Liste over personer tilknyttet 20. juli-attentatet

Den 20. juli 1944 var Adolf Hitler og hans øverste militære medarbeidere samlet i kartrommet, Wolf's Lair, (Ulvehiet) det militære hovedkvarter med en rekke betongbunkere og tilfluktsrom, dypt inne i skogen i Østpreussen, ikke langt fra stedet for slaget ved Tannenberg under første verdenskrig. Plutselig kom en enorm eksplosjon, som drepte tre offiserer og en stenograf og skadet alle de andre. Dette attentat ble utført av oberst Claus von Stauffenberg, en aristokrat som hadde blitt alvorlig såret – mistet sin høyre hånd, venstre øye og to fingre på venstre hånd - mens han deltok på den nordafrikanske krigsskueplassen.Bombeattentatet var et nøye planlagt statskupp, et forsøk på å styrte nazi-regimet, ledet av en gruppe desillusjonerte offiserer.. Deres plan var å drepe Hitler, ta makten i Berlin, etablere en ny pro-vestlig regjering og spare Tyskland for et totalt nederlag.Umiddelbart etter arrestasjonen og henrettelse av attentatlederne i Berlin begynte Gestapo, det hemmelige politiet i Nazi-Tyskland, å arrestere alle personer involvert eller mistenkt for å være inblandet. Denne anledningen ble også brukt til også å eliminere andre nazi-kritikere. I sum ble anslagsvis 7 000 personer arrestert, hvorav om lag 4 980 ble henrettet. Blant de henrettede ble noen langsomt kvalt med pianotråd på Hitlers initiativ.. Blant de som ble henrettet var tre feltmarskalker, nitten generaler, tjueseks oberster, to ambassadører, syv andre diplomater, en prest, tre statssekretærer og lederen av Berlin-politiet.. Dette er en liste over folk som er kjent ved navn å ha vært tilknyttet kuppforsøket:


== A ==
Oberst Wolfgang Abshagen (1897-1945)
Oberst Otto Armster (1891-1957), leder av kontraetterretning ("Abwehr") i Wien; arrestert den 23. juli 1944 og holdt fengslet helt til slutten på krigen. Løslatt, men ble senere arrestert og fengslet av NKVD fram til 1955.


== B ==
Oberstgeneral Ludwig Beck, sjef for den tyske generalstab (1880-1944); selvmordsforsøk da attentatet mislyktes og ble drept kort tid senere. Han ble arrestert mens de andre fangene ble henrettet under ledelse av Friedrich Fromm.
Oberstløytnant Robert Bernardis (1908-1944), henrettet 8. august 1944.
Albrecht Graf von Bernstorff (1890-1945); henrettet av eksekusjonspelotong i Gestapo-hovedkvarteret, 22. april 1945.
Greve Gottfried Graf von Bismarck-Schönhausen, Sivilguvernør i Potsdam (1901-1949), arrestert og satt i konsentrasjonsleir. Overlevde.
Major grev Hans-Jürgen von Blumenthal (1907-1944). Hengt 13. oktober 1944.
Oberstløytnant (Generalstaben) Hasso von Boehmer (1904-1945). Henrettet 5. mars 1945.
Oberstløytnant Baron Georg von Boeselager, kavalerioffiser (1915-1944). Drept under kamp  29. august 1944.
Oberstløytnant Baron Philipp von Boeselager, kavalerioffiser (1917-2008). Uoppdaget. Overlevde.
Eugen Bolz, President i Württemberg til 1933 (1881-1945), henrettet (halshugget) 23. januar 1945.
Dietrich Bonhoeffer, prest og teolog (1906-1945), henrettet ved henging 9. april 1945.
Klaus Bonhoeffer, advokat (1901-1945),  henrettet av Gestapo, 22. april 1945
Randolph von Breidbach-Bürresheim (1912-1945), arrestert og satt i konsentrasjonsleir. Døde av tuberkulose i juni 1945.
Dr. Eduard Brücklmeier, diplomat (1903-1944), henrettet ved henging 20. oktober 1944
Major Baron Axel Freiherr von dem Bussche-Streithorst (1919-1993), la planer for å ta livet av Hitler med selvmordsbomber. Unngikk oppdagelse og overlevde.


