jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Vanja Terentieff

Vanja Terentieff (født 1968 i Vardø) er en norsk politiker, som representerer Høyre. Hun var fra januar 2020 politisk rådgiver for fiskeri - og sjømatminister Odd Emil Ingebrigtsen i Solberg-regjeringen.Fra september 2019 - 2023 er Terentieff medlem i kommunestyret og formannskapet i Tromsø. 
Fra september 2015 - 2019 ble hun valgt inn som fast medlem i kommunestyret og komitéleder for kultur og idrett.  
Fra 18. februar 2015 var hun medlem av byrådet i Tromsø med ansvar for næring, kultur og idrett. 
Terentieff har flere perioder bak seg som medlem av kommunestyret og formannskapet i hjembyen Vardø. Fra 2007 til 2012 var hun fylkessekretær for Nordland Høyre. Hun ble så daglig leder for Høyres Nord-Norge-kontor i Tromsø. I januar 2014 fikk hun permisjon fra denne stillinga for å tiltre som politisk rådgiver for Tromsøs byrådsleder Øyvind Hilmarsen. I 2015 fikk hun så plass i byrådet.
Terentieff har årsstudium i prosjektledelse og bachelorgrad i økonomi og ledelse.


== Referanser ==


== Kilder ==
«Tromsøs nye byråd», i Nordlys 19. februar 2015.
Presentasjon på Tromsø kommunes nettsted; besøkt 21. februar 2015.
Thuen, Inger Præsteng (25. januar 2020). «(+) Hun blir rådgiver i regjeringen: - Jeg har jobbet på lodda, og jeg har pillet reker». Nordlys (norsk). Besøkt 28. september 2021.
Parkdammen (Oslo)

Parkdammen (2–6) er en vei på Holmen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei på østsiden av  Holmendammen terrasse.
Navnet ble vedtatt i 1939.
Veien har villabebyggelse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Parkdammen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 443. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (P)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Parkenga (Oslo)

Parkenga (1–19, 2A–20) er en vei på Ammerud i bydel Grorud i Oslo. Den går fra Alunsjøveien til Alundamveien.
Navnet ble vedtatt i 1935


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Parkenga». Oslo byleksikon (5 utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 443. ISBN 978-82-573-1760-7.
Pasoplia (Oslo)

Pasoplia (1–11, 2–36) er en vei på Brenna i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørvestover fra Brennaveien, nær enden av denne.
Veien fikk navn i 1987 etter Bratli gård, som opprinnelig het Pasop.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Pasoplia». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 444. ISBN 978-82-573-1760-7.
Pasopsvingen (Oslo)

Pasopsvingen (1–19, 2–10) er en vei på Brenna i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørvestover fra Brennaveien like sør for Bratli gård.
Veien fikk navn i 1987 etter Bratli gård, som opprinnelig het Pasop.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Pasopsvingen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 444. ISBN 978-82-573-1760-7.
Pasopveien (Oslo)

Pasopveien (1–49, 2–58) er en vei på Brenna i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går nordover fra Brennaveien og deler seg i flere grener i boligfeltet.
Veien fikk navn i 1987 etter Bratli gård, som opprinnelig het Pasop.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Pasopveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 444. ISBN 978-82-573-1760-7.
Pearl Engens vei (Oslo)

Pearl Engens vei (1, 2A–8D) er en gangvei på Nordseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Lambertseterveien.
Veien fikk navn i 1984 etter kommunepolitikeren Pearl Ebro Engen (1895–1982).


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Pearl Engens vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 444. ISBN 978-82-573-1760-7.
Peter Aas’ vei (Oslo)

Peter Aas’ vei (1–35, 2–42) er en vei på Nordre Skøyen i bydel Østensjø i Oslo. Den begynner som blindvei like før Hellerud T-banestasjon og går sørover øst for Nordre Skøyen hovedgård og vest for villabebyggelsen, før den ender som blindvei litt sør for Promenaden, på nordsiden av tennisbanene.
Veien fikk navn i 1917 etter Peter Nikolai Aas (1836–91), som eide Nordre Skøyen hovedgård fra 1884.					


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Peter Aas' vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 446. ISBN 978-82-573-1760-7.
Pionerstien (Oslo)

Pionerstien (1, 8–12) er en gangvei i Ellingsrudåsen i bydel Alna i Oslo. Den går fra Dragonstien til Skansestien.
Navnet ble vedtatt i 1979 og har sammenheng med kampene mellom norske styrker og Karl XIIs styrker ved Bakås skanse i 1716.
Veien har blokk- og småhusbebyggelse i Frydenlund borettslag (OBOS).


