jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Marie Sharp’s

Marie Sharp's er et belizisk varemerke. Firmaet produserer chilisauser av habanero, syltetøy og fruktsaft.
Selskapet ble starta opp av Marie Sharp på et lite kjøkken i 1980. Det har i dag hovedkontor og en fabrikk i Dangriga, samt et salgskontor i Belize City, og produktene eksporteres også til utlandet. Selskapets slagord er «Proud Products of Belize» («Stolte produkter fra Belize»).


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
(en) Marie Sharp's Fine Foods – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Svømming under VM i svømmesport 2015 – 200 meter butterfly menn

200 meter butterfly menn var en svømmeøvelse som ble arrangert i VM i svømming 2015 i Kazan i Russland den 4. august (forsøksheat) og 5. august (finale).


== Medaljevinnere ==


== Rekorder ==
Før konkurransene var gjeldende verdens- og mesterskapsrekorder som følger:


== Resultater ==


=== Forsøksheat ===
Forsøksheat ble avholdt kl. 10.15.


=== Semifinaler ===
Semifinaler ble avholdt den 4. august kl. 19.04.


==== Semifinale 1 ====


==== Semifinale 2 ====


=== Finale ===

Finalen ble avholdt kl. 17.52.


== Referanser ==
Svømming under VM i svømmesport 2015 – 400 meter fri menn

400 meter fri menn var en svømmeøvelse som ble arrangert under VM i svømming 2015 i Kazan i Russland den 2. august.


== Medaljevinnere ==


== Rekorder ==
Før konkurransene var gjeldende verdens- og mesterskapsrekorder som følger:

Det ble ikke satt nye rekorder under mesterskapet.


== Resultater ==


=== Forsøksheat ===
Forsøksheatene ble avholdt kl. 09.48.


=== Finale ===

Finalen ble avholdt kl. 17.42.


== Referanser ==
Canada under VM i svømmesport 2015

Canada deltok under VM i svømmesport 2015 i Kazan i Russland fra 24. juli til 9. august 2015.


== Medaljevinnere ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Syllingsteinen

Syllingsteinen var en runestein fra Sylling i Lier kommune, Buskerud. Steinen sto innemurt i kormuren på den gamle kirken i Sylling, med innskriften vendende ut. Steinen ble undersøkt og avtegnet av M.A. Arendt i 1804. Da den gamle middelalderkirken ble revet i 1851 ble steinen tatt ut og lagt til side, men kom likevel på avveie og er aldri blitt funnet igjen.
Ifølge Arendts avtegning var innskriften:

salgærþr huilir her guþgætie
þina
aslakr markaþimikMagnus Olsen tolker dette til norrønt:
Salgerđr hvilir her. Guđ gæti þin-na. Aslakr markađi mik.
På moderne norsk blir det:
Salgerd hviler her. Gud vokte deg. Aslak merket meg (dvs. merket steinen med runer).
Steinen er antakelig hugget en gang før 1150.


== Litteratur ==
Norges innskrifter med de yngre runer. Oslo: Norsk historisk kjeldeskrift-institutt. 1951. s. 141ff.
MØ

Karen Marie Aagaard Ørsted Andersen, bedre kjent som Karen Marie Ørsted (født 13. august 1988 i Odense), er en dansk sanger med kunstnernavnet MØ. Hennes debutalbum No Mythologies utkom i 2014.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) MØ (vocalist) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Mø på Internet Movie Database 
(en) Mø hos The Movie Database 
(en) Mø på Apple Music 
(en) Mø på Discogs 
(en) Mø på Discogs 
(en) Mø på MusicBrainz 
(en) Mø på SoundCloud 
(en) Mø på Spotify 
(en) Mø på Genius — sangtekster 
(en) Mø på AllMusic 
Mø på Twitter 
Mø på Twitter 
Mø på Facebook 
Mø på Instagram 
Mø på YouTube 
Mø på YouTube 
Mø på Tumblr
Valbysteinen

