jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Eiriks gate (Oslo)

Eiriks gate (1-17, 2-18) er en gate på Tøyen i bydel Gamle Oslo. Den går over to kvartaler mellom Åkebergveien og Jens Bjelkes gate. Gaten fikk gatetun langs hele lengden i 1999.Gaten fikk navn i 1874 etter kong Eirik Magnusson.
Bebyggelsen er bygårder. Nyest er vestsiden av nordre del, nr. 8-14, som består av selveierleiligheter fra 2005 i sameiet Borghaven.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Eiriks gate». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 147. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes gateoversikt
Nederland under EM i friidrett 1954

Nederland deltok med 12 utøvere under EM i friidrett 1954 som ble arrangert 25.–29. august 1954 i Bern. Utøverne fra Nederland tok en medalje under mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Referanser ==
Museumsveien (Oslo)

Museumsveien (1-15, 2-10) er en vei på Bygdøy (bydel Frogner) i Oslo. Den fortsetter løpet til Bygdøyveien fra krysset med Strømsborgveien nordvest for Folkemuseet, passerer museet på østsiden og ender i Huk aveny.
Veinavnet ble vedtatt i 1905 og henspiller på Norsk Folkemuseum, som har adresse Museumsveien 10. Nummereringen begynner i sørøstenden og går inn mot sentrum.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Museumsveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 370. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Sverres gate

Sverres gate finnes i flere kommuner:

Sverres gate (Bergen)
Sverres gate (Drammen)
Sverres gate (Fredrikstad)
Sverres gate (Hamar)
Sverres gate (Harstad)
Sverres gate (Horten)
Sverres gate (Larvik)
Sverres gate (Lillestrøm)
Sverres gate (Oslo)
Sverres gate (Sandnes)
Sverres gate (Sarpsborg)
Sverres gate (Stavanger)
Sverres gate (Trondheim)


== Se også ==
Kong Sverres gate (Tønsberg)
Sigurds gate (Oslo)

Sigurds gate (1A-17, 2-20E) er en gate på Tøyen i bydel Gamle Oslo. Den går mellom Åkebergveien og Hagegata. Mellom Hertug Skules gate og Kolstadgata er et fortausområde, og det er stengt for gjennomkjøring. Det ble i 1999 opparbeidet gatetun i mellom Åkebergveien og Jens Bjelkes gate.Gaten fikk navn i 1879 etter kong Sigurd Jorsalfare.
Sigurds gate 20 er tegnet av Sverre Aasland i 1937.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sigurds gate». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 503. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Messeveien (Oslo)

Messeveien var en vei på Sjølyst (bydel Ullern) i Oslo.
Da Sjølystveien ble anlagt, ble Bygdøyveien delt i to. Den delen som lå nord for Sjølystveien, ble da kalt Messeveien etter Norges Varemesse, som ble oppført på sørsiden av Sjølystveien og kunne nås via en gangbro fra Messeveien.
Siden er varemessen flyttet til Lillestrøm, og Skøyenområdet har gjennomgått en rivende utvikling. Navnet Messeveien er faset ut, og det gamle gateløpet inngår nå i vestre del av Karenslyst allé.


== Fotnoter ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Messeveien». Oslo byleksikon (5 utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 362. ISBN 978-82-573-1760-7.
Polen under EM i friidrett 1954

Polen deltok med 35 utøvere under EM i friidrett 1954 som ble arrangert 25.–29. august 1954 i Bern. Utøverne fra Polen tok tre medaljer under mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Referanser ==
Abildsøfaret (Oslo)

Abildsøfaret (1-5, 2-8) er en vei på Abildsø i bydel Østensjø i Oslo. Den går mellom Abildsøveien og Enebakkveien.
Veien fikk navn etter gården Abildsø i 1929. Den har overveiende villabebyggelse.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Abildsøveien (Oslo)

Abildsøveien (33-63, 30-64) er en vei på Abildsø i bydel Østensjø i Oslo. Den begynner som blindvei i nordvest og går sørøstover til Lambertseterveien, omtrent parallelt med Enebakkveien. Før 1988 gikk den fra Østerliveien. Den gamle delen på vestsiden av E6 heter nå Østerli terrasse. Det er i dag gangbroforbindelse over europaveien.
Veien fikk navn etter gården Abildsø i 1928.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Agronomveien (Oslo)