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Pionerstien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 449. ISBN 978-82-573-1760-7.
Planetveien (Oslo)

Planetveien (1–9, 2–16E) er en vei i Vettakollen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordvestover fra Stjerneveien.
Navnet ble vedtatt i 1952.
Veien har villabebyggelse, og det er funkis (og nyfunkis) som dominerer. Nummer 1 er en enebolig oppført i 1953 for Ingeborg og Otto Fodstad, arkitekt Birger Lambertz-Nilssen. I nr. 8 er fire fireetasjers eneboliger tegnet av Christopher Adams og Henriette Salvesen og oppført i 1999 rundt et gårdsrom. I nr. 10A–14 er en flermannsbolig fra 1954 tegnet av Arne Korsmo og Christian Norberg-Schultz. Korsmo bodde selv i nr. 12.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Planetveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 450. ISBN 978-82-573-1760-7.
Peder Grøns vei (Oslo)

Peder Grøns vei (1–9, 2–16) er en vei på Korsvoll i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordøstover fra Skjoldveien.
Veien het tidligere Brekkesvingen, men fikk dagens navn i 1969 etter kjøpmann Peder Eriksen Grøn (1682–1737), som eide store deler av Nordmarka, som da gjerne ble kalt «Grøns skog».


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Peder Grøns vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 445. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Peder Holters vei (Oslo)

Peder Holters vei (1B–47, 4–28) er en vei på Ljan i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Gladvollveien til Herregårdsveien.
Veien fikk navn i 1952 etter Peder Holter, som eide Stubljan gård fra 1765.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Peder Holters vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 445. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (P)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Per Krohgs vei (Oslo)

Per Krohgs vei er en vei på Karihaugen i bydel Alna i Oslo. Den går fra Karihaugveien til Henrik Sørensens vei.
Veien fikk navn i 1969 etter maleren Per Krohg. I området finnes også andre veier med navn etter norske malere.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Per Krohgs vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 445. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Pernilles vei (Oslo)

Pernilles vei (1–7; ingen partallsadresser) er en vei på Hovseter i bydel Vestre Aker i Oslo. Det er en blindvei på vestsiden av Gamle Hovsetervei med gangveiforbindelse videre til Jeppes vei.
Veien fikk navn i 1951 etter rollefiguren Pernille i Ludvig Holbergs skuespill


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Pernilles vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 445. ISBN 978-82-573-1760-7.
Persbråtan (Oslo)

Persbråtan (1–21, 2–8) er en vei på Huseby i bydel Vestre Aker i Oslo. Det er en hesteskoformet vei på nordsiden av Sørkedalsveien.
Veien fikk navn i 1958 etter husmannsplassen Persbråten.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Persbråtan». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 445. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (P)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Persveien (Oslo)

Persveien (25, 2–36) er en vei på Alnabru/Ulven i bydel Bjerke i Oslo. Den går fra Ulvenveien til Brobekkveien.
Navnet ble vedtatt i 1954.
Veien har overveiende næringsbebyggelse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Persveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 446. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (P)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Poppelstien (Oslo)

Poppelstien (1, 2–6) er en vei på Nordstrandshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går sørover fra Nordstrandveien og fungerer som adkomstvei frem til nr. 6 (Nordstrand seniorsenter). Det er gangveiforbindelse videre til Ekebergveien.
Navnet ble vedtatt i 1917.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Poppelstien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 452. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (P)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.  (Slutter ved nr. 4C og er som sådan ikke helt korrekt.)
Porfyrveien (Oslo)

Porfyrveien (1–7B, 2–10) er en vei på Røa i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Ostadalsvein til Aslakveien.
Navnet ble vedtatt i 1958.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Porfyrveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 452. ISBN 978-82-573-1760-7.
Postdamveien (Oslo)

Postdamveien (1A–17, 2A–18) er en vei på Munkerud i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Nordstrandveien til Munkelia.
Veien fikk navn i 1926 etter en dam som ligger øst for veien. Selve Postdammen er skjult bak villabebyggelsen, og ikke synlig fra veien. Dammen er per 2014 nokså tilgrodd og utilgjengelig.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Postdamveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 452. ISBN 978-82-573-1760-7.
Pottemakerveien (Oslo)

Pottemakerveien (2–12; ingen oddetallsadresser) er en vei på Rødtvet i bydel Grorud i Oslo. Den går som blindvei vestover fra Rødtvetveien.
Navnet ble vedtatt i 1959 og viser til et pottemakerverksted som i sin tid lå under Rødtvet gård.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Pottemakerveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 453. ISBN 978-82-573-1760-7.
Prestlia (Oslo)

