Anders Paulsen

Anders Paulsen eller Anders Poulsson (samisk Poala-Ánde; født ca 1600 i Torne lappmark, død 11. februar 1692 i Vadsø) var en samisk noaidi som ble drept under hekseprosessene i Finnmark. Paulsens historie er interessant som en kilde til kunnskap om samisk religion og om den rituelle bruken av runebommen; fordi hans runebomme er bevart, og fordi han selv forklarte betydningen av symbolene under rettssaken mot ham. Anders Paulsen ble ført for retten i Vadsø den 9. og 10. februar 1692, anklaget for å ha brukt et instrument kalt 'Runnebomen' og for å ha utøvd slem og ugudelig trolldomskunst. Hans tromme var blitt tatt fra ham av myndighetene i desember 1691. Rettsreferatet er den beste historiske kilden vi har til denne saken. Det er oppbevart i Sorenskriveren i Finnmarks arkiv, Statsarkivet i Tromsø. Under forhøret i rettssalen forklarte han de 25 symbolene på runebommen. Fem av disse symbolene er knyttet til storm, torden, vill rein, sol og måne. De resterende symbolene er forklart ut fra kristendommens begreper: treenighet, kirke, bibelske skikkelser og djevel. Anders Paulsens forklaring under rettssaken må derfor betraktes med forbehold når det gjelder kunnskap om samisk sjamanisme. Å bli anklaget i en trolldomssak var meget alvorlig, og forhørssituasjonen kan ha påvirket hans utlegning av trommens symboler. I tillegg til rettsdokumentene er saken kjent gjennom amtmann Hans H. Lilienskiolds bok Finmarchens beskrifuelsis. 
Høsten 2021 ba Sametinget om at det samiske samfunnet måtte få tilbake eierskapet til Anders' sjamantromme, eller runebomme. Trommen ble tilbakeført fra Nasjonalmuseet i København til De samiske samlinger, Karasjok, i januar 2022.


== Anders' liv og død ==
Anders var reineier, og var sannsynligvis født i Torneområdet. Antagelig vandret han med reinen mellom Utsjok og Varangerhalvøya i løpet av året. Han var gift, og fire av hans mange barn fulgte rettssaken mot ham. Rettssaken var muligens motivert av at han var uønsket/utstøtt fra samfunnet av andre, muligens nykristnede samer i Varangerregionen. Den ytre årsaken til rettssaken var at Anders eide en tromme/runebomme.Anders ga ulike, motstridende forklaringer om sin rolle som noaidi under rettsforhøret. Dels hadde han lært noaidikunstene av moren, dels av den eldre samen Anders Persson. Motivasjonen for å tilegne seg trolldomsferdigheten var framfor alt å kunne gjøre gode gjerninger og hjelpe andre. Den guddommelige kraften i tromma ga ham også mulighet til å se inn i framtida, eller se hva som skjedde andre steder. Hagen konkluderer med at «Poulsen var en noaidi eller sjaman som spilte på sin runebomme uten å falle i transe for å foreta sjelereiser i underverden. For ham var trommen primært et divinatorisk hjelpemiddel.» «Selv om vi ikke finner spor av transetilstander, er det allikevel tydelig at Poulsen har brukt sin tromme til å kommunisere med hjelpende ånder fra det hinsidige. Hans evner minner mye om de egenskaper som blir tillagt de ungarske magikyndige Táltos […], slik deres evner er oppsummert av den ungarske etnologen Éva Pócs: oppspore tyvgods og gjenglemte gjenstander, Helbredelse, Behersker spådomskunst […]»Ettertiden har vurdert Anders' forklaring ulikt; gjenspeilet den en kristen påvirkning, eller var forklaringen taktisk motivert? Både når det gjaldt bruken av tromma, og betydningen av symbolene på den, legger han seg nær en kristen forståelse av motivene. Han setter «runebommens kosmologi inn i en kristen kontekst, trolig både fordi samisk religion lenge hadde vært under kristen påvirkning og fordi forhørssituasjonen betinget det». Andre mener at forklaringen gjenspeiler en reell kristen påvirkning: «hans utsagn utvilsomt gjenspeiler de religiøse forhold som preget samtiden. Hans vitneutsagn er for eksempel preget av en utstrakt bruk av både kristen og førkristen terminologi når han skal redegjøre for sin bruk av tromma.» Liv Helene Willumsen nyanserer forklaringen: «Noen fortolkninger av runebommens symboler er knyttet til den gamle samiske religion og forklarer trommens potensial til å gi svar på spørsmål knyttet til blant annet værforhold og reinsdyrdrift. Disse er helt klart pålitelige ut fra trommens gamle bruk. Andre fortolkninger er knyttet til den protestantiske kristne religion […] Disse er problematiske ut fra trommens opprinnelige bruk knyttet til samisk naturreligion.» Anders' svar gir derfor ikke nødvendigvis et komplett bilde av den innsikt en erfaren sjaman hadde.Alt i alt var en femtedel av de som ble hekseforfulgt i Nord-Norge av samisk herkomst; i alt 37 personer som utgjør 21 % av prosessene. De fleste anklaget for trolldom i Finnmark var norske kystkvinner, bosatt på kysten. Mange av dem var kommet reisende nordover til Finnmark fra områder lenger sør for å søke arbeid. Samiske menn var likevel «godt» representert: det er flere samiske menn enn norske menn blant de hekseforfulgte. Den første trolldoms-dom mot en same var bøteleggelsen av Olof Mårthensson fra Utsjok i 1593; den første dødsdommen falt mot Morten Olsen fra Varanger i 1601. Den siste som ble anklaget for trolldom i Finnmark var Anders Paulsen i 1692. Domsavsigelsen ble betraktet som vanskelig. På slutten av 1600-tallet var det dessuten påkrevet at dødsdommer i trolldomssaker skulle ankes til en høyere rettsinstans. Det ble derfor ikke avsagt noen dom over Anders Poulsen på tinget i Vadsø. Saken ble sendt til de øverste juridiske myndigheter i København for avgjørelse. I påvente av svar skulle Anders Poulsen holdes i forvaring i Vadsø. Han ble drept med øks av en sinnsforvirret person 11. februar 1692, dagen etter siste rettsmøte, derfor vet man ikke hva dommen ville blitt. Drapsmannen var amtmannsdrengen Villum Gundersen.