Agronomveien (1-33, 2-38) er en vei på Abildsø i bydel Østensjø i Oslo. Den går sørøstover fra Smedbergveien, og etter Haslefetbakken går den i bue og ender i Enebakkveien.
Veien fikk navn i 1953 etter yrkestittelen agronom fordi det tidligere var landbruksskole på gården Abildsø.
Gården Haslefet (Søndre Abildsø, gnr./bnr. 160/5) i nr. 25-27 ble revet rundt 1950. Dette er for øvrig en utpreget boligvei med lav bebyggelse.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Liste over ordførere i Askvoll

Liste over ordførere i Askvoll kommune i Sogn og Fjordane siden formannskapslovene i 1837.


== Referanser ==
Aurskoggata (Oslo)

Aurskoggata (1-7I; ingen partallsadresser) er en gate på Kampen i bydel Gamle Oslo. Den går mellom Elverumgata og Normannsgata. I praksis er den midterste delen stengt for biltrafikk, slik at gaten fremstår som to adskilte blindgater med fotgjengerforbindelse imellom.
Før byutvidelsen i 1878 lå gaten i Aker og het Smalgangen. Den fikk navn etter Aurskog i 1879, først som Urskogsgaden.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt». Oslo kommune.
Bygdøylund (Oslo)

Bygdøylund (1-57, 2-14) er en vei på Bygdøy (bydel Frogner) i Oslo. Den går som blindvei sørøstover fra P.T. Mallings vei mot fjorden mellom Store Herbern og Dyna fyr.
Veien fikk navn i 1962 etter eiendommen Bygdølund.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes gateoversikt
Satya Nadella

Satya Narayana Nadella (født 19. august 1967) er en indisk-amerikansk næringslivsleder og administrerende direktør i Microsoft. Han startet sin Microsoft-karriere i 1992, og hadde en rekke ledende stillinger i ulike deler av konsernet før han overtok toppstillingen etter Steve Ballmer i februar 2014.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Satya Nadella – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bygdøyveien (Oslo)

Bygdøyveien (13-43, 2-62) er en vei på Bygdøy (bydel Frogner) i Oslo. Den går fra Hengsengveien og hovedsakelig i sørlig retning til krysset nordvest for Folkemuseet. Deretter fortsetter veiløpet som Museumsveien.
Navnet ble vedtatt i 1905. Opprinnelig gikk veien fra Drammensveien og omfattet det som nå er vestre del av Karenslyst allé. Da Sjølystveien ble anlagt i 1959, fikk den delen av veien som ble liggende nord for denne, navnet Messeveien. Dette veinavnet er siden faset ut.
Ferd stadion (nyoppført til erstatning for Bygdø stadion, tilhørende Bygdø Monolitten Idrettslag) har adresse Bygdøyveien 20. For øvrig er bebyggelsen konsentrert til nordre og søndre ende av veien, med kongsgårdens jorder imellom.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Bregneveien (Oslo)

Bregneveien (3-47, 2-54) er en vei på Sogn og Nordberg i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går mellom Sognsveien og Nordbergbakken.
Veien har i likhet med mange andre veier i området plantenavn, og det ble vedtatt i 1932.
Bebyggelsen er overveiende villaer, hvorav nr. 20 ble tegnet av Wilhelm Carlsson og oppført for ingeniør Aage Erichsen i 1932, mens nr. 27 ble tegnet av Magnus Poulsson og oppført for Helga Eng også i 1932.


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Brattelia (Oslo)

Brattelia (1-7, 6-8) er en vei på Sogn i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går mellom Sognsveien og Almeveien.
Navnet, som beskriver landskapet, ble vedtatt i 1938.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (B)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Dronning Blancas vei (Oslo)

Dronning Blancas vei er en vei på Bygdøy (bydel Frogner) i Oslo. Den går fra rundkjøringen ved Bygdøylokket og til Bygdøyveien.
Veien ble anlagt som hovedvei ut til Bygdøy i 1959 samtidig med at Sjølystveien ble anlagt. Den har navn etter Blanka av Namur, Magnus VIIs dronning.
I nr. 1, som er eneste veinummer i bruk, ligger den såkalte Sæterhytten.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Dronning Blancas vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 141. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Wilhelm Færdens vei (Oslo)