== C ==
Oscar Caminecci, bonde
Admiral Wilhelm Canaris, sjef for den tysk militære etterretning (1887-1945),  hengt i Flossenburg konsentrasjonsleir den 9. april 1945. Ingen bevis finnes som direkte knyttet ham til attentatet, men var kjent for å være nært forbundet med mange av de medsammensvorne.
Walter Cramer, forretningsmann, hengt i Plötzensee fengsel, 14. november 1944


== D ==
Professor Alfred Delp (1907-1945), prest,  henrettet  2. februar 1945.
Dr. Wilhelm Dieckmann (1893-1944), kommunal tjenestemann. Arrestert av Gestapo 25. juli 1944. Døde i fengsel 13. september 1944.
Generalmajor, greve Heinrich Graf zu Dohna-Schlobitten (1882-1944), sjef for overkommandoen, henrettet ved henging 14. september 1944.
Domstolsjef Hans von Dohnanyi (1902-1945); arrestert for forræderi, 1943,  henrettet 9. april 1945
Løytnant Hans Martin Dorsch.
Kaptein Max-Ulrich Graf von Drechsel.
Georg Ferdinand Duckwitz, tilknyttet Auswärtiges Amt i København, 1904, død 16. februar 1973.


== E ==
Professor Fritz Elsas, varaordfører i Berlin
Løytnant (Generalstaben) Karl-Heinz Engelhorn
Oberstløytnant Hans Otto Erdmann


== F ==
General, baron Alexander von Falkenhausen, militær sjef i Belgia og Nord-Frankrike (1878-1966), befridd av amerikanske tropper fra Niederhorf 4. mai 1945, før Gestapo kunne utføre dødsstraffen. Fengslet inntil 1951 for krigsforbrytelser
General Erich Fellgiebel, sjef for det militære signalkorps (1886-1944), ansvarlig for å kutte av kommunikasjonen 20. juli, hengt 4. september 1944
Oberst (Generalstaben) Eberhard Finckh, administrerende Intendantur ved Günther Blumentritt (1899-1944), henrettet ved henging 30. august 1944
Professor Max Fleischmann
Reinhold Frank, advokat (1896-1945), henrettet ved henging 23. januar 1945
Ehrengard Frank-Schultz
Oberst (Generalstaben) Wessel von Freytag-Loringhoven (1899-1944). Hadde gitt eksplosiver til attentatet. Attentatets manglende resultater fikk ham å begå selvmord 6 dager senere.
Walter Frick, selger
Oberstgeneral Friedrich Fromm (1888-1945). Klar over konspirasjonen, forrådt og henrettet sammen med medsammensvorne, inkludert Stauffenberg, 20. juli. Arrestert på ordre fra Himmler neste dag, og henrettet av en eksekusjonspelotong for «feighet» 12. mars 1945
Joseph-Ernst Graf Fugger von Glött (1895-1981), utnevnt som administrator av Bayern, arrestert 3. september 1944 av Gestapo; dømt til 3 års fengsel. I motsetning til de fleste av konspiratørene ble Fugger von Glött dømt til slavearbeid stedet for henrettelse. Han ble befridd av amerikanske tropper i april 1945. Etter krigen en av grunnleggerne av Christlich-Soziale Union in Bayern.


== G ==
Generalmajor Reinhard Gehlen, sjef for etterretninger på østfronten (1902-1979) unngikk oppdagelse. Overlevde.
Kaptein Ludwig Gehre (1895-1945),  henrettet ved henging 9. april 1945.
Generalmajor Rudolf von Gersdorff (1905-1980), sjef for etterretninger for feltmarskalk Günther von Kluge, planla selvmordsbombeangrep 21. mars 1943, gjemte eksplosiver til  20. juli-attentatet. Unngikk oppdagelse og overlevde.
Eugen Gerstenmaier (1906-1986), bystyremedlem, senere president i Forbundsdagen, dømt til 7 års fengsel. Overlevde.
Hans Bernd Gisevius (1904-1974), diplomat, gikk i dekning, deretter flyktet til Sveits (januar 1945). Overlevde.
Erich Gloeden, arkitekt (født 23. august 1888 i Berlin),  henrettet 30. november 1944 i Plötzensee fengsel
Elisabeth Charlotte Gloeden, gift med Erich Gloeden, henrettet 30. november 1944 i Plötzensee fengsel
Dr. Carl Friedrich Goerdeler (1884-1945), ordfører i Leipzig,  arrestert 12. august 1944 i Konradswalde. Hengt 2. februar 1945
Fritz Goerdeler, kommunale kammerherre og kasserer i Königsberg, bror av Carl Goerdeler, hengt 1. mars 1945
Løytnant Gereon Karl Goldmann (1916-2003) franciskanerprest, formidlet kodede meldinger til den tyske delegasjonen i Roma.Tatt til fange av britiske styrker i Italia januar 1944. Feilaktig anklaget og dømt for krigsforbrytelser, men frikjent senere.
Nikolaus Brutto, journalist (1898-1945), henrettet ved henging 23. januar 1945
Baron Karl Ludwig Freiherr von und zu Guttenberg (1902-1945) utgiver av White Paper fra 1934. Arrangerte første møte mellom Carl Goerdeler og Ulrich von Hassell i 1939, mottok etterretning til admiral Canaris, arrestert av Gestapo etter 20. juli 1944, myrdet 23. - 24. april 1945


