jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Volhynia

Volhynia, Volynia, eller Volyn (ukrainsk: Волинь Volyn'; russisk: Волы́нь Volyn'; polsk: Wołyń; litauisk: Voluinė eller Volynė; tsjekkisk: Volyň; tysk: Wolhynien eller Wolynien; jiddisch: װאָלין [Volin]), er et historisk område i Øst-Europa, beliggende i dagens Polen, Ukraina og Hviterussland. Et alternativt navn for regionen er Lodomeria, etter byen Volodymyr (Vo-Lodymer), som en gang var politisk senter  i fyrstedømmet Volhynia.
Ved Polens deling på slutten av 1700-tallet tilfalt Øst-Galicja i 1772 Habsburgmonarkiet, Galitzien og Lodomerien på tysk, mens Volhynia tilfalt Det russiske keiserdømmet. I 1921, etter første verdenskrig, ble Volhynia og det østlige Galicja en del av Polen. I mellomkrigstiden var omtrent 70 % av befolkningen etnisk ukrainsk, mens 15 % var etnisk polske og 10 % var jødiske.


== Beliggenhet og opprinnelse ==
Geografisk ligger Volhynia i det østeuropeiske lavlandet, mellom elvene Pripjat og Vestre Bug, nordøst for Galicia og nordvest for Podolia. Vest for Volhynia ligger den tidligere regionen Lille-Polen. Områdene i det tidligere Volhynia utgjør nå oblastene Volyn og Rivne, samt deler av Zjytomyr, Ternopil og Khmelnytskyj, så vel som deler av Polen (se Chełm). De største byene i den tidligere regionen er Lutsk, Rivne, Kovel, Volodymyr, Kremenets og Starokostjantyniv. Før andre verdenskrigs utbrudd var mange jødiske shtetl, som Trochenbrod og Lozisht en integrert del av regionen, og var en del av, sammen med det øvrige Volhynia, en del av det jødiske bosetningsområdet i Tsar-Russland langs Russlands sydvestlige grense.Ifølge enkelte historikere har regionen navn etter den tidligere byen Volyn eller Velyn, som antas å ha hatt beliggenhet langs Søndre Bug, hvis navn kan ha kommet fra det urslaviske rotordet vol eller vel, som betyr «våt». En mulig alternativ beliggenhet for byen ligger mer enn 20 km vest for Volodymyr-Volynskyj, i nærheten av munningen av elven Huczwa, hvor denne munner ut i Vestre Bug. Området er nevnt av den arabiske geografen Al-Masudi, som omtalte områdets innfødte som «Valin-folket». De første omtalene av stedet kan også spores til Nestorkrøniken, som omtaler stammer av dulebiere, buskanere og volhyniere.


== Andre verdenskrig ==
Under holocaust ble over 98 % av jødisk innbyggere drept. Området ble overført fra Polen til Ukraina (Sovjetunionen) i forbindelse med andre verdenskrig og 98 % av etnisk polske ble fordrevet (eller drept).


== Referanser ==


== Litteratur ==
Jones, Michael: The New Cambridge Medieval History, Cambridge University Press, Cambridge, England (2000). ISBN 0-521-36290-3 (en)
Pospelov, E.M.: Географические названия мира (Geograficheskie nazvaniya mira), Moskva (1998) (ru)
Prypjats

Prypjats (belarusisk: Прыпяць), Prypjat (ukrainsk: При́п'ять) eller Pripjat (russisk: При́пять; polsk: Prypeć) er ei elv i Øst-Europa, rundt 761 km lang. Den renner i østlig retning gjennom Ukraina, Belarus og Ukraina igjen, før den munner ut i Dnipro.
Prypjat renner gjennom forbudssonen rundt reaktoren som var åsted for Tsjernobyl-ulykken.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Prypyat River – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Inhulets

Inhulets (ukrainsk: Інгулець, russisk: Ингуле́ц – Ingulets) er ei elv i Ukraina. Den er ei høyre sideelv til Dnipro og er 549 km lang med et nedbørfelt på 14 870 km².
Inhulets har sitt utspring på Dniprohøydene nær byen Kropyvnytskyj i Kirovohrad oblast, rundt 30 km fra Dnipro, som den renner parallelt med. Inhulets snur deretter mot sør og renner gjennom Dnipropetrovsk, Kherson og Mykolajiv oblast, før den munner ut i Dnipro rundt 30 km øst for byen Kherson. 
De viktigste sideelvene til Inhulets er Saksahan og Vysun. De største byene langs elva er Kryvyj Rih og Snihurivka.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Inhulets River – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Achelata