Wilhelm Færdens vei (2A-4B) er en gate på Marienlyst i bydel St. Hanshaugen i Oslo. Den går inn fra Kirkeveien på nordsiden vis-à-vis Schwachs gate og deretter parallelt med Kirkeveien til Blindernveien.
Veien fikk navn etter oberst Wilhelm Hansen Færden i 1940.
Langs sørøstsiden av veien (mot Kirkeveien og med adresse dit) er en rekke lamellblokker, og på nordvestsiden er Marienlystparken. Husene med adresse Wilhelm Færdens vei er boligblokker med henholdsvis sju (nr. 2) og fire (nr. 4) etasjer, begge oppført i 1940 ved arkitekt Christian Astrup. Begge disse ligger langs Tusentrippen.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Wilhelm Færdens vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 632. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (W)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015. 
Lokalhistoriewiki
Tusentrippen (Oslo)

Tusentrippen er en vei på Marienlyst i bydel St. Hanshaugen i Oslo. Den går som blindvei nordvestover fra Wilhelm Færdens vei gjennom Marienlystparken mot Marienlyst skole.
Navnet ble vedtatt i 1952. Nr. 5 (Marienlyst skole) er eneste nummer i bruk. Blokkene langs veien har adresse Wilhelm Færdens vei.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Tusentrippen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 586. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Mathias Stubseid

Mathias Kornelius Kristiansen Stubseid (født 16. september 1864 i Askvoll, død 8. februar 1934) var en norsk fiskerbonde og politiker (V).
Han var sønn av Kristian Bendiksen Stubseid og Petrine Mathiasdatter og gift med Rakel Johannesdatter Lien. I 1893 overtok han slektsgården Stubseid (gnr. 7/2–3) i Stongfjorden i Askvoll, og livnærte seg i tillegg av laksefiske.Stubseid var ordfører i Askvoll for partiet Venstre 1908–1934.


== Referanser ==
Sovjetunionen under EM i friidrett 1950

Sovjetunionen deltok med 34 utøvere under EM i friidrett 1950 som ble arrangert 23.–27. august 1950 i Brussel. Sovjetunionen tok 16 medaljer under mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Referanser ==
Storbritannia under EM i friidrett 1950

Storbritannia deltok med 48 utøvere under EM i friidrett 1950 som ble arrangert 23.–27. august 1950 i Brussel. Utøverne fra Storbritannia tok 17 medaljer under mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Referanser ==
Hovin Teglverk

Hovin Teglverk var et teglverk som lå på Hovin i Oslo, nær der Hasle stasjon ligger i dag. Verket ble opprettet i 1893, og Johs. J. Bruun er oppgitt som eier tidlig, men det er usikkert om han også var etablerer. Oslo byleksikon oppgir at Hovin ble kjøpt av selskapet A/S Hovind Gaard & teglverk i 1911.I 1916 tok Oslo kommune over verket i forbindelse med oppkjøp av eiendommene Valle, Søndre Hovin og del av Ulven. Brødrene Sand stod som eiere i 1916, og forpaktet driften videre også etter kommunens oppkjøp. Fra 1923 tok kommunen over driften selv.Teglverket ble nedlagt 1967. Siste bestyrer var ingeniør John Svendsen. På tomten kom Teglverket skole og parken Teglverksdammen i 2015.
Det ble produsert hovedsakelig murstein og takstein ved verket. Hovin var kjent for sin håndbankede fasadestein, som blant annet er brukt på Oslo rådhus og Oslo Trygdekasse. Verkets mest produktive periode var i etterkrigsårene med en produksjon på opp mot 9 millioner stein per år. Produksjonen falt utover 1950-årene og var på et minimum ved nedleggelsen i 1967.


== Referanser ==
Krzysztof Zanussi

Krzysztof Pius Zanussi (født 17. juni 1939 i Warszawa i Polen) er en polsk filmregissør og produsent.Han studerte fysikk ved Universitetet i Warszawa, filosofi ved Det jagellonske universitet i Kraków og regi ved Filmhøyskolen i Łódź (1967).
Zanussi har mottatt flere priser, blant annet Gulløven under Filmfestivalen i Venezia for filmen Rok spokojnego słońca i 1984, og han har fått sin egen stjerne på Aleja Gwiazd (Stjernenes allé) i Łódź.


