jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Lindbäckveien (Oslo)

Lindbäckveien (1-55, 2-38) er en vei på Nordseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Lambertseterveien til Ekebergveien.
Veien fikk navn i 1928 etter Fredrik Lindbäck (1828–97). Han var handelsgartner og eide Tyslevsæter (gnr./bnr. 183/4), som ble fradelt fra Tungebråten i 1768.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Lindbäckveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 335. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (L)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Lilloseterveien (Oslo)

Lilloseterveien (1-99, 2-62B) er en vei på Ammerud i bydel Grorud i Oslo. Den går fra Kristian Bogneruds vei til en parkeringsplass nord for Alundamveien og derfra videre 3,6 km som turvei inn til Lilloseter i Nittedal.
Navnet ble vedtatt i 1963.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Lilloseterveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 334-335. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (L)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Munkelia (Oslo)

Munkelia (1–19, 2-20) er en vei på Munkerud i bydel Nordstrand i Oslo. Den går  fra Kittel-Nielsens vei til Kaptein Oppegaards vei.
Navnet ble vedtatt i 1917. Munkelia var et sted på grunnen til gården Munkerud. Navnet brukes også om en stasjon på Lambertseterbanen, selv om denne ligger et stykke unna, samt om området rundt med borettslag, barnehage osv.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Munkelia». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 370. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Trysilgata (Oslo)

Trysilgata (1-7; ingen partallsadresser) er en gate på Kampen i bydel Gamle Oslo. Den går som blindvei østover fra Normannsgata og ender i en snuplass nær Telemarksvingen, som det opprinnelig var veiforbindelse til.
Navnet ble vedtatt i 1934. I området er også en rekke andre gater med navn etter steder på Østlandet.
På nordsiden av gaten er en park, og alle husene er på sørsiden. I 2001 ble det funnet et sverd fra ca. 850 ved utgravninger i bakgården.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Trysilgata». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 581. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Tønsberggata (Oslo)

Tønsberggata (1-5, 2-10) er en gate på Sagene (bydel Sagene) i Oslo. Den går fra Mogata til Kongsvingergata. I enden mot Kongsvingergata går den gjennom en portal i en bygning.
Gaten fikk navn i 1933 etter Tønsberg by, og også en rekke andre gater i området har navn etter norske byer.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Tønsberggata». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 587. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Tråkka (Oslo)

Tråkka (1-49B, 2A-40B) er en vei på Holmen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som en fortsettelse av Holmenveiens veiløp fra krysset ved Dalsveien. Øst for Holmendammen dreier den nordover. Så krysser den Stasjonsveien før den dreier mot øst og ender i Bjørnveien, som den for øvrig har krysset lenger sør.
Opprinnelig var søndre del av Tråkka regnet som en del av Holmenveien, men sistnevnte ble lagt om i 1904–05 og ført bort til Bernhard Herres vei. Nåværende navn er fra 1917. Havnehagen Tråkka lå ved veien.
Det såkalte Tråkkaranet fant sted i denne veien 4. desember 1989.Veien har for det meste villabebyggelse.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Tråkka». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 582. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Dalehaugen (Oslo)

Dalehaugen (1A-15, 2-4) er en vei på Galgeberg i bydel Gamle Oslo. Den går fra St. Halvards gate til Enebakkveien.
Veien het tidligere (fra 1934) Svalbardgata og gikk gjennom hagen på Svendenga, tidligere kalt Dalehagen, noe som kan ha gitt opphav til navnet. Området ble opparbeidet i 1935, og nåværende gatenavn ble vedtatt i 1952.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Dalehaugen


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes gateoversikt
Dalerudveien (Oslo)

Dalerudveien (1-3, 2A-6D) er en vei på Oppsal i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Eftasåsen til Tyristubbveien.
Veien fikk navn i 1955 etter en husmannsplass under Oppsal gård.
Bebyggelsen er fem firemannsboliger i OBOS-borettslaget Eftasåsen oppført i 1956–57.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Dalerudveien