Valbysteinen er en runestein fra Valby i Tjølling, Larvik kommune, Vestfold. Valby ligger ca. to kilometer rett nord for Kaupang, og er kjent for store gravfelter fra jernalderen og steinsettingen Valbysteinene.
I 1869 ble det funnet en stein med runer i en gravhaug på Valby. Steinen ble tatt hånd om av presten, som sørget for at den ble gitt til Universitetets Oldsaksamling i 1873.
Innskriften er ganske kort:

auarþr faþi hollrPå norrønt blir det:
Hàvarđr fađi hollr
På moderne norsk er tolkningen: «Håvard skrev (runene, i det han var) hull, (dvs.trofast, mot den døde)». Innskriften skriver seg fra en gang på 800-tallet.


== Litteratur ==
Norges innskrifter med de yngre runer. Oslo: Norsk historisk kjeldeskrift-institutt. 1951. s. 1711ff.
Flatdalsteinen

Flatdalsteinen er en runestein fra Flatdal kirke, Seljord kommune i Vestfold og Telemark. Steinen lå på kirkegården, rett utenfor kordøren. Den er første gang beskrevet i presten Hans A. Willes selvbiografi fra 1765. Innskriften ble avtegnet av M.A.Arendt i 1804. Steinen ble overtatt av Foreningen til norske Fortidsminnesmerkers Bevaring, som i 1864 ga den til Universitetets Oldsaksamling. I dag er den magasinert ved Kulturhistorisk Museum.
Innskriften lyder:

ok mote ræistrunarþesar uktbiþrþørsalmakankuþ at hantake uiþsalmakas er þese stein likribirPå norrønt blir det:
Ogmundr reist rùnar þessar, ok biđr þess almàtkan Guđ, at hann taki viđr sàl Gamals, er þessi steinn liggr yfir.
Og på moderne norsk:
«Ogmund ristet disse runer, og ber den allmektige Gud at han vil ta imot Gamals sjel, han som denne stein ligger over.»


== Litteratur ==
Norges innskrifter med de yngre runer. Annet bind. Av Magnus Olsen. Norsk historisk kjeldeskrift-institutt. Oslo: Jacob Dybwad. 1951. s. 214-219.
Dani Rodrik

Dani Rodrik (født 14. august 1957 i Istanbul) er en tyrkiskfødt økonom og professor ved John F. Kennedy School of Government på Harvard University. Han har særlig arbeidet innenfor internasjonal økonomi, økonomisk utvikling og politisk økonomi. Problemstillinger rundt forutsetninger for en god økonomisk politikk og hvorfor noen myndigheter lykkes bedre enn andre har vært sentrale i hans forskning.


== Bakgrunn ==
Rodrik har bakgrunn fra en sefardisk jødisk familie, og var sønn av en penne-fabrikant.Etter å ha avlagt avgangseksamen fra den private Robert College i Istanbul, begynte han studier ved Harvard i 1975, som den eneste i sin familie som fikk anledning til å studere i utlandet. Her tok han en bachelor-grad med meget god karakter (summa cum laude), og tok deretter en ph.d. i økonomi med en avhandling med tittelen Studies on the Welfare Theory of Trade and Exchange-rate Policy og en  MPA fra Princeton University.
Han har siden 2009 skrevet i den tyrkiske dagsavisen Radikal.
Han er gift med datteren av den pensjonerte generalen Çetin Doğan som ble dømt til livsvarig fengsel, senere redusert til 20 år, for sin deltakelse i det planlaget kuppforsøket Operasjon slegge (tyrkisk: Balyoz Harekâtı) mens han var sjef for generalstaben i 2003.


== Arbeid ==
Rodrik er tilknyttet National Bureau of Economic Research, Centre for Economic Policy Research (i London), Center for Global Development, Peterson Institute for International Economics og Council on Foreign Relations. Han er medredaktør for Review of Economics and Statistics. Han har mottatt støtte fra Carnegie Corporation, Ford Foundation og Rockefeller Foundation. 