== Filmografi (utvalg) ==
1969 - Krystallens struktur (Struktura kryształu)
1970 - Familieliv (Życie rodzinne)
1971 - Za ścianą
1973 - Illuminasjon (Iluminacja)
1974 - Bilans kwartalny
1974 - Blodige dollar (Pittsville - Ein Safe voll Blut)
1977 - Kamuflasje (Barwy ochronne)
1978 - Spirala
1980 - Constans
1980 - Bryllupsfesten (Kontrakt)
1984 - A Year of the Quiet Sun (Rok spokojnego słońca)
1989 - Oppgjøret (Stan posiadania)
1992 - Sterk berøring (Dotknięcie ręki)
1995 - I full galopp (Cwał)
1997 - Our God's Brother (Brat naszego Boga)
2002 - Suplement
2005 - Persona non grata
2007 - Czarne słońce
2008 - Serce na dłoni
2009 - Rewizyta
2014 - Obce ciało
2018 - Eter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Krzysztof Zanussi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Krzysztof Zanussi – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Krzysztof Zanussi på Internet Movie Database 
(sv) Krzysztof Zanussi i Svensk Filmdatabas 
(da) Krzysztof Zanussi på Filmdatabasen 
(fr) Krzysztof Zanussi på Allociné 
(en) Krzysztof Zanussi på AllMovie 
(en) Krzysztof Zanussi hos Turner Classic Movies 
(en) Krzysztof Zanussi hos The Movie Database 
(en) Krzysztof Zanussi på Discogs 
(en) Krzysztof Zanussi - www.culture.pl
Magnus’ gate (Oslo)

Magnus’ gate (1-13, 2-8) er en gate på Tøyen i bydel Gamle Oslo. Den går nordøstover fra Åkebergveien. Som kjørevei ender den (eller går over i) Gunhilds gate, men løpet fortsetter inn i en bakgård.
Gaten fikk navn i 1874 etter kong Magnus Lagabøte. Bebyggelsen består av bygårder.


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Magnus’ gate


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes gateoversikt
Haugerudsenteret (Oslo)

Haugerudsenteret (1-47; ingen partallsnumre) er en vei på Haugerud i bydel Alna i Oslo. Den går som sidevei fra Tvetenveien og ender i en parkeringsplass. Mye av bebyggelsen med adresse til veien ligger på den andre siden av en gangvei som går på sørvestsiden av Haugerud senter (mellom Haugerud T-banestasjon og en gren av Dr. Dedichens vei), like inntil Haugerudtunet. Blant disse er Haugerud kirke i nr. 47. Selve Haugerud senter har adresse nr. 1/7.
Navnet ble vedtatt i 1970.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Haugerudsenteret». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 235. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (H)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Justiskroken (Oslo)

Justiskroken var en gate eller gangvei ved Galgeberg i bydel Gamle Oslo. Den antas å ha eksistert siden middelalderen og er avmerket på kart fra 1745. Veien førte opp til retterstedet ved Martestokker og gikk inntil den såkalte Skarpretterboligen, som hadde adresse Justiskroken 4 (nå: Agdergata 1), i østre del av Klosterenga. Hvorvidt noen bøddel faktisk har bodd i huset, trekkes imidlertid i tvil.


== Referanser ==


== Kilder ==
Justiskroken i Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
Lokalhistoriewiki
Agdergata (Oslo)

Agdergata er en gate i Gamlebyen i bydel Gamle Oslo. Den går som gangvei østover fra Vikengata, skjønt det finnes ikke noe gateskilt på stedet.Gaten fikk navn i 1896 etter Agder-fylkene (Aust- og Vest-Agder).


== Skarpretterboligen ==
Agdergata 1 er eneste vegadresse i bruk. Dette er et fredet hus som antas å være fra midten av 1700-tallet, og som går under betegnelsen Skarpretterboligen. Her skal skarpretteren på Galgeberg ha holdt til. Huset ble restaurert i 2002–2003. Pr. oktober 2019 eies eiendommen av Oslo kommune som leier den ut til Omsorgsbygg Oslo KF. 