Achelata er en infraorden av languster og såkalte klippehummere innenfor underodenen Reptantia av den store ordenen tifotkrepser (Decapoda), en type krepsdyr som tilhører storkrepsene. Gruppen omfatter 3 familier og 34 slekter, og har tatt opp i seg deler av den tidligere infraordenen Palinura (languster).


== Taksonomisk plassering ==
Taksonomien til storkreps er komplisert og under stadig revisjon. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. En moderne oppdatering av systematikken etter 2013-revisjonene følger her WoRMS-databasen.. 

Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +30.000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca - +22.000 arter Grobben, 1892
Usikker overorden Eucarida Calman, 1904
Orden tifotkrepser (Decapoda) - 2.700 slekter, 15.000 arter Latreille, 1802
Underorden kreps og krabber Reptantia = Macrura Reptantia
Infraorden languster og klippehummere Achelata
Familie klippehummere Palinuridae «spiny lobsters»  Latreille, 1802
Slekt Araeosternus
Slekt Jasus Parker, 1883
Slekt Justitia Holthuis, 1946
Slekt Linuparus White, 1847
Slekt Nupalirus Kubo, 1955
Slekt Palibythus Davie, 1990
Slekt Palinurellus von Martens, 1878
Slekt Palinurus Weber, 1795
Slekt Palinustus A. Milne-Edwards, 1880
Slekt Panulirus White, 1847
Slekt Projasus George & Grindley, 1964
Slekt Puerulus Ortmann, 1897
Slekt Sagmariasus Holthuis, 1991
Familie Scyllaridae «slipper lobsters»  Latreille, 1825
Underfamilie Arctidinae Holthuis, 1985
Slekt Arctides  Holthuis, 1960
Slekt Scyllarides  Gill, 1898
Underfamilie Ibacinae Holthuis, 1985
Slekt Evibacus  Smith, 1869
Slekt Ibacus  Leach, 1815
Slekt Parribacus  Dana, 1852
Underfamilie Scyllarinae Latreille, 1825
Slekt Acantharctus  Holthuis, 2002
Slekt Antarctus  Holthuis, 2002
Slekt Antipodarctus  Holthuis, 2002
Slekt Arctus
Slekt Bathyarctus  Holthuis, 2002
Slekt Biarctus  Holthuis, 2002
Slekt Chelarctus  Holthuis, 2002
Slekt Crenarctus  Holthuis, 2002
Slekt Eduarctus  Holthuis, 2002
Slekt Galearctus  Holthuis, 2002
Slekt Gibbularctus  Holthuis, 2002
Slekt Petrarctus  Holthuis, 2002
Slekt Remiarctus  Holthuis, 2002
Slekt Scammarctus  Holthuis, 2002
Slekt Scyllarus  Fabricius, 1775
Underfamilie Theninae Holthuis, 1985
Slekt Thenus  Leach, 1816 
Familie Synaxiidae «furry lobsters»  Bate, 1881 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Achelata – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(sv) Achelata hos Dyntaxa 
(en) Achelata hos Fossilworks 
(en) Achelata hos ITIS 
(en) Achelata hos NCBI 
(en) Kategori:Achelata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Achelata – detaljert informasjon på Wikispecies 
de Grave, Sammy, et. al., «A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans», i: Raffles Bulletin of Zoology. Suppl. 21, 2009, side 1–109(en) Achelata – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen
Glypheidea

Glypheidea er en infraorden av såkalte glyptohummere innenfor underodenen Reptantia i den store ordenen tifotkrepser (Decapoda), en type krepsdyr som tilhører storkrepsene. Gruppen har en overfamilie og en familie.


== Taksonomisk plassering ==
Taksonomien til storkreps er komplisert og under stadig revisjon. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. En moderne oppdatering av systematikken etter 2013-revisjonene følger her WoRMS-databasen.. 

Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25.000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Usikker overorden Eucarida Calman, 1904
Orden Amphionidacea - 1 art . I. Williamson, 1973
Orden tifotkrepser (Decapoda) - 2.700 slekter, 15.000 arter Latreille, 1802
Usikker underorden Natantia (2013: direkte under tifotkrepser (Decapoda))
Usikker underorden Eggbærereker, (Pleocyemata)
Underorden «reker» (Dendrobranchiata) Spence Bate, 1888
Underorden kreps og krabber Reptantia = Macrura Reptantia
Infraorden languster og klippehummere Achelata
Infraorden langhalekreps, kreps og hummere  (Astacidea)
Infraorden glypto-hummer Glypheidea
Overfamilie Glypheoidea Winkler, 1882
Familie Glypheidae  Winkler, 1882
Infraorden dyphavs-hummer Polychelida


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Glypheidea – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Glypheidea hos Fossilworks 
(en) Glypheidea hos ITIS 
(en) Glypheidea hos NCBI 
(en) Kategori:Glypheidea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Glypheidea – detaljert informasjon på Wikispecies 
de Grave, Sammy, et. al., «A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans», i: Raffles Bulletin of Zoology. Suppl. 21, 2009, side 1–109
Polychelida

Polychelida er en infraorden av såkalte dyphavshummere innenfor underodenen Reptantia i den store ordenen tifotkrepser (Decapoda), en type krepsdyr som tilhører storkrepsene. Gruppen omfatter en overfamilie og to familier. Gruppen har tatt opp i seg deler av den tidligere infraordenen Palinura («languster»).


== Taksonomisk plassering ==
Taksonomien til storkreps er komplisert og under stadig revisjon. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. En moderne oppdatering av systematikken etter 2013-revisjonene følger her WoRMS-databasen.. 

Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25.000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Usikker overorden Eucarida Calman, 1904
Orden Amphionidacea - 1 art . I. Williamson, 1973
Orden tifotkrepser (Decapoda) - 2.700 slekter, 15.000 arter Latreille, 1802
Usikker underorden Natantia (2013: direkte under Decapoda)
Usikker underorden Eggbærereker, (Pleocyemata)
Underorden «reker» (Dendrobranchiata) Spence Bate, 1888
Underorden kreps og krabber Reptantia = Macrura Reptantia
Infraorden languster og klippehummere Achelata
Infraorden langhalekreps, kreps og hummere  (Astacidea)
Infraorden glypto-hummer Glypheidea
Infraorden dyphavs-hummer Polychelida
Familie Polychelidae  Wood-Mason, 1875
Overfamilie Eryonoidea
Familie Eryonidae  De Haan, 1841


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Polychelida – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Polychelida hos Fossilworks 
(en) Polychelida hos ITIS 
(en) Polychelida hos NCBI 
(en) Kategori:Polychelida – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Polychelida – detaljert informasjon på Wikispecies 
de Grave, Sammy, et. al., «A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans», i: Raffles Bulletin of Zoology. Suppl. 21, 2009, side 1–109
Anomura

Anomurer (Anomura) er en infraorden av ulike typer av porselenskrabber, eremittkrabber og eremittkreps - innenfor underordenen eggbærereker (Pleocyemata) som er en type tifotkrepser. Det siste fotparet er redusert i størrelse og tidvis skjult. Generelt vil man si at en krabbe med bare seks synlige ben i tillegg til klør er en Anomura.Det er vidt akseptert at Anomura og Brachyura (ekte krabber) er søstergrupper, og sammen utgjør kladen Meiura.Navnet Anomura skriver seg fra en eldre klassifikasjon hvor Reptantia-dekapodene ble delt inn i Macrura (langhaler), Brachyura (korthaler) og Anomura (ulikehalet). Alternativt har også navnet «Anomala» vært brukt for å illustrere de svært ulike artene man finner innenfor gruppen. Gruppen inneholder slike ulike organismer som kongekrabber og trollkreps (Lithodidae), porselenskrabber (Porcellanidae), og hårete steinkrabber (Lomisidae).


== Taksonomisk plassering ==
Taksonomien til storkreps er komplisert og under stadig revisjon. En moderne oppdatering av systematikken gis nedfor i tråd med 2013-revisjonen, etter oversikten i  WoRMS-databasen..

Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +30.000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca - +22.000 arter Grobben, 1892
Usikker overorden Eucarida Calman, 1904
Orden tifotkrepser (Decapoda) - 2.700 slekter, 15.000 arter Latreille, 1802
Usikker underorden «eggbærereker» (Pleocyemata)
Infraorden (Anomura)
Overfamilie Aegloidea  Dana, 1852
Overfamilie Chirostyloidea  Ortmann, 1892 = Kiwaoidea  Macpherson, Jones & Segonzac, 2005
Overfamilie Galatheoidea  Samouelle, 1819
Usikker overfamilie Hippoidea Latreille, 1825
Overfamilie «trollkrabber» og «kongekrabber» Lithodoidea  Samouelle, 1819
Overfamilie «steinkrabber» Lomisoidea  Bouvier, 1895
Overfamilie «eremittkreps» Paguroidea  Latreille, 1802 = Birgusoidea / Cancellochelloidea / Cheiroplatoidea / Pomatocheloidea / Pylocheloidea  Watabe, 2007


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Anomura – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(no) Anomura hos Artsdatabanken 
(sv) Anomura hos Dyntaxa 
(en) Anomura hos Fossilworks 
(en) Anomura hos ITIS 
(en) Anomura hos NCBI 
(en) Kategori:Anomura – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Anomura – detaljert informasjon på Wikispecies 
de Grave, Sammy, et. al., «A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans», i: Raffles Bulletin of Zoology. Suppl. 21, 2009, side 1–109
Axiidea

Axiidea er en infraorden innenfor underordenen eggbærereker (Pleocyemata) som er en type tifotkrepser. Denne gruppen har i alt 6 familier. Gruppen er synonym med overfamilien Axioidea og inneholder 6 familier, herunder familien Axiidae. Tidligere anså man at Axiidae og Axioidea tilhørte infraordenen av gravekreps (Thalassinidea), men dette er revidert.


== Taksonomisk plassering ==
Taksonomien til storkreps er komplisert og under stadig revisjon. En moderne oppdatering av systematikken gis nedfor i tråd med 2013-revisjonen, etter oversikten i  WoRMS-databasen.. 

Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +30.000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Usikker overorden Eucarida Calman, 1904
Orden tifotkrepser (Decapoda) - 2.700 slekter, 15.000 arter Latreille, 1802
Usikker underorden Natantia (2013: direkte under tifotkrepser (Decapoda))
Underorden «reker» (Dendrobranchiata) Spence Bate, 1888
Underorden kreps og krabber Reptantia = Macrura Reptantia
Usikker underorden Eggbærereker, (Pleocyemata)
Infraorden Axiidea de Saint Laurent 1979
Familie Axiidae  Huxley, 1879 = Calocarididae  Ortmann, 1891 = Eiconaxiidae  Sakai & Ohta, 2005 = Eiconaxiopsididae Sakai, 2011
Familie Callianassidae  Dana, 1852 = Ctenochelinae Manning & Felder, 1991
Familie Callianideidae  Kossman, 1880
Familie Micheleidae  Sakai, 1992
Familie Strahlaxiidae  Poore, 1994
Familie Thomassiniidae  de Saint Laurent, 1979


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Axiidea – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Axiidea i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Axiidea hos Fossilworks 
(en) Axiidea hos NCBI 
Axiidea – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Axiidea – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen
de Grave, Sammy, et. al., «A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans», i: Raffles Bulletin of Zoology. Suppl. 21, 2009, side 1–109
Gebiidea

Gebiidea er en infraorden innenfor underordenen eggbærereker (Pleocyemata) som er en type tifotkrepser. Gruppen inneholder 4 familier.


== Taksonomisk plassering ==
Taksonomien til storkreps er komplisert og under stadig revisjon. En moderne oppdatering av systematikken gis nedfor i tråd med 2013-revisjonen, etter oversikten i  WoRMS-databasen.. 

Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +30.000 arter Latreille, 1802
Underklasse «ekte storkreps» Eumalacostraca - +22.000 arter Grobben, 1892
Usikker overorden Eucarida Calman, 1904
Orden tifotkrepser (Decapoda) - 2.700 slekter, 15.000 arter Latreille, 1802
Usikker underorden Natantia (2013: direkte under tifotkrepser (Decapoda))
Underorden «reker» (Dendrobranchiata) Spence Bate, 1888
Underorden kreps og krabber Reptantia = Macrura Reptantia
Usikker underorden Eggbærereker, (Pleocyemata)
Infraorden Gebiidea de Saint Laurent, 1979
Familie Axianassidae  Schmitt, 1924
Familie Laomediidae  Borradaile, 1903
Familie Thalassinidae  Latreille, 1831
Familie Upogebiidae  Borradaile, 1903 = Gebiadae  Haworth, 1825


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gebiidea – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Gebiidea hos Fossilworks 
(en) Gebiidea hos NCBI 
(en) Kategori:Gebiidea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Gebiidea – detaljert informasjon på Wikispecies 
de Grave, Sammy, et. al., «A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans», i: Raffles Bulletin of Zoology. Suppl. 21, 2009, side 1–109
Procarididea

Procarididea er en infraorden innenfor underordenen Eggbærereker (Pleocyemata) som er en type tifotkrepser. Gruppen innehiolder (2013) bare en familie - Procarididae med to slekter, og kun 11 arter..


== Taksonomisk plassering ==
Taksonomien til storkreps er komplisert og under stadig revisjon. En moderne oppdatering av systematikken gis nedfor i tråd med 2013-revisjonen, etter oversikten i  WoRMS-databasen.. 

Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +30.000 arter Latreille, 1802
Underklasse «ekte storkreps» Eumalacostraca - +22.000 arter Grobben, 1892
Usikker overorden Eucarida Calman, 1904
Orden tifotkrepser (Decapoda) - 2.700 slekter, 15.000 arter Latreille, 1802
Usikker underorden Natantia (2013: direkte under tifotkrepser (Decapoda))
Underorden «reker» (Dendrobranchiata) Spence Bate, 1888
Underorden kreps og krabber Reptantia = Macrura Reptantia
Usikker underorden Eggbærereker, (Pleocyemata)
Infraorden Procarididea
Familie Procarididae  Chace & Manning, 1972


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Procarididea – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
de Grave, Sammy, et. al., «A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans», i: Raffles Bulletin of Zoology. Suppl. 21, 2009, side 1–109
(en) Procarididea – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen
A Common Word Between Us and You

A Common Word Between Us and You (A Common Word) er et åpent brev fra muslimske ledere adressert til Pave Benedikt XVI og 26 andre navngitte kirkeledere. Det ble publisert 13. oktober 2007 og er underskrevet av 138 muslimske ledere fra hele verden. 
I brevet viser avsenderne til de mange konfliktene mellom muslimer og kristne i verden og tar til orde for at kristne og muslimer må samarbeide for å fremme fred. Gjennom omfattende sitater fra Koranen, hadith og Bibelen søker de å vise at islam og kristendom bygger på et felles grunnlag: troen på én gud og budene om å elske gud og å elske sin neste. Brevet fyller 16 tekstsider i tillegg til sluttnoter og listen over underskrivere. Tittelen A Common Word er hentet fra den engelske oversettelsen av koranverset Q3:64 som er sitert flere ganger i teksten.
Den omfattende listen av underskrivere er noe av det mest bemerkelsesverdige ved A Common Word. Underskriverne representerer sjia- og sunniislam og de fleste lovskoler. De kommer fra 42 forskjellige land. Prins Ghazi bin Muhammad av Jordan var sentral i utarbeidelsen av teksten og i oppfølgingen etterpå, men flere andre muslimske ledere og lærde var også involvert før man samlet de øvrige underskriftene.I årene etter publiseringen ble A Common Word en kilde til omfattende dialog mellom muslimer og kristne. Mange kristne ledere svarte positivt på brevet, og det ble arrangert dialogkonferanser med utgangspunkt i brevet ved blant annet universitetene i Yale, Cambridge og Georgetown. Brevet førte også til etableringen av Katolsk-muslimsk forum der fremtredende katolske ledere møtte representanter for underskriverne. Det første forumet ble holdt i Vatikanet i november 2008.Initiativet er også blitt møtt med skepsis fra noen kristne som mener at det overdriver fellestrekkene mellom islam og kristendommen og at kristen lære om guds kjærlighet til mennesker og om treenigheten får for liten plass.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted for «A Common Word» (engelsk)
«Muslim scholars reach out to Pope», fra BBC, 12. oktober 2007 (engelsk)
Pussereker

Pussereker (Stenopodidea) er en infraorden som også omfatter såkalte korallreker, innenfor underordenen Eggbærereker (Pleocyemata) som er en type tifotkrepser. 