== H ==
Max Habermann. Kristen synodeleder.
Hans Bernd von Haeften, tjenestemann i Utenriksdepartementet, henrettet 15. august 1944 i Plötzensee fengsel
Løytnant  Werner von Haeften (1908–1944); adjutant for Claus von Stauffenberg og medsammensvorne. Hentettet 20. juli 1944 av eksekusjonspeletong etter ordre fra general Fromm
Syndic Albrecht von Hagen (1904–1944), blant de første åtte henrettet ved henging 8. august 1944
Oberst  Kurt Hahn
Nikolaus-Christoph von Halem, kjøpmann  (1905–1944)
Eduard Hamm, statstjenestemann (1879–1944)
Oberst (Genralstaben) Georg Hansen, henrettet ved henging  8. september 1944
Oberst (Generalstaben) baron Bodo von Harbow
Baron Ernst von Harnack, Distriktspresident, henrettet 5. mars 1945
Oberstløytnant Paul von Hase, kommandør av den  56. infanteri-divisjon og kommandør i Berlin (1885–1944), blant de første åtte henrettet ved henging 8. august 1944
Ulrich von Hassell, tysk ambassadør i Italia (1881–1944), henrettet 8. september 1944
Theodor Haubach, SDP-politiker, henrettet 23. januar 1945
Professor Albrecht-Georg Haushofer, hentettet av eksekusjonspeletong i Gestapo-fengsel 23. april 1945
Major (Generalstaben) Egbert Hayessen (1913–1944), hentettet ved  henging 15. august 1944
Wolf-Heinrich Graf von Helldorf, sjef for Berlin-politiet, henrettet 15. august 1944 i Plötzensee fengselet
Generalmajor Otto Herfurth, stabssjef i III militærdistrkt, samarbeidet med konspirarørene, henrettet ved henging 29. september 1944
Andreas Hermes, finansminister i Weimarrepublikken (1878–1964). Hermes ble dømt til døden 11. januar 1945; henrettelsen ble utsatt flere ganger frem til krigens slutt. Overlevde.
Oberstgeneral Erich Hoepner, Kommandør av Panzergruppe 4 (1886–1944). Blant de første åtte som ble hengt 8. august 1944
Oberst Caesar von Hofacker (1896–1944). Hans vitnemål førte til mistanke om general Erwin Rommel og hans selvmord, henrettet ved henging 20. desember 1944
Major Roland von Hößlin (1915–1944), henrettet ved henging 13. oktober 1944
Wilhelm Konrad Hossë
Otto Hübener, direktør for assuransesekskapet Jauch & Hübener, hengt 21., 22. eller 23. april 1945


== J ==
Oberst Friedrich Gustav Jaeger (1895-1944); henrettet ved henging 21. august 1944.
Maks Jennewein, tekniker
Professor Jens-Peter Jessen
Hans John, Advokat (1911-1945); henrettet av eksekusjonspelotong 23. april 1945
Otto John (1909-1997), var i Spania 20. juli 1944, flyktet til Storbritannia. Overlevde.