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Lokalhistoriewiki
Conrad Hemsens vei (Oslo)

Conrad Hemsens vei (3-23, 4-14) er en vei på Bygdøy (bydel Frogner) i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Fredriksborgveien. Veien er delt i parallelle gateløp.
Veien ble oppkalt etter Conrad Hemsen i 1985, først som Frimurer Hemsens vei og fra 1987 med sitt nåværende navn.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes gateoversikt
Dammanns vei (Oslo)

Dammanns vei (1-13, 2-14) er en vei på Bygdøy (bydel Frogner) i Oslo. Den går som blindvei sørover fra P.T. Mallings vei og forbi Schiøtts vei.
Veien fikk navn i 1932 etter grosserer Johannes Heinrich Konrad Dammann (1834–1901), som i sin tid eide villaen Mindet i nr. 4.


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Dammanns vei


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes gateoversikt
Dorthes vei (Oslo)

Dorthes vei (1-7, 2-18) er en vei på Bygdøy (bydel Frogner) i Oslo. Den går som blindvei vestover fra Strømsborgveien.
Veien fikk navn i 1955 etter Dorthe(a) Jacobsdatter, som i sin tid eide eiendommen Strømsborg.


== Kilder ==
Oslo byleksikon: Dorthes vei


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes gateoversikt
Graahbakken (Oslo)

Graahbakken (1-7, 2-14) er en vei på Bygdøy (bydel Frogner) i Oslo. Det er en blindvei på sørsiden av Fredriksborgveien.
Veien fikk navn i 1940 etter grosserer og fabrikkeier Knud Graah, som også har fått Knud Graahs gate på Sandaker oppkalt etter seg. Graah eide i sin tid en løkkeeiendom på Bygdøy.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Graahbakken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 223. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes gateoversikt
Grandeveien (Oslo)

Grandeveien (1-21, 2-10) er en vei på Bygdøy (bydel Frogner) i Oslo. Den går mellom Huk aveny og P.T. Mallings vei. 
Veien fikk navn i 1904/1935 etter Villa Grande, som har adresse Huk aveny 56 og har oppkjørsel fra omtrent der Grandeveien tar av fra nevnte aveny.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Grandeveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 205. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes gateoversikt
Kanton (heraldikk)

En kanton er innen heraldikken en heroldsfigur som utgjør et kvadratisk felt plassert i det øvre heraldisk høyre hjørnet av våpenskjoldet. En kanton er tydelig mindre enn en kvadrert inndeling, og tilsvarer vanligvis en niendedel av skjoldet.


== Eksterne lenker ==
(en) Quarters and cantons in heraldry – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Romolslia

Romolslia, eller Romulslia, er et boligområde i Trondheim, om lag syv kilometer sør for Trondheim sentrum. Dagens Romolslia ligger på grunn som opprinnelig tilhørte Flatås-gårdene i Leinstrand kommune. Romolslia ligger øst for Flatåsen og vest for Okstad, og ble bygd ut fra rundt 1970. Mot nord grenser Romolslia mot Selsbakk, mot sør Kolstad og Bjørndalen og Okstadøy mot øst. Romulslia består av flere lavblokker og rekkehus i kjede som går i halvsirkel rundt tre høyblokker i sentrum. Området har egen skole og helsestasjon. Navnet stammer trolig fra gården Romol i Melhus.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Bratberg, Terje T. V. (2008). Trondheim byleksikon. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 451. ISBN 978-82-573-1762-1.
P.T. Mallings vei (Oslo)

P.T. Mallings vei (25-45, 2-64) er en vei på Bygdøy (bydel Frogner) i Oslo. Den går sørvestover fra krysset med Langviksveien og Bygdøynesveien og dreier etterhvert nesten rett vest før den ender i en blindvei etter Grandeveien. Veien har flere små sideforgreninger.
Veien fikk sitt navn i 1931 etter boktrykker Peter Tidemand Malling, som i sin tid eide løkken Solbakken (i Harald Rømckes vei 11).
Nr. 44 er eiendommen Vækop, som ble kjøpt av Bjørn Rune Gjelsten i 2001. Den har en villa oppført i 1958. Nr. 52C er Bækkestuen, opprinnelig en fiskerstue fra ca. 1790, senere ombygget i 1866 og 1983.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «P.T. Mallings vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 456. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes gateoversikt
Lokalhistoriewiki
Langviksveien (Oslo)