== Taksonomisk plassering ==
Taksonomien til storkreps er komplisert og under stadig revisjon. En moderne oppdatering av systematikken gis nedfor i tråd med 2013-revisjonen, etter oversikten i  WoRMS-databasen.. 

Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +30.000 arter Latreille, 1802
Underklasse «ekte storkreps» Eumalacostraca - +22.000 arter Grobben, 1892
Usikker overorden Eucarida Calman, 1904
Orden tifotkrepser (Decapoda) - 2.700 slekter, 15.000 arter Latreille, 1802
Usikker underorden Natantia (2013: direkte under tifotkrepser (Decapoda))
Underorden «reker» (Dendrobranchiata) Spence Bate, 1888
Underorden kreps og krabber Reptantia = Macrura Reptantia
Usikker underorden Eggbærereker, (Pleocyemata)
Infraorden pussereker, korallreker (Stenopodidea) Bate, 1888
Familie Macromaxillocarididae  Alvarez, Iliffe & Villalobos, 2006
Familie Spongicolidae  Schram, 1986
Familie Stenopodidae  Claus, 1872


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pussereker – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Pussereker hos Fossilworks 
(en) Pussereker hos ITIS 
(en) Pussereker hos NCBI 
(en) Kategori:Stenopodidea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Stenopodidea – detaljert informasjon på Wikispecies 
de Grave, Sammy, et. al., «A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans», i: Raffles Bulletin of Zoology. Suppl. 21, 2009, side 1–109
Lophogastrida

Lophogastrida  er en orden med bare 3 familier, og hører under overordenen Peracarida innenfor klassen av storkreps. De ble tidligere ansett som en underorden av ordenen mysider, men det faktum at artene av Lophogastrida har synlige gjeller, på samme måte som krill, atskilte dem fra de øvrige mysidene og de har i nyere tid blitt flyttet ut som en egen orden. 


== Taksonomi ==
Taksonomien til storkreps er komplisert og flere slekter av Lophogastrida-gruppen er utdødd. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. En moderne oppdatering av systematikken gis av Martin og Davis, mens følgende mer detaljerte oversikt følger 2013-revisjonen av systematikken slik det framgår i WoRMS-databasen.. 

Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter
KLASSE storkreps (Malacostraca) - +30.000 arter Latreille, 1802
Underklasse «ekte storkrps» Eumalacostraca - +22.000 arter Grobben, 1892
Overorden «posereker» Peracarida Calman, 1904
Orden Lophogastrida Sars, 1870
Familie Eucopiidae  G.O. Sars, 1885
Slekt Eucopia Dana, 1852 = Chalaraspis Willemoes-Suhm, 1875
Slekt † Schimperella Bill, 1914
Familie Gnathophausiidae  Udrescu, 1984
Slekt Gnathophausia Willemoes-Suhm, 1875 = Neognathophausia Petryashov, 1992
Familie Lophogastridae  G.O. Sars, 1870
Slekt Chalaraspidum Willemoes-Suhm, 1895 = Eclytaspis Faxon, 1895 = Parachalaraspis Birstein & Tchindonova, 1958
Slekt Lophogaster M. Sars, 1857 = Ctenomysis Norman, 1862
Slekt Paralophogaster Hansen, 1910
Slekt Pseudochalaraspidum Birstein & Tchindonova, 1962
Familie † Peachocarididae  Schram, 1986
Slekt † Peachocaris Schram, 1974 = Peachella Schram, 1974  


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lophogastrida – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Lophogastrida i Encyclopedia of Life 
(en) Lophogastrida i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Lophogastrida hos Artsdatabanken 
(sv) Lophogastrida hos Dyntaxa 
(en) Lophogastrida hos Fossilworks 
(en) Lophogastrida hos ITIS 
(en) Lophogastrida hos NCBI 
(en) Kategori:Lophogastrida – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lophogastrida – detaljert informasjon på Wikispecies