== Utmerkelser ==
Han er blant annet tildelt Leontief-prisen for Advancing the Frontiers of Economic Thought i 2002 fra Global Development and Environment Institute. I 2020 ble han tildelt Fyrstinnen av Asturias' pris for samfunnsvitenskap.


== Noen publikasjoner ==
Rodrik, Dani (2011). The Globalization Paradox. Norton & Company, Inc. ISBN 978-0-393-07161-0. 
Rodrik, Dani (2007). One Economics, Many Recipes. Princeton University Press. ISBN 0-691-12951-7. 
McMillan, Margaret; Horn, Karen; and Rodrik, Dani (2004). «When Economic Reform Goes Wrong: Cashews in Mozambique». Brookings Trade Forum 2003: 97–165. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Rodrik, Dani (ed) (2003). In Search of Prosperity: Analytic Narratives on Economic Growth. Princeton University Press. ISBN 0-691-09268-0. CS1-vedlikehold: Ekstra tekst: forfatterliste (link)
Rodrik, Dani (2001). «The Global Governance of Trade As If Development Really Mattered» (PDF). UNDP. Arkivert fra originalen (PDF) . Besøkt 7. august 2015.  Arkivert 26. desember 2019 hos Wayback Machine.
Rodrik, Dani (1999). The New Global Economy and Developing Countries: Making Openness Work. Overseas Development Council. ISBN 1-56517-027-X. 
Rodrik, Dani (1997). Has Globalization Gone Too Far?. Institute for International Economics. ISBN 0-88132-241-5. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dani Rodrik – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Dani Rodriks hjemmeside på Harvard
(en) Dani Rodriks blogg
(en) Dani Rodrik hos IDEAS
Dick Maas

Dirk Willem Herman (Dick) Maas (født 5. april 1951) er en nederlandsk filmregissør, manusforfatter og filmprodusent. Han er best kjent for filmene De Lift (1983), Flodder (1986, og etterfølgende franchise) og Amsterdamned (1988).


== Filmografi ==
Spillefilmer:

1983 - Heisen (De Lift),
1986 - Flodder, 
1988 - Amsterdamned, 
1992 - Familien Flodder i New York, 
1995 - Flodder 3, 
1999 - Do not disturb, 
2001 - Down
2007 - Moordwijven
2010 - Sint
2012 - QuizTV:

1993-1995, 1998 - Flodder (serie)
1993 - The Young Indiana Jones Chronicles (én episode)Korte filmer:

Historia Morbi (1975)
Picknick (1977)
Adelbert (1977)
Onder de maat (1980)
Bonbon (1980)
Idylle (1980)
Overval (1980)
Rigor Mortis (1981, TV-film)
Long Distance (2003)Utvalgte musikkvideoer

Golden Earring, bl.a. When the Lady Smiles og Burning Stuntman
Loïs Lane, Amsterdamned


== Bibliografi ==
Salvo (1998)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Dick Maas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Dick Maas på Internet Movie Database 
(sv) Dick Maas i Svensk Filmdatabas 
(da) Dick Maas på Filmdatabasen 
(fr) Dick Maas på Allociné 
(en) Dick Maas på AllMovie 
(en) Dick Maas hos The Movie Database 
(en) Dick Maas på Discogs 
(en) Dick Maas på MusicBrainz
Mats Ahlstedt

Mats Ahlstedt (født 1949) er en svensk kriminalforfatter og journalist.
Ahlstedt ble født i Jämtland, men familien flyttet tidlig til Göteborg, der faren var fengselsprest.


== Bibliografi ==
Dödsängeln, 2003
Violinisten, 2006
Den röda damcykeln, 2007
Mordet på Ragnhildsholmen, 2009
Dömd för livet, 2010
Dockmakarens dotter, 2012
Trasdockorna, 2013
Ondskans spår, 2014


== Kilder ==
«Mats Ahlstedt». Libris. Kungliga Biblioteket. Besøkt 5. oktober 2014. 
«Om Mats Ahlstedt». Arkivert fra originalen 5. oktober 2013. Besøkt 2. oktober 2013. 


== Eksterne lenker ==
Mats Ahlstedts nettsider
Tove Alsterdal

Tove Kerstin Alsterdal (født 28. desember 1960 i Malmö) er en svensk journalist, dramatiker og cg forfatter av framfor alt krim, men også manuset til filmen Så olika og den svenske radioens julekalender, Snälla Py. Hun er dessuten krim-forfatter Liza Marklunds redaktør. 


== Bibliografi ==


=== Drama og film ===
1998 - På Spaning (med Boel Forssell), Teater Scratch, Luleå
1998 - Sagan om vintern, libretto, (musikk: Fredrik Högberg) kammermusikal for barn, Norrbottensmusiken
1998 - Tilde och Tiden, radioserie, Sveriges Radio
1999 - Nånstans under stjärnorna, Teater Scratch, Luleå
2000 - Dotter, Länsteatern i Örebro
2000 - Snälla Py, Sveriges Radios julkalender
2002 - Broder okänd, Lovteatern, Sveriges radio
2004-2006 - Ensamma hemma, miniserie for Fieteri (barneprogram på meänkieli og svensk), Sveriges Television
2004 - Vems är du?, Norrbottensteatern
2005 - Om du var jag - (TV-serie, kortfilmen Elina)
2006 - Dollar (i samarbeid med Liza Marklund), Pan Vision
2006 - Packa, packa!, Norrbottensteatern, Luleå, Teater Scratch
2009 - Så olika
2012 - Kains Kvinna, libretto (tonsättare: Fredrik Högberg), iOpera


=== Faglitteratur ===
När visionen krossade verkligheten: en bok inför Bredsjögårdens 10-årsjubileum. (swe). Hällefors: Stiftelsen Bredsjögården. 1990. ISBN 91-7970-892-7. 
Ungdomars hälsa: en kartläggning av aktuella studier : 199 rapporter och forskningsprojekt om ungdomars hälsa och levnadsvanor, livsvillkor och värderingar i Sverige på 90-talet (swe). Stockholm: Landstingsförbundet. 1996. ISBN 91-7188-339-8. 
Film över alla gränser: Filmpool nord 1992-2002 (swe). Luleå: Filmpool Nord. 2002. 


=== Romaner ===
En plats i solen (swe). Stockholm: Piratförlaget. 2008. ISBN 9789164221612. 
Kvinnorna på stranden (swe). Stockholm: Lind & Co. 2009. ISBN 9789185801718. 
I tystnaden begravd (swe). Stockholm: Lind & Co. 2012. ISBN 978-91-7461-065-9. 
Låt mig ta din hand (swe). Stockholm: Lind & Co. 2014. ISBN 9789174612813. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Tove Alsterdal om människorna som försvann i Argentina», intervju med Malou von Sivers i TV4
Portrett av Tove Alsterdal på dansk Forfatterweb
Doldisen Tove Alsterdal film- och thrilleraktuell, Dagens Nyheter
Tove Alsterdal, Deckarhuset
John’s phone

John's Phone er en mobiltelefon designet i Nederland.
Selskapet hevder at dette er verdens enkleste mobiltelefon, siden man kan kun ringe og motta samtaler med telefonen. Telefonen har ingen egenskaper som er vanlige i smarttelefoner, som for eksempel kamera, internettilgang eller meldingstjenester. John’s Phones adressebok består av en penn, samt en papiradressebok på baksiden av telefonen.
Telefonen har mulighet for lagring av opptil 10 numre for bruk til hurtigoppringing. Batterilevetiden skal være mer enn 3 uker i standbymodus, og samtaletiden opp til 6 timer. Telefonskjermen sitter plassert på toppen av telefonen. 