Prestlia (1–21, 2–10) er en vei på Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Snipemyrveien. Det er gangveiforbindelse videre til Meklenborglia.
Navnet ble vedtatt i 1987 og er et gammelt lokalnavn på området veier ligger i.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Prestlia». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 453. ISBN 978-82-573-1760-7.
Prinsdalsfaret (Oslo)

Prinsdalsfaret (1A–25, 2–22F) er en vei i Prinsdal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den begynner og slutten i Toppåsveien og går parallelt med denne ppå østsiden.
Navnet ble vedtatt i 1932.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Prinsdalsfaret». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 454. ISBN 978-82-573-1760-7.
Prinsdalskleiva (Oslo)

Prinsdalskleiva (4A–4B) er en vei i Prinsdal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Det er en tverrvei til Toppåsveien som i øst ender i Prinsdalsfaret.
Navnet ble vedtatt i 1932.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Prinsdalskleiva». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 454. ISBN 978-82-573-1760-7.
Bognelva

Bognelva (nordsamisk: Bávnnjajohka) er ei elv i Alta kommune i Finnmark. Den munner ut i Langfjorden ved Bognelv. Elva er 18,5 km lang og har et nedbørfelt på 88,04 km². Middelvannføringen ved munningen er 2,86 m³/s.Vassdraget ble vernet mot kraftutbygging i Verneplan II for vassdrag i 1980.


== Referanser ==
Bello Horizonte

Bello Horizonte er en by i kommunen La Floresta i Canelones-departementet i det sørlige Uruguay. Byen har 416 innbyggere. 


== Geografi ==
Byen ligger sør i Canelones i Costa de Oro, ved bredden av Río de la Plata.


== Befolkning ==
Bello Horizonte har 416 innbyggere (beregning 2011).
Kilde:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Canelones, offisielle sider (spansk)
Kart over Bello Horizonte
Monitor (etat)

Monitor var et britisk forvaltningsorgan under Helsedepartementet, opprettet i 2004 med ansvar for å føre tilsyn med helseforetak, fastsette prisnivåer i det offentlige helsevesenet, sikre fritt sykehusvalg og forebygge konkurransehemmende virksomhet i den engelske helsesektoren. Monitor ble innlemmet i NHS Improvement i april 2016.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Ragnfrids vei (Oslo)

Ragnfrids vei (2–94; ingen oddetallsadresser) er en vei på Tveita i bydel Alna i Oslo. Den går som blindvei nordøstover fra Sigrid Undsets vei.
Veien har navn etter skikkelsen Ragnfrid i Sigrid Undsets bøker om Kristin Lavransdatter. Også flere andre veier på Tveita har veinavn knyttet til Sigriud Undset.
I veien er ti rekkehus (ark. Alex Christiansen og Nils Rosland) innflyttet i 1968 og tilknyttet OBOS-borettslaget Luren.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Ragnfrids vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 459. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Estación La Floresta

Estación La Floresta er en by i kommunen La Floresta i Canelones-departementet i det sørlige Uruguay. Byen har 1 313 innbyggere. 


== Geografi ==
Byen ligger sør i Canelones i Costa de Oro, ved bredden av Río de la Plata.


== Befolkning ==
Estación La Floresta har 1 313 innbyggere (beregning 2011).
Kilde:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Canelones, offisielle sider (spansk)
Kart over Estación La Floresta
Simon Darres vei (Oslo)

Simon Darres vei (1–76, mer eller mindre fortløpende) er en vei på Tveita i bydel Alna i Oslo. Den går som blindvei på sørøstsiden av Sigrid Undsets vei.
Veien fikk navn i 1965 etter Simon Darre i Sigrid Undsets bøker om Kristin Lavransdatter.
Det meste av bebyggelsen i veien er rekkehus i OBOS-borettslaget Sørenga, innflyttet i 1964–65. I nr. 49B er Sørhellinga barnehage.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Simon Darres vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 503. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Sidsel Sidsærks vei (Oslo)

Sidsel Sidsærks vei (1–51, 2–46) er en vei på Rødtvet i bydel Grorud i Oslo. Den går fra Hans Aanruds vei til Sandåsveien.
Veien fikk navn i 1959 etter skikkelsen Sidsel Sidsærk i en fortelling av Hans Aanrud.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sidsel Sidsærks vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 502. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Santa Lucía del Este

Santa Lucía del Este er en by i kommunen La Floresta i Canelones-departementet i det sørlige Uruguay. Byen har 286 innbyggere. 


== Geografi ==
Byen ligger sør i Canelones i Costa de Oro, ved bredden av Río de la Plata.


== Befolkning ==
Santa Lucía del Este har 286 innbyggere (beregning 2011).
Kilde:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Canelones, offisielle sider (spansk)
Kart over Santa Lucía del Este
La Tuna

La Tuna er en by i kommunen La Floresta i Canelones-departementet i det sørlige Uruguay. Byen har 204 innbyggere. 


== Geografi ==
Byen ligger sør i Canelones i Costa de Oro, ved bredden av Río de la Plata.


== Befolkning ==
La Tuna har 204 innbyggere (beregning 2011).
Kilde:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Canelones, offisielle sider (spansk)
Kart over La Tuna
Los Titanes (Uruguay)

Los Titanes er en by i kommunen La Floresta i Canelones-departementet i det sørlige Uruguay. Byen har 153 innbyggere.


== Geografi ==
Byen ligger sør i Canelones i Costa de Oro, ved bredden av Río de la Plata.


== Befolkning ==
Los Titanes har 153 innbyggere (beregning 2011).
Kilde:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Los Titanes, Canelones – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Canelones, offisielle sider (spansk)
Kart over Los Titanes
Sarabråtveien (Oslo)

Sarabråtveien (7–15, 2A–12) er en vei på Ulsrud i bydel Østensjø i Oslo samt en skogsvei innover i Østmarka. Den går fra Hellerudveien til Østmarkseteren. Den har felles trasé med Østmarkveien et stykke opp til parkeringsplassen ved Ulsrudvannet. Derfra går den videre som turvei til Sarabråten på østsiden av Nøklevann. I bakkene ned mot Nøklevann fra Østmarkseteren inngår en korketrekkersving. I de senere år er imidlertid turveien lagt utenom denne.
Veien ble anlagt på Thomas Heftyes initiativ i 1854, og navnet har vært i bruk lenge.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sarabråtveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7.
Sigurd Johannesens vei (Oslo)

Sigurd Johannesens vei (1–9, 2–12) er en vei på Nordstrandshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra  Lindbäckveien til Oberst Rodes vei.
Veien fikk navn i 1947 etter telegrafist Sigurd Johannesen (1904–41), som ble skutt av tyskerne i 1941.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 503. ISBN 978-82-573-1760-7.
Singasteinveien (Oslo)

Singasteinveien (1A–21, 2–14) er en vei på Ormøya i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørvestover fra Arkitekt Steckmests vei.
Veien fikk navn i 1926 etter villaen Singastein i nr. 21.
I veien ble det på siste halvdel av 1800-tallet oppført en rekke sommerhus, ofte i sveitserstil, som siden er gjort om til helårsboliger. Blant disse kan nevnes nr. 15 (fredet), 19 og 20 (Ormøykollen, tegnet av Bernhard Steckmest).


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Singasteinveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 503. ISBN 978-82-573-1760-7.
Kjemisk miljøintoleranse

Kjemisk miljøintoleranse (MCS), multippel kjemisk sensitivitet (forkortet MCS fra engelsk multiple chemical sensitivity) er en ikke anerkjent diagnose som benyttes om personer som opplever seg sterkt overfølsomme mot ulike kjemikalier som finnes i parfyme, sigarettrøyk og løsemidler. Det er imidlertid ikke mulig å påvise overfølsomheten gjennom blindede studier. Diagnosen kan sammenlignes med el-overfølsomhet der man også ser at pasienter med somatiske symptomer setter dette i sammenheng med en ytre påvirkning, men hvor vitenskapelige tester utelukker sammenheng.


== Referanser ==
Araminda

Araminda er en by i kommunen La Floresta i Canelones-departementet i det sørlige Uruguay. Byen har 152 innbyggere. 


== Geografi ==
Byen ligger sør i Canelones i Costa de Oro, ved bredden av Río de la Plata.


== Befolkning ==
Araminda har 152 innbyggere (beregning 2011).
Kilde:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Canelones, offisielle sider (spansk)
Kart over Araminda
Sjølystveien (Oslo)

Sjølystveien er en del av E18 gjennom Oslo. Navnet betegner stykket fra rundkjøringen ved avkjørselen til Bygdøy og Karenslyst allé vestover til Drammensveien ved vestenden av Karenslyst allé. Østover mot sentrum fortsetter E18 som Frognerstranda.
Veien åpnet i 1959 med fire  kjørefelt og toplanskryss.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sjølystveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 507. ISBN 978-82-573-1760-7.
Sisikveien (Oslo)

Sisikveien (1–47, 2–46) er en vei på Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Slimeveien.
Navnet ble vedtatt i 1989.
Bebyggelsen er rekkehus og tomannsboliger i Bjørntun borettslag (OBOS).