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (D)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Mensur Salkić

Mensur Salkić «Growe» (født 4. november 1994 i Tuzla, Bosnia-Hercegovina) er en bosnisk vokalist bosatt i Lucavac i Bosnia-Hercegovina. 
Salkić vant Hayat TVs musikkonkurranse Zvijezda možeš biti ti i 2014. Senere samme år ble han nummer ti i finalen til  Tyrkvisjonens sangkonkurranse med melodien «Šutim», skrevet av Eldin Huseinbegović.Salkić ga ut sitt første album, Neboder 2013, i februar 2013.


== Diskografi ==
Mai 2015: Usne ničije (Hayat Production)
Februar 2013: Neboder 2013 (Hayat Production)


== Referanser ==
Dalheimveien (Oslo)

Dalheimveien (1-19, 2-14C) er en vei på Bekkelaget i bydel Nordstrand i Oslo. Den gikk opprinnelig fra Mosseveien til et kryss med Grønsundveien og Solvangveien, men det er ikke gjennomkjøring fra førstnevnte.
Veien fikk navn i 1917 etter Villa Dalheim i nr. 17. Opprinnelig lå det mest sommerhus i området.


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Dalheimveien


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (D)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Dalsløkka (Oslo)

Dalsløkka (1-9, s-8B) er en vei på Dal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei vestover fra Dalssvingen.
Navnet ble vedtatt i 1985.


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Dalsløkka


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (D)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Dalsnaret (Oslo)

Dalsnaret (1-9, 2-10) er en vei på Ljan i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Gladvollveien.
Navnet ble vedtatt i 1939.


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Dalsnaret


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (D)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Sturla Slapgård

Sturla Anton Slapgård (født 31. juli 1953 i Verdal, død 17. november 2002 samme sted) var en norsk jurist, gårdbruker og politiker (FrP). Han var sentral i organiseringen av FrP i Nord-Trøndelag i 1980- og 1990-årene.
Han kjøpte en gård i Vuku i Verdal som 17-åring. Etter juridisk embedseksamen i 1983 var han konsulent ved Nord-Trøndelag fylkesskattekontor i Steinkjer og ansatt i et advokatfirma. I 1987 ble Slapgård juridisk konsulent ved Nord-Trøndelag fylkesmannsembede i Steinkjer, der han ble ansvarlig for det samordnede arbeidet overfor kommunene i 1993 og direktør ved kommunal- og familieavdelingen i 1997.Han sympatiserte først med Senterpartiet, men meldte seg senere inn i Fremskrittspartiet. Som nyutdannet jurist var han tillitsvalgt i Fremskrittspartiets Ungdom. Han var formann i Nord-Trøndelag FrP 1982–1985. Slapgård var medlem av Nord-Trøndelag fylkesting 1984–1991, som den første for sitt parti, og fungerte som Fremskrittspartiets gruppeleder. I 1989 var han partiets 1. kandidat til Stortinget fra Nord-Trøndelag, og stod nærmest til å vinne et mandat. I 1990 ble han valgt inn i Fremskrittspartiets sentralstyre. Slapgård var medlem av Kringkastingsrådet 1990–1993 og Sivilforsvarsrådet 1991–1995.


== Referanser ==
Brune

Brune er en norsk barnebok skrevet av Håkon Øvreås, illustrert av Øyvind Torseter og første gang gitt ut i 2013. Boka er en humoristisk fortelling om den plagede skolegutten Rune som om natta kler seg ut som superhelten Brune. Boka er ifølge Gyldendal forlag beregnet på barn fra 6 til 9 år.Brune fikk meget gode kritikker da den kom ut.Utgivelsesrettighetene til Brune var i 2014 solgt til Danmark, Frankrike, Færøyene, Tyskland, Tyskland, Island, Sør-Korea, Sverige, Nederland, Sveits og USA.