== Produkter ==
John’s Phone er tilgjengelig i fem varianter:

Snow (hvit)
Business (svart)
Tree (brun)
Grass (grønn)
Sweet (rosa)
Gold Limited Edition (gull)


== Tekniske spesifikasjoner ==
Lengde: 10,5 cm
Bredde: 6,0 cm
Dybde: 1,5 cm
Vekt: 95 gram
Batteri: Litiumbatteri
Kapasitet: 1200 mAh
Quad bånd GSM: 850, 900, 1800 & 1900 Mhz
Antall ringetoner: 1
Lydinnstillinger: Høy, normal og lydløs
Skjerm: LCD


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside (Klikk på Work, deretter New John’s Phone
Offisielt nettsted 
(en) John's Phone – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Brukermanual
Offisiell Twitter
Engadget review
Skeisteinen

Skeisteinen er en runestein som står på Molandsmoen, ca. to kilometer nord for Moland kirke i Fyresdal, Telemark. Den har id nr. 127468 i Riksantikvarens kulturminnedatabase.
Molandsmoen er en flat furumo, og her var det gamle skeidet – stedet der lokalbefolkningen opprettholdt de urgamle tradisjonene med hestekappløp og -kamper. Den første skildringen av dette er ved biskop Niels Glostrup ved en visitasreise i 1618. Tradisjonen beskrives også av presten H.J. Wille i 1786. Han nevner også at plassen der hestekampene fant sted var avgrenset av fire reiste steiner. To av disse steinene er bevart, den ene av dem er runesteinen. Innskriften leses:

þorolv rit
saskal raþa ru(nar)
er l(e)r stirebsPå norrønt blir det: þorolfr reit sà skal ràda runar, er lèr stìgreips.
På moderne norsk blir det: «Torolv skrev. Den skal råde (disse) runer, som låner stigbøyle (til en annen)».
Magnus Olsen argumenterer for at dette går tilbake på en gammel straffemetode som er mest kjent som «tremerr». Der blir den som skal straffes satt overskrevs på en trebukk, med vekter på føttene, og er nødt til å sitte der for et angitt tidsrom. Vektene kalles «stigbøyler», og det er de det etter Olsen mening siktes til i innskriften.


== Litteratur ==
Norges innskrifter med de yngre runer. Oslo: Norsk historisk kjeldeskrift-institutt. 1951. s. 229ff. 


== Eksterne lenker ==
«Skeisteinen». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Katarina Mazetti

Vera Katarina Mazetti (født 29. april 1944 i Stockholm) er en svensk journalist, forfatter og lærer. Hun har vært aktiv i ulike sjangere, og publisert kåserier, noveller, romaner, barnbøker og ungdomsbøker. 


== Bibliografi ==
Här kommer tjocka släkten (1988, barnebok, bilder Gunna Grähs)
Grod Jul på Näsbrännan eller Skuggan av en gris (1993, barnbok, bilder Karin Lundmark)
Handbok för martyrer (1993, med Maria Lindhgren)
Köttvars trollformler (1991, barnebok, bilder Eva Lindström)
Det är slut mellan Gud och mej (1995, ungdomsbok)
Det är slut mellan Rödluvan och vargen (1998, ungdomsbok)
Den hungriga handväskan (1998, barnebok, bilder Maria Lindhgren)
Grabben i graven bredvid (1998)
Krigshjältar och konduktörer (1999, novellesamling)
Mazettis blandning (2001, kåserier)
Fjärrkontrolleriet: äventyrs- och kärlekshistoria för barn (2001, barnebok, bilder Eva Lindström)
Slutet är bara början (2002, ungdomsbok)
Tyst! Du är död! (2001, krim)
Tarzans tårar (2003)
Mazettis nya blandning (2004, kåserier)
Familjegraven, en fortettelse på romanen Grabben i graven bredvid (2005)
Ottos äventyr (2005, lesebok, med Åsa Gustafsson)
Mitt himmelska kramdjur (2007)
Slump (2008, kollektivroman)
Blandat blod (2008, historisk roman)
Mitt liv som pingvin (2008 roman)
Kusinerna Karlsson 1: Spöken och spioner (2012)
Kusinerna Karlsson 2: Vildingar och vombater (2012)
Kusinerna Karlsson 3: Vikingar och vampyrer (2013)
Kusinerna Karlsson 4: Monster och mörker (2013)
Kusinerna Karlsson 5: Skräckbåten och Svarta damen (2014)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(sv) Offisielt nettsted 
(en) Katarina Mazetti – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Katarina Mazetti på Internet Movie Database 
(en) Katarina Mazetti hos The Movie Database 
(en) Katarina Mazetti på Discogs 
(en) Katarina Mazetti på MusicBrainz 
(sv) Katarina Mazetti i LIBRIS
Runesteinen fra Veum kirke