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sisikveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 505. ISBN 978-82-573-1760-7.
Las Toscas (Canelones)

Las Toscas er en by i kommunen Parque del Plata i Canelones-departementet i det sørlige Uruguay. Byen har 3 146 innbyggere. 


== Geografi ==
Byen ligger sør i Canelones i Costa de Oro, ved bredden av Río de la Plata.


== Befolkning ==
Las Toscas har 3 146 innbyggere (beregning 2011).
Kilde:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Canelones, offisielle sider (spansk)
Kart over Las Toscas
Mikjelsbakken (Oslo)

Mikjelsbakken (1A–9, 2A–6) er en vei på Huseby i bydel Ullern i Oslo. Den går som blindvei vestover fra Torjusbakken.
Veien har navn etter skiløperen Mikkjel Hemmestveit. Det finnes også mange andre veier med navn knyttet til skisport i området.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Mikjelsbakken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 363. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Olmos (Uruguay)

Olmos er en by i kommunen Empalme Olmos i Canelones-departementet i det sørlige Uruguay. Byen har 662 innbyggere. 


== Befolkning ==
Olmos har 662 innbyggere (beregning 2011).
Kilde:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Canelones, offisielle sider (spansk)
Kart over Olmos
Spikermatte

Spikermatte er en innretning som kan brukes av politiet, militæret eller andre for å stoppe biler, for eksempel i en jakt på forbrytere som ikke stanser frivillig.
Spikermatten består ofte av en metallramme, vanligvis sammenleggbar, med skarpe pigger som peker opp. Den legges på tvers av veibanen og fører til at fluktbilenes dekk punkterer. 


== Se også ==
Spikerseng
Spansk rytter


== Eksterne lenker ==
(en) Spikermatte (flyttbar) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
(en) Traffic spikes – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
San José de Carrasco

San José de Carrasco er en by i kommunen Ciudad de la Costa i Canelones-departementet i det sørlige Uruguay. Byen har 7 288 innbyggere. 


== Geografi ==
Byen ligger sør i Canelones i Ciudad de la Costa, ut mot Río de la Plata.


== Befolkning ==
San José de Carrasco har 7 288 innbyggere (beregning 2011).
Kilde:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Canelones, offisielle sider (spansk)
Kart over San José de Carrasco
Magda Nachman Acharya

Magda Nachman Acharya (født Magda Nachman 20. juli 1889 i Pavlovsk ved St. Petersburg i Russland, død 12. februar 1951 i Bombay i India) var en russiskfødt malerinne, tegner og bokillustratør. 


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Magda Nachmans far, Maximilian Nachman, var jøde fra Riga;hennes mor, Klara Emilia Maria von Roeder, var tysk og luthersk. Familien var borgerlig og velstående. Hun fikk sin kunstneriske utdannelse fra hun var 17 år ved Zvantseva-skolen for tegning og maling i St. Petersburg, og studerte med Léon Bakst, Mstislav Dobuzjinskij og Kuzma Petrov-Vodkin. Hun begynte å stille ut sine verker i 1910.


=== Kunstner ===
Etter å ha flyttet til Moskva i 1965, opplevde hun etterhvert den russiske revolusjonen og begynnelsen av borgerkrigen som fulgte, og ble tvunget til en omflakkende tilværelse. Kulde og sult tvang henne til å gorlate Moskva og ta ut i landsbygden, der hun tilbragte de neste to år. Først var hun i Likino i Vladimir gubernia og arbeidet i skogbruket som kontordame samme sted hvor hennes svoger arbeidet. Fra høsten 1919 til høsten 1920 var hun i Ust-Dolyssy i Vitebsk gubernia, på invitasjon fra Elizaveta «Lilija Efron» (søsteren til Sergej Efron) og var teaterdesigner av scene og drakter for et «foolketeater» som Lilija var vlitt ansatt til å lede. Magda kom tilbake til Moskva høsten 1920.
I denne perioden laget hun også portretter som betaling for kost og losji. 
Hun giftet seg med den indiske nasjonalisten M.P.T. Acharya i 1921 og flyttet med ham til Berlin året etter.


=== Til India ===
Nazismens fremvekst og Adolf Hitlers maktovertakelse i 1933 førte med seg at det raseblandede ekteparet raskt følte at livet i Tyskland ble for vanskelig. De fikk britiske pass i 1935 og reiste til Bombay. 
Hun utviklet der en stil som var påvirket av hennes nye indiske omgivelser. Der etablerte hun seg etterhvert som en anerkjent kunstner som utførte portretter og illustrerte bøker.Hun har illustrert en bok av Vladimir Nabokov.Hun døde i Bombay (munbai) i februar 1951.


== Referanser ==