en britisk antikvar kjent for sine mange utgravninger av gravhauger.


== Biografi ==
Thomas Bateman var sønn av amatørarkeologen William Bateman. Etter farens død i 1835, ble Bateman oppdratt av sin bestefar, og fra 16 års alder hjalp han til med å drifte familiegodset Middleton Hall i Middleton-by-Youlgreave. Det var her han ble interessert i arkeologi og han ble sterkt påvirket av Richard Colt Hoares Ancient History of North and South Wiltshire. Batemans første erfaring med arkeologi kom med nedrivningen av en middelalderkirke i Bakewell. Han ble medlem av The British Archaeological Association i 1843, deltok i 1844 på en utgravning av en gravhaug i Canterbury. Året etter gravde han selv ut 38 gravhauger i Derbyshire og Staffordshire, og fikk kallenavnet "The Barrow Knight".
I 1847 ga han ut Vestiges of the Antiquities of Derbyshire, og fra 1848–1849 gravde han ut 50 hauger. Mellom 1851 og hans død i 1861 gravde han ut ytterlige 22 hauger. Hans andre bok, Ten Years' Diggings in Celtic and Saxon Grave Hills in the Counties of Derby, Stafford and York, ble utgitt året etter hans død.


== Publikasjoner ==
Vestiges of the Antiquities of Derbyshire, and the Sepulchral Usages of Its Inhabitants (1848), with Stephen Glover
A Descriptive Catalogue of the Antiquities and Miscellaneous Objects Preserved in the Museum of Thomas Bateman (1855)
Ten Years' Diggings in Celtic and Saxon Grave Hills, in the Counties of Derby, Stafford, and York (1861)


== Referanser ==

Marsden, B.M., 2007, The Barrow Knight, Ryestone Books ISBN 0-9509999-5-4


== Eksterne lenker ==
(en) Thomas Bateman – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Magnus Barfots gate (Oslo)

Magnus Barfots gate (3-13, 2-14) er en gate på Frogner i Oslo. Den går parallelt med Drammensveien mellom Frøyas gate og Olav Kyrres gate.
Gaten fikk navn i 1914 etter Magnus Barfot.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Magnus Barfots gate». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 349. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Ingar Nilsens vei (Oslo)

Ingar Nilsens vei (1-7, ingen partallsadresser) er en vei på Skøyen i Oslo. Det er en blindvei nord for Drammensveien på østsiden av Frognerelva. Den regnes derfor til bydel Frogner, ikke Ullern.
Veien fikk sitt navn i 1951 etter høyesterettsadvokat Ingar Nilsen (1848–1903).Bebyggelsen er for en stor del boligblokker fra 1940- og 1950-årene.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (I)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.