== Anders' tromme ==

Tromma som ble beslaglagt samtidig med at man pågrep Anders 7. desember 1691 var en skåltromme utført av en rirkule; den måler på det meste 44 x 34 cm. Sammen med tromma ble det beslaglagt to runebommehammere av reinhorn, og en viser av messing..  Som vedheng hadde den to reveører, et revetryne og en reveklo.Etter Anders' død ble tromma ført til København. Den eies av det danske Nationalmuseet. Siden 1979 har tromma vært utlånt til RiddoDuottarMuseats avdeling i Karasjok, De Samiske Samlinger. Lånet skal avtales på nytt hvert femte år. Høsten 2021 skrev sametingspresident Aili Keskitalo til den danske dronning Margrethe II og ba om at eierskapet til tromma måtte bli repatriert til Sápmi.I januar 2022 ble trommen tilbakeført fra Nasjonalmuseet i København til De samiske Samlinger.
Anders beskrev seks ulike bruksområder for tromma:
hvis noen hadde satt gand i et annet menneske, kunne Anders med tromma hjelp fjerne den onde trolldommen
han kunne oppspore tyver og skaffe tyvegods tilbake
han kunne skaffe reinlykke og hindre at reinen ble drept av rovdyr
han kunne lindre smerte hos fødende kvinner
han kunne konsultere tromma for å få kunnskap om det som skjedde andre steder
han kunne samtale med tromma når han holdt den i været, og få svar fra denNoen av motivene på tromma er forklart av Anders tilknyttet natur og samisk levevis, som vær og forhold knyttet til fangst av villrein. Disse gir et innblikk i virksomheten til en samisk sjaman.  Andre motiver er forklart ut fra en kristen fortolkningsramme, noe som reduserer påliteligheten av Anders Poulsens forklaring under rettssaken med henblikk på kunnskap om samisk sjamanisme.
rad: Ilmaris, som kan skape eller stoppe storm og uvær; Diermis, en lignende værgud som kan skape regn og torden, blant annet til skade for båter; Govdde, en villreinfigur som gir reinlykke
rad: Beaivi, Solen; Jumal-barn, Kristusfigur som tar bort synd; Jumal-Etiem, Gud Fader selv, som straffer syndere; Dom Kirch (Duopmogirku), en kirke som gir sjelefred og kristelig hvile i døden; Engil, Den hellige ånd
rad: St. Anna, Marias søster, som bistår barselkvinner; Maria (Jumal Enne eller Jumal Ache), Jesu mor og Guds kvinne, hjelper barselkvinner; Tre bilder som kalles Julle Peive, Gugt Julle Herr og Gvolme Jul peive herr, forestiller de hellige tre juledager, eller juleherrer. Hjelper den som helligholder juledagene, og straffer den som byter julefreden
rad: Manna (Mánnu), månen, som tilbes for godt og klart nattvær; To menn som kalles Olmoug Mane Kirche, mennesker på vei til kirken; En kirke, hit ofrer Anders både vokslys, penger og annet; En manns skikkelse. Han står på andre siden av kirken og skal være en som vil gå inn i den.
rad: «Den bundne Djevels kvinne», Anders hadde ikke noe navn på henne; En menneskeskikkelse som står litt nedenfor den første, skal være en djevel som dreper folk og kalles sykdom; Et annet menneske som er den Djevelen som hersker er i Helvete og som svever rundt i verden; (tre opprettede tenner) Helvit Tol, Helvetes ild hvor menneskenes sjeler brennes; (ring) Helvit tarve Geidm, Helvetes kjele som koker sjelene; (rektangel) Hilvet Haufd, Helvetes grav - dit kastes alle som tror på Satan; Hvenaales Gvolisis, den bundne djevelen i lenker


== Referanser ==


== Litteratur ==
Rune Blix Hagen. «Harmløs dissenter eller djevelsk trollmann? Trolldomsprosessen mot samen Anders Poulsen i 1692» I: Historisk tidsskrift; 2002; nr 2/3 (pdf)
Rune Blix Hagen. Samer er trollmenn i norsk historie : trolldomsforfølgelsene av samer. ČálliidLágádus forlag, 2005. ISBN 82-92044-28-0
Hans H. Lilienskiold (1998). Trolldom og ugudelighet i 1600-tallets Finnmark. Tromsø: Universitetsbiblioteket i Tromsø. ISBN 8291378193. 
Einar Niemi. (no) Anders Paulsen i Norsk biografisk leksikon
Liv Helene Willumsen. "Anders Poulsen - Sámi Shaman Accused of Witchcraft". I Folklore, vol. 131, nr. 2, s. 135-138
Liv Helene Willumsen. "Trolldomssak mot en samisk noaide - Anders Poulsen, Vadsø, 1692". I Heimen, 2016; vol. 53, nr. 2, s. 203-225
Liv Helene Willumsen. Dømt til ild og bål, trolldomsprosessene i Skottland og Finnmark. Orkana forlag, 2013. ISBN 978-82-8104-203-2. Kapitlet om Anders Paulsen s. 336-353
Liv Helene Willumsen, Kilder til trolldomsprosessene i Finnmark. Modernisert språklig utgave. Skald forlag, Leikanger, 2017,  kap. 14, s. 241-249
Liv Helene Willumsen, Trolldomsprosessene i Finnmark. Et kildeskrift. Skald forlag, Bergen, 2010


== Eksterne lenker ==
(en) Anders Paulsen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Anders Paulsens tromme; fra nettutstillingen «Samisk tro og mytologi»; Varanger Samiske Museum
Lensherrer, heksejakt og justismord i Finnmark på 1600-tallet; varangermuseum.no
En runebomme på rettens bord, artikkel hos Norgeshistorie.no