== Litteraturpriser ==
Boka ble nominert til Brageprisen 2013 og premiert med Kulturdepartementets barnelitteraturpris, Norske Barne- og Ungdomsbokforfatteres debutantpris «Trollkrittet» og Nordisk råds barne- og ungdomslitteraturpris 2014.
Med en humor preget av sympati og understatement balanserer Øvreås mellom det realistiske og det fantastiske. Brune er en morsom, underfundig og svært sjarmerende tekst.


== På teaterscenen ==
Frigruppen Teater Joker satte i samarbeid med Akershus Teater historien om superhelten Brune opp på scenen. Regien var ved Niels Peter Underland, som også hadde skrevet manus i samarbeid med Teater Joker. Forestillingen vant Heddaprisen for beste barneforestilling i 2017.
Essensen i all teaterkunst er den teatrale forvandlingen hvor hendelser, objekter og aktører fremstår på nytt og annerledes vis, for å gi liv til en alternativ virkelighet. Slik er teatret nært beslektet med barnets kreative skaperkraft, både som en kilde til ubekymret lek og som et sted å søke tilflukt når virkelighetens verden ikke riktig fortoner seg slik som den burde. Årets barneforestilling understreker og feirer dette slektskapet i en presis og samtidig leken regi hvor skuespillerne briljerer som overskuddspregede forvandlingskunstnere. Uanstrengt veksler de mellom ulike roller, og gir i fellesskap fysisk form til en rekke scenografiske elementer og rekvisitter. Språket er tidstypisk og troverdig i en dramatisering basert på den prisbelønte norske barneboka med samme navn, utgitt i 2013.


== Referanser ==
Jimmy Bannister

James «Jimmy» Bannister (født 20. september 1880 i Leyland, død 18. desember 1953 i Farrington) var en engelsk fotballspiller. Bannister, som var spiss, spilte for flere engelske toppklubber, blant disse Manchester City og Manchester United.Bannister hadde suksess med Manchester City, og var en del av laget som vant Football League Second Division med klubben i 1902/03-sesongen. Bannister var blant de fem spillerne som gikk fra Manchester City til Manchester United etter kampfiksingskandalen i 1905, og han var spilleklar for sin nye klubb i januar 1907. Bannister forlot Manchester United til fordel for Preston North End oktober 1909.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Biddiscombe, Ross; Curry, Patrick; Hayden, Jonathan (2011). The Official Encyclopedia of Manchester United (engelsk). London: Simon & Schuster UK. ISBN 978-1-84737-918-4. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Iain McCartney (2013). The official Manchester United Players' A–Z (engelsk). London: Simon & Schuster. ISBN 978-1-47112-846-2. 


== Eksterne lenker ==
(en) «Jimmy Bannister», spillerstatistikk fra StretfordEnd.co.uk (en)
Trondheimsgruppen av NRRL

Trondheimsgruppen av NRRL er en lokal gruppe radioamatører i Trondheim. Gruppen er upolitisk organisasjon tilsluttet Norsk Radio Relæ Liga siden 1939, og bruker i all hovedsak kallesignalet LA2T i sine virksomheter. Gruppen drives på dugnad av frivillige.


=== Gruppelokalet ===
Gruppens lokaler er på Lialøkken, like utenfor Trondheim sentrum. Gruppelokalet benyttes til radioamatørkurs, konkurranser, og ukentlig sosialt samlingssted for radioamatører i trondheimsområdet. Her disponerer medlemmene tre godt utstyrte radiostasjoner, samt tilgang til verksted og sosial sone.


=== Sambandstjeneste ===
LA2T er en del av NRRLs reserve til nødsambandstjenester, og stiller ved nød- og katastrofesituasjoner med radiosamband der dette trengs. Dette kan være i form av håndholdte radiosendere, APRS-sporing, mobile radiorepeatere, eller opprettelse av stasjoner med mulighet for toveis tale- og datakommunikasjon på radioamatørbåndene.


=== Radiorepeatere og digitale noder ===
Trondheimsgruppen vedlikeholder flere radiorepeatere og APRS-noder i trøndelagsområdet. 


=== Radiosport og konkurranser ===
LA2T deltar aktivt i konkurranser, både nasjonalt og internasjonalt. Ved enkelte store konkurranser benyttes spesialkallesignalet LN2T.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
LA2T - Radioamatørene i Trondheim
Damfaret (Oslo)

Damfaret (3-65, 2-70) er en vei på Godlia i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Stordamveien til Haakon Tveters vei.
Veien fikk navn i 1927 etter en dam ved Stordamveien. Den har villabebyggelse. Golia Velhus er i nr. 25.


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Damfaret


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (D)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Damkroken (Oslo)

Damkroken (1-13, 2-22) er en vei på Vinderen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordøstover fra Ivar Aasens vei.
Navnet ble vedtatt i 1938.
Veien har småhusbebyggelse.


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Damkroken


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (D)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Damlihaugen (Oslo)

Damlihaugen (2A-8B; Ingen oddetallsadresser) er en vei på Hoff i bydel Ullern i Oslo. Det er en blindvei på vestsiden av Damliveien.
Veien har navn etter Hoffsdammen.


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Damlihaugen


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (D)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Sigurd Busklein

Sigurd Busklein (født 1931) er en norsk lærer, sivilagronom og lokalpolitiker (Sp) som var ordfører i Melhus kommune fra 1989 til 1995 og varaordfører fra 1987 til 1989. Han var innvalgt i kommunestyret fra 1975 til 1999, og igjen fra 2003 til 2007. Han har totalt sittet 28 år i kommunestyret, hvorav 19 i formannskapet og seks som ordfører.
Busklein er oppvokst på en gård i Lundamo (i daværende Horg kommune) som den eldste i en søskenflokk på fem gutter. Hans far døde tidlig, slik at han som ung måtte ta mer ansvar på gården. Han ble utdannet sivilagronom ved Statens Småbrukslærerskole i Asker (1960). Etter endt utdannelse arbeidet han som herredsagronom i Ytterøy, Mosvik, Levanger, Trondheim og Malvik. Siden var han lektor ved de flyttbare landbruksskolene i Nord-Trøndelag og Sør-Trøndelag, samt ved Skjetlein Landbruksskole og til sist Gauldal videregående skole.I 2001 ble han tildelt Kommunenes Sentralforbunds hederstegn med diplom for sin innsats som politiker i Melhus kommune gjennom 24 år. Han har også vist interessert i lokalhistorie og har skrevet ei bok om Lundemo Bruk.
Busklein er bosatt på Lundamo hvor han hadde ansvaret for driften av hjemgården fra 1965 og frem til 1992, da den eldste sønnen overtok. Han er eldre bror av Fredrik Busklein som var ordfører i Midtre Gauldal. 


== Referanser ==
Damliveien (Oslo)

Damliveien (1-7, 2-8) er en vei på Hoff i bydel Ullern i Oslo. Den går fra Engebrets vei til Ladeveien.
Veien har navn etter Hoffsdammen. Navnet ble vedtatt i 1926.


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Damliveien


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (D)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Delebekken (Oslo)

Delebekken (3-17, 2-28B) er en vei på Klemetsrud i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Enebakkveien til like før en bekk ved navn Delebekken, ved kommunegrensen til Nordre Follo.
Navnet ble vedtatt i 1990.


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Delebekken


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (D)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Diakonveien (Oslo)

Diakonveien (3-21E, 2-18) er en vei på Volvat i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Sørkedalsveien til Reidar Kobros vei.
Navnet ble vedtatt i 1943.
Diakonhjemmet sykehus er i nr. 12. Diakonhjemmet høgskole er i nr. 14. For øvrig består bebyggelsen av villaer og flermannsboliger.


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Diakonveien


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (D)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Diriks’ gate (Oslo)

Diriks’ gate (1A-7B; ingen partallsadresser) er en gate på Ila i bydel St. Hanshaugen i Oslo. Den går fra Evald Ryghs gate til Colletts gate.
Veien fikk navn i 1914 etter eidsvollsmannen Christian Adolph Diriks.
Alle adressene inngår i Ilakomplekset.


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Diriks’ gate


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Signe Torp

Signe Augusta Iversen Torp (født 21. april 1979) er en norsk  illustratør og barnebokforfatter.
Signe Torp har utdannelse fra Falmouth College of Arts i Falmouth i England og bachelor i illustrasjon fra Edinburgh College of Art fra 2004. Hun har laget blant annet to bildebøker der teksten er supplert med tegnspråk-illustrasjoner.
Signe Torp bor og arbeider i Oslo.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Signe Torp i BIBSYS
Hørselshemmedes Landsforbund 2010: Signe Torp fikk Ordknapp-prisen
Kathrine Pernille Olsen

Kathrine Pernille Olsen (født 25. mai 1981 i Gravdal i Lofoten) er en norsk politiker fra Høyre. Hun har utdannelse fra Høgskolen i Bodø (2000–2002), BI i Trondhjem (2003–2004) og Handelshøgskolen i Bodø (siviløkonom, 2004–2006).
Fra 2008 til 2009 var hun politisk rådgiver i Høyres stortingsgruppe, og fra 2010 til 2014 var hun kommunikasjonsrådgiver for stortingsgruppen. Den 18. august 2014 overtok hun etter Victoria Braathen som statssekretær for fiskeriminister Elisabeth Aspaker.
Olsen var formann i Lofoten Unge Høyre 1998–1999 og Nordland Unge Høyre 2000–2002.


== Eksterne lenker ==
(no) Kathrine Pernille Olsen hos Stortinget 
(no) Kathrine Pernille Olsen hos Norsk senter for forskningsdata 
Politisk rådgiver Kathrine Pernille Olsen (H). Fiskeriministeren
Kathrine Pernille Olsen. Høyre
Frederik Boyesen

Frederik Boyesen (med varianter Bøyesen, Bøyesøn osv.) (født ca. 1595, død april 1679 i Aker i Norge) var en norsk embedsmann og kjøpmann i Christiania, som døde som generalskoginspektør sønnenfjells.
Han var sønn av kjøpmann i Christiania Boye Frederiksen (født ca. 1565, død 1640 i Christiania), som opprinnelig var fra Tetensbøll ved Garding i Hertugdømmene.


== Referanser ==
Doktor Baches vei (Oslo)

Doktor Baches vei (1, 2-4) er en vei på Lilleaker i bydel Ullern i Oslo. Den går fra Jonas Dahls vei til Ullernchausseen.
Veien fikk navn i 1962 etter doktor Rolf Bache (1891– 1944), som var lege i området og ble skutt av tyskerne under krigen.
Ullern gamlehjem, der Bache arbeidet, er i dag Ullerntunet bo- og behandlingssenter og ligger ved veien, mot Ullernchausseen. (Det planlegges nytt anlegg som skal stå klart i 2016.)


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Doktor Baches vei


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (D)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Doktor Holms vei (Oslo)

Doktor Holms vei (1-37, 2-28B) er en vei i Holmenkollen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Holmenkollveien ved Besserud stasjon til samme vei ved Holmenkollen restaurant.
Veien fikk navn i 1918 etter Ingebrigt Christian Holm, som blant annet grunnla Voksenkollen sanatorium og Holmenkollen Park Hotel.
For øvrig har veien mange store, staselige, gamle villaer og enkelte nyere samt terrasseblokker fra 1990 i nr. 17-19.


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Doktor Holms vei


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (D)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Doktor Kloumanns vei (Oslo)

Doktor Kloumanns vei er en vei på Grorud (bydel Grorud) i Oslo. Den gikk opprinnelig fra Trondheimsveien til Romsåsveien og ledet trafikk til og fra Trondheimsveiens felt inn mot Oslo sentrum. Etter ombyggingen av krysset er veien redusert til en elleve meter lang stubb mellom rundkjøringen i Romsåsveien og innkjørselen til Romsåsveien 4 og 6.Veien fikk navn i 1959 etter doktor Fridtjof Wilhelm Kloumann (1869–1943), som var lege på Grorud fra 1913.
Ingen hus har adresse knyttet til denne veien.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Oslo byleksikon: Doktor Kloumanns vei
Doktor Londons vei (Oslo)

Doktor Londons vei (1-13; ingen partallsadresser) er en vei på Rødtvet i bydel Grorud i Oslo. Den går som blindvei fra Rødtvetveien ved Kalbakken stasjon og parallelt med Trondheimsveien på siden for trafikk mot sentrum. Etter at det er stopp for biltrafikk, fortsetter veien som gang- og sykkelvei mellom Trondheimsveien og Grorudbanen til motsatt ende av Rødtvetveien.
Veien fikk navn i 1996 etter doktor Leopold London (1907–71), som i en årrekke hadde legepraksis i området.
Kulturhuset Steinbruddet holder til i nr. 5.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Doktor Londons vei


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (D)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Doktor Rustads vei (Oslo)

Doktor Rustads vei er en vei på Sollerud i bydel Ullern i Oslo. Den går mellom Sollerudveien og Brønnveien.
Veien fikk navn i 1922 etter doktor Carl Gustav Waldemar Rustad (1839–1918), som eide Sollerud gård fra 1871. Nr. 1 (en avdeling av Hakkebakkeskogen barnehage) er eneste veinummer i bruk.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Doktor Rustads vei


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (D)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Dovregata (Oslo)

Dovregata (1-7B, 2A-4) er en gate i bydel St. Hanshaugen. Den går fra Sofies gate til Hallings gate. Gaten ligger langs kanten av et høydedrag, og gateløpet er delt i to på langs. Biltrafikk er mulig i nedre del (under skråningen), mens øvre del (oppå høydedraget) har gatetun. Trapper i krysset ved Glückstads gate forbinder de to høydenivåene.
Veien fikk navn i 1896 etter Dovrefjell. Bebyggelsen er leiegårder fra 1880-tallet.
Plassen i krysset med Glückstads gate og Krumgata har fra 2020 navnet Ruth Maiers plass.


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Dovregata


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (D)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Dovresvingen (Oslo)

Dovresvingen (1-43, 2-40) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Det er en hesteskoformet vei på sørsiden av Sandstuveien som begynner og slutter i sistnevnte vei.
Veien fikk navn i 1953 etter Villa Dovre i nr. 1. Før dette (fra 1922) het den Dovreveien.
Den tidligere husmannsplassen Halmbråten (gnr./bnr. 160/2) ligger i nr. 33.


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Dovresvingen


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (D)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Drivhusveien (Oslo)

Drivhusveien (1-11, 2-8) er en vei på Høyenhall i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Gartnerveien til Solbakkeveien.
Navnet ble vedtatt i 1952. I området finnes også andre veier med navn tatt fra landbruket.
I nr. 5A er en avdeling av Hakkebakkeskogen barnehage. For øvrig består bebyggelsen av privathus.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Drivhusveien


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (D)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Dråga (Oslo)

Dråga (1A-3, 2-6B) er en vei på Simensbråten i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Simensbråtveien til Vårveien.
Veien fikk navn i 1955 etter Draget, en trang dal mellom Lille Ekeberg og Simensbråten.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Dråga». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 142. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (D)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.