Runesteinen fra Veum kirke lå på kirkegården ved Veum kirke i Fyresdal kommune, Telemark. Steinen er første gang nevnt av Hans Jacob Wille i 1786, og deretter blant annet i Nicolay Nicolaysens Norske Fornlævninger fra 1862-66. I 1888 melder J.L. Qvisling at steinen er fjernet og er brukt i grunnmuren på en uthusbygning på gården Veum. Dette er det siste man vet om denne steinen. Den var ca. fem fot lang, og innskriften lød:

her huilir petr prestrSom rett og slett betyr «Her hviler Peter Prest». Runene dateres til 1200-tallet.


== Litteratur ==
Norges innskrifter med de yngre runer. Oslo: Norsk historisk kjeldeskrift-institutt. 1951. s. 238ff.
Jan Mårtenson

Jan Per Gösta Mårtenson (født 14. februar 1933 i Uppsala) er en svensk diplomat, også kjent som  forfatter av blant annet kriminalromaner. I flere av hans bøker figurerer den fiktive antihelten og antikvitetshandleren «Johan Kristian Homan». Disse bøkene har kommet ut årlig siden 1973.
Mårtenson har vært visegeneralsekretær for FN og sjef for FNs Europa-kontor i Genève. Han er bosatt i herregården i Åmmeberg i Hammars församling ved Vättern.


== Bibliografi ==


=== Homan-krim ===
1973 – Helgeandsmordet
1974 – Drakguldet
1975 – Demonerna
1976 – Häxhammaren
1977 – Döden går på museum
1978 – Döden går på cirkus
1979 – Vinprovarna
1980 – Djävulens hand
1981 – Döden gör en tavla
1982 – Middag med döden
1983 – Vampyren
1984 – Guldmakaren
1985 – Häxmästaren
1986 – Rosor från döden
1987 – Den röda näckrosen
1988 – Neros bägare
1989 – Mord i Venedig
1990 – Akilles häl
1991 – Ramses hämnd
1992 – Midas hand
1993 – Gamens öga
1994 – Tsarens guld
1995 – Karons färja
1996 – Caesars örn
1997 – Högt spel
1998 – Det svarta guldet
1999 – Häxan
2000 – Mord på Mauritius
2001 – Ikaros flykt
2002 – Mord ombord
2003 – Dödligt svek
2004 – Ostindiefararen
2005 – Döden går på auktion
2006 – Den kinesiska trädgården
2007 – Spionen
2008 – Dödssynden
2009 – Palatsmordet
2010 – Mord i Havanna
2011 – Safari med döden
2012 – Mord i blått
2012 – Jubileumsmord  (elleve Homan-noveller)
2013 – Den grekiska hjälmen
2014 – Juvelskrinet
2015 – Medicis ringTre av Homan-krimene (Guldmakaren, Häxmästaren og Ostindiefararen) utspiller seg omkring århundreskiftet 1700–1800, med Johan Kristian Homans forfader Johan Sebastian Homan som huvedperson.


=== Øvrige bøker ===
1970 – 32 om kärlek (lyrikk)
1971 – Telegrammet från San José
1971 – Tre Skilling Banco
1972 – Nobelpristagaren och döden
1978 – Släkten är bäst
1982 – Utsikt från min trappa
1985 – Drottningholm – slottet vid vattnet (essayer)
1986 – Sverige (med andre)
1989 – Slottet i staden (essayer)
1991 – Arvfurstens palats (essayer) (med Alf Åberg)
1994 – Kungliga svenska konstnärer (med andre)
1994 – Mord och mat (oppskrift)
1997 – Residens – Svenska EU-ambassader
1997 – Sofia Albertina – en prinsessas palats (essayer) (med Ralf Turander)
2000 – Att kyssa ett träd (memoarer)
2002 – Mord i Gamla stan
2003 – Mord på menyn
2005 – Beridna högvakten (med Ralf Turander)
2007 – Kungliga Djurgården (med Ralf Turander)
2013 – Oss håller inga bojor, oss binder inga band!  (med Susanne Giraud)


== Referanser ==


== Kilder ==
Mårtenson, Jan P G i Vem är det 1993
FN – Globalt uppdrag, red. L. Eriksson, Stockholm 1995, s. 218
Mårtenson, Jan, Att kyssa ett träd, Wahlström & Widstrand, Stockholm 2007


== Eksterne lenker ==
HomanSällskapet
(sv) Jan Mårtenson i LIBRIS
Dødens Triumf (musikkalbum)

Dødens Triumf  er et album med The Savage Rose fra 1972, utgitt på Polydor og musikken til balletten ved samme navn av Flemming Flindt efter Eugène Ionescos  Jeux de massacre.


== Medvirkende ==
Vokal - Annisette
Trommer, Slagtøj - Alex Riel
Guitar - Ole Molin
Guitar, Bas - Rudolf Hansen *
Orgel, Harmonika, Fløjte, Slagtøj - Anders Koppel
Klaver, Harmonium, Slagtøj - Thomas Koppel


== Sporliste ==


=== Dødens triumf (forkortet vinyl/cd-album) ===
"Byen Vågner" – 6:32
"De Unge Elskende"  – 6:36
"Borgerens Død"  – 3:27
"De To Gamle"  – 4:10
"Bruden Pyntes"  – 4:02
"Bryllup"  – 3:26
"Soldaternes Død"  – 1:48
"Den Døde By - Modebutikken Plyndres" – 7:14
"Dear Little Mother" – 4:53


=== Dødens triumf (1979 dobbelt-lp) ===
"Byen Vågner" – 9:44
"Nattemøde og flugt" – 3:32
"Det isolerede hus" – 9:14
"Selvudslettelse" – 6:37
"Fængslet"  – 6:23
"Forberedelse til dans"  – 4:00
"Det hemmelige bal"  – 7:30
"Soldaterexercits"  – 4:29
"Alderdommen"  – 4:23
"Dødens by"  – 5:32
"Modebutikken"  – 8:19
"Branden (Dear Little Mother)"  – 5:53


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dødens Triumf på Discogs 
(en) Dødens Triumf på MusicBrainz
Jeux de la Francophonie

Jeux de la Francophonie (engelsk: Francophone Games) er en konkurranse innen sport og kultur, som arrangeres hvert fjerde år i fransktalende land. Arrangør er La Francophonie. 


== Utgaver ==


== Øvelser ==


=== Sportsgrener ===
 Friidrett: 1989, 1994, 1997, 2001, 2005, 2009, 2013
 Basketball: 1989, 1994, 1997, 2001, 2005, 2009, 2013
 Sandvolleyball: 2001, 2009
 Boksing: 1997, 2001, 2005, 2009, 2013
 Sykling: 2013
000 Idrett for funksjonshemmede: 2001, 2009
 Fotball: 1989, 1994, 1997, 2001, 2005, 2009, 2013
 Håndball: 1994
 Judo: 1989, 1994, 1997, 2001, 2005, 2009, 2013
 Bordtennis: 1994, 2001, 2005, 2009, 2013
 Tennis: 1997
 Bryting: 1994, 2005, 2013


=== Kulturelle grener ===
Sang
Historiefortelling
Folkedans
Poesi
Maling
Fotografi
SkulpturI 2001 var gatekunst en demonstrasjonsgren.


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisiell hjemmeside