== K ==
Hermann Kaiser, skolelærer
Jakob-Kaiser, CDU co-grunnlegger av  Formann  i den Kristne Demokratiske Union i Tyskland (DDR) (1888-1961),  medlem av Motstandsbevegelsen og i nærheten av de medsammensvorne, men var ikke direkte involvert i handlingen. Gikk i dekning og overlevde.
Franz Kempner, pensjonert statstjenestemann (Undersecretary of State)
Albrecht von Kessel, Diplomat, ved den tyske ambassade ved Den hellige stol (Vatikanet)
Otto Kiep, Envoy og Sjef for Reich Press Office (1886-1944), henrattet 23. august 1944 i Plötzensee fengsel
Georg Conrad Kißling, bonde
Oberstløytnant Bernhard Klamroth, henrettet 15. august 1944 ved henging i Plötzensee fengselet
Major Hans Georg Klamroth (1898-1944); henrettet  26. august 1944 ved henging i Plötzensee fengselet
Kaptein Karl Friedrich Klausing (1920-1944)
Ewald von Kleist-Schmenzin, Diplomat (1890-1945) henrettet 16. april 1945
Løytnant Ewald-Heinrich von Kleist-Schmenzin (1922-2013)
Feltmarskalk Günther von Kluge (1882-1944), ikke direkte involvert i attentatet,  begikk selvmord da Hitler ba om et møte.
Major Gerhard Knaack
Dr. Hans Koch, advokat (1893-1945); myrdet av en Sonderkommando 24. april 1945.
Heinrich Körner, Fagforeningsleder
Orlogskaptein Alfred Kranzfelder (1908-1944); henrettet ved henging 10. august 1944
Richard Kuenzer, Bystyremedlem
Major Joachim Kuhn, (1913-1994)
Elise Auguste Kutznitzki, født von Liliencron
Elizabeth Kuznitzky, (1878-1944), henrettet 30. november 1944 i Plötzensee fengselet


== L ==
Oberstløytnant Fritz von der Lancken, Rektor ved en kostskole
Carl Langbehn, Advokat (1901-1944); henrettet ved henging, 12. oktober 1944
Dr. Julius Leber, sosialdemokratisk politiker (1891-1945); henrettet 5. januar 1945
Teller Heinrich Graf von Lehndorff-Steinort, Grunneier. (1909-1944); henrettet 4. september 1944
Dr. Paul Lejeune-Jung (1882-1944), henrettet 8. september 1944 i Plötzensee fengselet
Major Ludwig Freiherr von Leonrod (1906-1944) henrettet 26. august 1944
Bernhard Letterhaus, Leder for det katolske arbeidstakersamfunnet (1894-1944); henrettet 14. november 1944
Franz Leuninger, Tidligere Generalsekretær i Kristne metallarbeideres assosiasjon
Wilhelm Leuschner, Minister for Internal Affairs  i Hessen (1890-1944); henettet 29. september 1944, Plötzensee fengsel
General av Artilleri Fritz Lindemann, Sjef for 132. Infanterie-Divisjon, gikk i dekning, såret under pågripelsen; døde i fengsel 14. november  1944.
Oberst (General Staff) Ottfried von Linstow (1899-1944); henrettet 30. august 1944.
Paul Löbe (1875-1967), arrestert og sendt til konsentrasjonsleir, overlevde.
Ewald Löser (1888-1970);  deltok 20. oktober 1944, men vellykket hyklerske hukommelsestap. Senere fengslet for forbrytelser mot menneskeheten i Krupp-prosessen.
Ferdinand Freiherr von Lüninck, guvernør i Westfalen (1888-1944); henrettet ved henging 13. november 1944
Wilhelm Graf zu Lynar


== M ==
Hermann Maaß (1897-1944), Ledende sosialdemokrat, henrettet 20. oktober 1944, Plötzenseefengselet
Oberst Count Rudolf Graf von Marogna-Redwitz (1886-1944), henrettet 12. oktober 1944, Plötzensee fengsel
Karl Marks, Kjøpmann
Michael Graf von Matuschka (1888-1944), distriktspresident; henrettet 14. september 1944 i Plötzenseefengslet
Oberst Joachim Meichßner, (1906-1944); hentettet 29. september 1944 i Plötzensee fengslet
Oberst Baron Albrecht Mertz von Quirnheim (1905-1944); henettet av eksekusjonspelotong på Bendlerblock 20. juli 1944 etter ordre av General Fromm
Oberstløytnant (Generalstaben) Karl Michel
Carlo Mierendorff, SPD (1897-1943)
Josef Müller, katolsk prest, dissident, men ikke koblet til juli 1944-attentatet. Henrettet 11. september 1944 i Brandenburg-Gőrden-fengsrlet
Dr. Otto Müller, Prelat
Herbert Mumm von Schwarzenstein, Legasjonen Bystyremedlem
Oberstløytnant Ernst Munziger


== N ==
Arthur Nebe, Leder av det Nasjonale Politiet, sjef for Einsatzgruppe B (1944-1945); henrettet 21. mars 1945 i  Plötzensee fengslet
Wilhelm zur Nieden, Lokal offiser, skutt av Gestapo 23. april 1945


== O ==
Major (General Staff) Hans-Ulrich von Oertzen (1915-1944). Begikk selvmord 21. juli 1944
General Friedrich Olbricht (1880-1944). Henretet på ordre fra Obersteneral Fromm, 20. juli 1944
Generalmajor Hans Oster (1888-1945). Hengt i Flossenburg sammen med admiral Canaris, 9. april 1945


== P ==
Rolf Friedemann Pauls
Friedrich Justus Perels, Juridisk Rådgiver i Bekjennelseskirken
Erwin Planck,Tidligere Statssekretær  (sønn av den anerkjente fysikeren Max Planck) (1893-1945), henrettet 23. januar 1945.
Kurt von Plettenberg,  polske leder av tidligere Hohenzollern (1911-1945); begikk selvmord i Gestapos varetekt 10. mars 1945.
Dr. Johannes Popitz, Prøyssiske finansminister (1884-1945); henettet  2. februar 1945, Plőtzensee fengsel


== Q ==


== R ==
Cuno Raabe, Advokat (1888-1971)
General Friedrich von Rabenau (1884-1945), henrettet  15. april 1945 i Flossenbürg konsentrasjonsleir
Oberstløytnant (Generalstaben ) Karl Ernst Rahtgens
Professor Adolf Reichwein (1898-1944) Ledende sosialemokrat, henrettet 20. oktober 1944 i Plőtzensee fengselet
Oberst Baron Alexis Freiherr von Roenne, henrettet 12. oktober 1944 i Plőtzensee fengselet
General Erwin Rommel (1891-1944), begikk selvmord 14. oktober 1944 i Herrlingen,Tyskland


== S ==
Karl Sack, Dommer, Generaladvokat for Arméen  (1896–1945) Henrettet  9. april i  Flossenbürg konsentrasjonsleir
Oberstløytenant (Generalstaben ) Joachim Sadrozinski (1907–1944) henrettet ved henging 29. september 1944
Anton Saefkow (1903–1944); henrettet 18. september 1944
Major, greve Hans-Viktor Graf von Salviati
Preierløytnant Fabian von Schlabrendorff, etter krigen, medlem Federal Constitutional Court (1907–1980); var anklaget, men saken avbrutt da en alliert bombe drepte dommeren. Sent til konsentrasjonsleier, overlevde.
Professor Rüdiger Schleicher, (1895–1945) skutt 23. april 1945 i Berlin
Ernst Wilhelm Schneppenhorst, tidligere krigsminister (1881–1945); henrettetv 24. april 1945.
Friedrich Scholz-Babisch, bonde, henrettet 13. oktober 1944 i Plötzensee fengselet
Oberst Hermann Schöne
Oberstløytnant Werner Schrader (1885–1944); begikk selvmord  28. juli 1944
Greve Friedrich Werner Graf von der Schulenburg, Tysk ambassadør til  Sovjetunionen (1875–1944). Hentetter 10. november 1944
Greve Fritz-Dietlof Graf von der Schulenburg, distriktpresident (1902–1944). Hengt 10. august 1944
Oberst (Generalstaben) Georg Schultze-Büttger
Ludwig Schwamb (1890–1945), Ledende sosialdemokrat, hentettet 23. januar 1945 i  Plötzensee fengselet
Ulrich Wilhelm Schwerin von Schwanenfeld, godseier (1902–1945), henrettet ved henging 8. september 1944
Hans-Ludwig Sierks, Lokal bygningsoffiser
Oberstløytnant (Generalstaben) Günther Smend (1912–1944); hentettet  8. september 1944 i Plötzensee fengselet
General Hans Speidel, Rommels stabssjef, senere kommandør i  NATOs bakkestyrker  (1897–1984); funnet ikke skyldig av en militær æresdomstol Men ikke fri for mistanke, arrestert og fengslet  Gestapo men unnslapp oppdagelse av hans direte innblanding. Overlevde.
Franz Sperr, legate, henrettet 23. januar 1945 i Plötzensee fengselet
Colonel Wilhelm Staehle
Greve Berthold von Stauffenberg (1905–1944), Advokat og bror til oberst Claus von Stauffenberg, henrettet ved henging 10. august 1944
Greve Claus von Stauffenberg (1907–1944), Oberst (Generalstaben) plottets leder og plasserte bomben; henrettet av eksekusjonspeletong  i Bendlerblock 20. jul 1944 på ordre av general Fromm.
Oberst (Generalstaben) Hans-Joachim Freiherr von Steinaecker
Generalmajor Helmuth Stieff (1901–1944); henrettet  8. august 1944 i Plötzensee fengselet
Theodor Strünck, Advokat (1895–1945), henrettet ved henging 9. april 1945.
Oberstgeneral Carl-Heinrich von Stülpnagel (1886–1944), henrettet  30. august 1944 i Plötzensee fengselet.
Major Carl Szokoll (1915–2004),østrisk offiser (kaptein); tatt av nazister 20. juli 1944 i Wien, undgikk anklage, hevdet han handlet etter ordre uten kjennskap til plottet; Saboterte tysk motstandsangrep på Wien og hindret at byen ble skadet, undgikk arrest og overlevde.


== T ==
Oberstløytnant Gustav Tellgmann
Elisabeth von Thadden (1890-1944); bystyrerinne av en kostskole, henrettet 8. september 1944 i Plötzensee fengslet, ikke koblet til 20. juli-attentatet.
Oberstløytnant Fritz Thiele (1894-1944); henrettet 4. september 1944 i Plötzensee fengslet.
Major Busso Thoma (1899-1945); henrettet ved henging 23. januar 1945 i Plötzensee fengslet
General Georg Thomas (1890-1946); involvert i tidligere (1938-1939) attentat, men ikke 1944-attentatet. Arrestert, sendt til konsentrasjonsleire, men overlevde. Døde i alliert fangenskap i 1946.

General Karl Freiherr von Thüngen (1893-1944); henrettet  av eksekusjonspelotong 24. oktober 1944
Oberstløytnant Gerd von Tresckow
Generalmajor Henning von Tresckow (1901-1944), begikk selvmord 21. juli 1944
Adam von Trott zu Solz (1909-1944); Legasjonsekretær, bystyremedlem, henrettet  26. august 1944 i Plötzensee fengslet


== U ==
Oberst (pensjonert) Nikolaus Graf von Üxküll-Gyllenband (1877-1944), onkel av Claus von Stauffenberg; henrettet ved henging 14. september 1944 i  Plötzensee fengslet


== V ==
Fritz Voigt, Politietpresident i Breslau, henrettet 1. mars 1945 Plötzensee fengslet
Oberstløytnant Hans-Alexander von Voss ; begikk selvmord 8. november 1944


== W ==
General Eduard Wagner; begikk selvmord 23. juli 1944
Oberst Siegfried Wagner (1894-1944), uarbeidet pan for von Stauffenberg; begikk selvmord 26. august 1944
Kapellan Hermann Josef Wehrle (1899-1944); henrettet 14. september 1944 i Plötzenseefengselet
Carl Wentzel, (1875-1944); henrettet 20. desember 1944i Plötzenseefengselet
Joachim von Willisen (1900-1983); Offentlig tjenestemann, arrestert, men manglet bevis for engasjement, frigitt. Overlevde
Josef Wirmer (1899-1944); Advokat, henrettet 8. september 1944 i  Plötzenseefengselet
Oswald Wiersich, Fagforeningsleder, henrettet  1. mars 1945 i  Plötzenseefengselet
Feltmarskalk Erwin von Witzleben (1881-1944); høyest rangerte general aktivt involvert; henrettet 8. august 1944 i Plötzenseefengselet


== Y ==
Peter Yorck von Wartenburg (1904-1944); Departementsfunksjonær,henrettet 8. august 1944 i Plötzensee fengset


== Z ==
General Gustav Heistermann von Ziehlberg (1899-1945) Fartøysjefe  28. Jäger-Divisjon; henrettet av eksekusjonspelotong 2. februar 1945.


== Se også ==
Liste over personer drept eller såret i 20. juli-tomten


== Referanser ==


== Litteratur ==
Shirer, William. The Rise and Fall of the Third Reich. Simon & Schuster. ISBN 978-0-671-62420-0.