Erik Palmstedt

Erik Palmstedt, født 16. desember 1741 i Stockholm, død 12. juni 1803, var en framstående svensk arkitekt under den gustavianske tiden, og opphavsmann til flere monumentale byggverk i Stockholm, deriblant Börshuset, Arvfurstens palats og Norrbro. Han var visebyarkitekt i Stockholm.


== Biografi ==

Palmstedt fikk sin utdanning ved Johan Eberhard Carlbergs skole, og ble utnevnt til visebyarkitekt i Stockholm i 1773. I 1791 ble han æresprofessor og ble medlem av Konstakademien, der han i 1802 ble utnevnt til rektor for arkitekturundervisningen. Den 4. april 1781 ble han medlem nr. 77 av Kungliga Musikaliska Akademien.Allerede som nittenåring tegnet Erik Palmstedt på egen hånd et par hus i Stockholm. Hans bygninger viser tidlig fransk inspirasjon og påvirkning fra J.F. Blondel og G.M. Oppenort. Etter noen oppdrag for hoffet fikk han i 1767 i oppdrag å tegne Börshuset der han omarbeidet arkitekten Carl Johan Cronstedts tegninger og ble dets egentlige opphavsmann. Huset viser tidstypisk overgangen fra rokokko til gustaviansk stil.
Han foretok en studiereise til Roma og Paris 1778-80, der han studerte nye strømninger innen arkitekturen av monumentalbygg og oppbruddet fra barokken. I Roma studerte han antikk arkitektur. Inntrykk og lærdom fra reisen skrev Erik Palmstedt ned i sine dagboksnotater, og han gjorde også stilanalyser og studietegninger.
Når han kom hjem til Sverige ble han engasjert av Gustav III for Gripsholm, der han gjorde ny- og ombygginger, blant annet det runde teateret i Gripstornet. Hans mest kjente arbeid kom etterpå, Arvfurstens palats. Han tegnet også sitt eget hus på Västerlånggatan 27, Palmstedts hus, som dog ikke var fullført ved hans død. Visse andre bygninger har dog blitt revet, for eksempel Hildebrandska huset i Rosenbad-kvartalet og gamle Riddarholmsbron. I egenskap av visebyarkitekt tegnet han noen av byens store brønner, blant dem Stortorgsbrunnen og Tyska brunn.
Utenfor stockholmsområdet har Erik Palmstedt tegnet noen herregårder, for eksempel Heby slott i Södermanland og Skinnskattebergs herrgård i Västmanland, samt noen tillbygg på kirker.
Palmstedt var sønn av hovmusicus Johan Palmstedt og Maria Segerlund. Selv var han også musikalsk og fungerte i 27 år som organist i Riddarholmskyrkan. Han giftet seg i 1784 med Hedvig Gustava Robsahmsson, datterdatter til hoffsbuntmaker Nils Björk. Ekteskapet var økonomisk fordelaktig, og i hans hjem på Svartmangatan møttes samtidens store kunstnere, som Carl Michael Bellman, Joseph Martin Kraus og Elias Martin. Sønnen Carl Palmstedt (1785-1870) var Berzelius medarbeider og grunnla Chalmers tekniska högskola.
Erik Palmstedts grav finnes i Storkyrkan i Stockholm.


== Verk (utvalg) ==
Börshuset, 1767-1778
Levins villa, Riddarholmen, etter 1771
Skinnskattebergs herrgård, påbegynt 1775
Stortorgsbrunnen, 1778
Heby slott, omkring 1780
Hildebrandska huset, omkring 1780-1800
Norrbro, 1781-1807
Tullhuset, Skeppsbron 38, 1783-1790
Svartå slott, 1783-1792
Arvfurstens palats, 1783-1794
Gamla Riddarholmsbron, 1784-1789 (revet 1867)
Tyska brunn, 1785
Dalarö tullhus, 1788
Stockholms panteon, 1791 (ufullført)
Fållnäs gård, 1780-1807
Palmstedts hus, 1801


== Referanser ==

Erik Palmstedt i Herman Hofberg, Svenskt biografiskt handlexikon (2. utgave, 1906)


== Litteratur ==
Setterwall, Åke (1945). Erik Palmstedt 1741-1803: en studie i gustaviansk arkitektur och stadsbyggnadskonst. Monografier / utgivna av Stockholms kommunalförvaltning, 0346-6035 ; 5 (svensk). Stockholm: Norstedt & Söner. Libris:  22888. 
Palmstedt, Erik (1927). Resedagbok 1778-1780 (svensk). Uppsala: Almqvist & Wiksell. Libris: 680738. 


== Eksterne lenker ==
(en) Erik Palmstedt – kategori av bilder, video eller lyd på Commons