Signy Arctander

Signy Anette Arctander (født 26. oktober 1895, død 23. september 1971) var en norsk statistiker og sjef for Statistisk Sentralbyrå 1960–1963.


== Familie og oppvekst ==

Hun var datter av juristen Sofus Arctander (1845–1924) som var statsråd og fungerende statsminister. Han var av den slekten Arctander som kom fra Lødingen i nord. Moren het Maren Sofie Aars (1849–1940) og var sønnedatter av prest og hoffpredikant Jens Aars (1779–1834) som også satt på Stortinget.
Signy ble født i Bergen, der faren siden 1890 hadde vært borgermester og stortingsrepresentant. I 1901 flyttet hun med familien til Kristiania, der faren hadde blitt tollskriver.


== Utdanning og studietid ==
Hun tok examen artium 1915 og ble cand.oecon. i 1919 ved Universitetet i Oslo. Signys bror Ivar Arctander (1885–1953) hadde ti år tidligere tatt den samme utdanningen. I 1922 studerte hun statistikk i München og København med offentlig stipend. 
I studietiden engasjerte Arctander seg i Kameratklubben, en idealistisk forening som arbeidet for forståelse mellom kvinnelige studenter og arbeiderkvinner, og hun var i en årrekke klubbens leder. Arctander ble tidlig med i Norsk forening for sosialt arbeid, og var blant annet med på å utarbeide Sosial håndbok for Norge i 1937. 


== Jobb og motstandskamp ==

Fra 1920 og utover jobbet hun for Statistisk sentralbyrå, først som sekretær. I 1937 startet hun oppdraget med å kartlegge hushjelpenes arbeidsvilkår.Under andre verdenskrig ble hun vervet til illegalt motstandsarbeid av SSBs direktør Gunnar Jahn, hvilket førte til at hun i 1944 ble arrestert og plassert på Grini der Jahn også satt. Der satt hun fram til frigjøringen. 
I 1946 ble hun forfremmet til byråsjef og fikk medlemskap i Statens lønnskomité og  Likelønnskomitéen av 1949. I 1955 ble hun underdirektør, noe hun var fram til hun gikk av med pensjon i 1965. Mens direktør Petter Jakob Bjerve (1913–2004) satt på Stortinget, var hun konstituert direktør fra 1960 til 1963. Hun var da den høyeste plasserte norske kvinnelige tjenestemann.Hun skrev flere avhandlinger som sosiale emner og var  norsk representant i Nordisk ekspertkommisjon for samordning av lønnstatistikken, samt styremedlem i Norsk forening for sosialt arbeid og Norsk statistisk forening. I en årrekke satt hun i det rådgivende utvalg for Sentralpasskontoret.Den 9. januar i 1966 ble hun utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden for «fortjenstfullt arbeid på sosialstatistikkens område».


== Ettermæle ==
I en redaksjonell omtale i Aftenposten 24. oktober 1970 i forbindelse med hennes 75-årsdag, ble Signy Arctander omtalt slik (utdrag):
Signy Arctanders interesser er mangfoldige, og hennes arbeidskraft har vært noe helt enestående. Ved siden av sitt krevende virke i byrået har hun publisert en lang rekke skrifter, først og fremst om sosiale emner. (...) Signy Arctander kan Norge. I tall og i virkeligheten bak tallene. Hun har fulgt det statistisk, fra det tunge, gråtriste Fattig-Norge til dagens Industri-Norge, preget av vekst og fremgang. (...) Signy Arander har et lyrik sinn og et glimt i øyet som forteller at humor er en del av hennes utrustning.
Signy Arctander er gravlagt i familiegrav på Vår Frelsers gravlund i Oslo, sammen med sine foreldre.


== Arbeider ==
Arctander, Signy (1928). Miljøforholdene i Oslo: en socialstatistisk studie. Oslo: I kommisjon hos Bjørnstad. 
Arctander, Signy og Dahlstrøm, Sigurd (1932). Hvordan går det våre vergerådsbarn?: en statistisk studie bygget på erfaringer fra Oslo vergeråd 1900-1928. Oslo: Norli. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
De sosiale forholds betydning for individets utvikling, i Sosialt arbeid 1932
Kvinnelige akademikere i sosial forskning, i Kvinnelige studenter 1882–1932, 1932
Arctander, Signy (1936). Vergerådsopdragelsen og dens resultater: sammenheng mellem anlegg, kår og utvikling. Oslo: Aschehoug. 
Arbeidsvilkår for hushjelp, 1937
Kamerat-klubben 1912-1937. <Oslo>. 1937. 
Den sosiale forskning og kampen mot samfunnssykdommene, i R. Vogt (red.): Frihet – sannhet. Festskrift til Johan Scharffenberg, 1939
Signy Arctander, Kvinnen i ervervslivet, i Statistiske meldinger nr. 12, desember 1952
Sosialstatistikkens historie i Norge gjennom 100 år (1850-1950) =: The history of Social Statistics in Norway during 100 years (1850-1950). Oslo: Aschehoug. 1952. 
Foreløpige oppgaver over norges innførsel 1959 =: Imports to Norway 1959 : preliminary figures. Oslo: Statistisk sentralbyrå. 1960. 
Den offisielle statistikks historie 1–4, 1970–72


== Referanser ==