Langviksveien (5-25, 2-22) er en vei på Bygdøy (bydel Frogner) i Oslo. Den går som fortsettelse sørvestover av gateløpet til Museumsveien, idet sistnevnte dreier mot sørøst, og fortsetter i slake svinger til den når Bygdøynesveien i krysset ved P.T. Mallings vei.
Navnet henspiller på eiendommen Langvik og hadde vært i bruk en stund da det ble formelt vedtatt i 1905.
Blant bebyggelsen kan nevnes nr. 6 (villaen Ekhaugen, oppført for Johan Throne Holst, nå islandsk ambassadørresidens), nr. 17 (Maristuen, et halvannen etasjes trehus med valmtak oppført ca. 1800) og nr. 18-22 (Adelsborg, tre treetasjers hus oppført ved ark. Niels Torp i 2005).


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Langviksveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 328. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes gateoversikt
Kvalitetsjusterte leveår

Kvalitetsjusterte leveår (fra engelsk quality adjusted life years forkortet QALYs) er en måleenhet for helsegevinster som benyttes for å kunne gjøre kost-nytte-vurderinger. Metoden benyttes for å kunne sammenligne nytten av forskjellige tiltak på tvers av pasientgrupper i helseøkonomi eller epidemiologisk forskning. Det er også et sentralt begrep i effektiv altruisme når det gjelder evaluering av prosjekter og tiltak rettet mot mennesker i u-land.  
Kvalitetsjusterte leveår beregnes ved å beregne antall ekstra leveår et tiltak forventes føre til, og så trekke fra en andel ut fra en tallfesting hvor mye helseplager antas å redusere livskvaliteten. 
Sammenligninger av kvalitetsjusterte leveår benyttes særlig for å vurdere nytten av å ta i bruk nye legemidler eller ny teknologi i helsetjenesten eller i epidemiologisk forskning. Metoden benyttes særlig for å vise at enkelte pasientgrupper som kronikere overses i helsevesenet, eller at dyre behandlinger kan legge beslag på for store ressurser. Det kan også sammenligne effekten av svært ulike tiltak økonomisk, for eksempel nytten av trafikksikkerhetstiltak opp mot nye medisiner.  


== Se også ==
Utilitarisme
New public management


== Eksterne lenker ==
regjeringen.no NOU 2014:12 Åpent og rettferdig – prioriteringer i helsetjenesten
Harald Rømckes vei (Oslo)

Harald Rømckes vei (5-39, 6-16) er en vei på Bygdøy (bydel Frogner) i Oslo. Den går mellom Admiral Børresens vei og P.T. Mallings vei.
Veien fikk navn i 1985 etter høyesterettsadvokat Harald Alfred Rømcke (1980–83), som også var mangeårig leder for den lokale velforeningen. Hans far (1859–1911) hadde for øvrig samme navn.


=== Bebyggelse i utvalg ===
Nr. 11: Villa Solbakken, oppført for P.T. Malling i 1858, utvidet i 1919 og ombygget til tomannsbolig i 1953.
Nr. 19: Villa Solheim, kjøpt av Rømcke d.e. i 1908. Den var rivningstruet i 2009, men Byantikvaren satte foten ned.
Nr. 37: Stor murvilla oppført for Tone Bergesen omkring 1990. Her lå tidligere trevillaen Øiekast fra tiden omkring første verdenskrig.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Harald Rømckes vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 231. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (H)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 6. oktober 2014. Besøkt 30. oktober 2015.
Hengsengveien (Oslo)

Hengsengveien (1-31, 2-20) er en vei på Bygdøy (bydel Frogner) i Oslo. Den er helt nord på Bygdøy og går sørvestover fra Bygdøyveien og videre som turvei til Holsts vei ved Bygdøy sjøbad.
Veinavnet ble vedtatt i 1917 og kommer av Hengsengen gård, som ble innlemmet i Bygdøy kongsgård på Oscar IIs tid.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Hengsengveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 243. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt