jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Rommensletta skulpturpark

Rommensletta skulpturpark er en skulpturpark ved Kristoffer Robins vei på Smedstua i Groruddalen i Oslo, åpnet i 2013 og etablert i et samarbeid mellom Bymiljøetaten, Kulturetaten, Eiendoms- og byutviklingsetaten, Bydel Stovner og Billedhuggerforeningen. 
Parken er lagt på kommunens gamle hovedsøppelfylling som ble anlagt i 1960-årene på Rommensletta i bunnen av Groruddalen og var opp til 15 meter dyp. Skulpturparken inngår i Alnaelva Miljøpark og Groruddalssatsingen, områdeløft for Haugenstua. Hensikten er å gi alle aldersgrupper bevegelse, rekreasjon og kunstopplevelse. I prosjektfasen ble parken også omtalt som Rommensletta park.
Ved åpningen hadde parken ni skulpturer fra ca. 1960 til ca. 2010 som representerer tidslinjen fra Haugenstua ble bygget ut i 1960-årene til i dag, fem fra kommunens kunstsamling i magasin og fire innkjøpt til parken. Blant skulpturene var i 2014 «Fugl» av Nils Aas, som tidligere sto ved Symra kino på Lambertseter, «Fisk» av Kristian Blystad, «Revemor med unge» av Skule Waksvik, «Atlantico» av Arnold Haukeland, «Aleph» av Stefanny Hillgaard og «Mor og barn» av Annasif Døhlen, som tidligere sto ved Dikemark sykehus. Det er også satt av plass til skiftende utstilling av skulpturer. I parken er det etablert et kunstig bekkeløp.
Turvei D10 går gjennom skulpturparken. 


== Referanser ==


== Litteratur ==
«Resirkulert kunst på en gammel søppelfylling». park & anlegg 8/2014, side 14–15.


== Eksterne lenker ==
(en) Rommensletta skulpturpark – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Rommensletta Skulpturpark er nå åpnet. Bydel Stovners hjemmeside, 18. august 2013. Siden inneholder lenker til brosjyre om parken i pdf og tidligere nyhetsartikler] (besøkt 1. desember 2013)
Rommensletta Skulpturpark – fra søppel til ressurs. Husbankens hjemmeside, 10. september 2013 (besøkt 1. desember 2013)
Velkommen til Rommensletta skulpturpark. Brosjyre, Oslo kommune, 16 sider, pdf (besøkt 1. desember 2013)
Gamle skulpturer får nytt liv i Groruddalen. NRK Østlandssendingen, 4. juli 2013 (besøkt 1. desember 2013)
Skulpturvandring på Smedstua & Haugenstua
Borgny

Borgny er et skandinavisk kvinnenavn med norrøn opprinnelse. Navnet brukes også noe som mannsnavn, men svært sjeldent. Borgny har norsk navnedag 2. desember.


== Etymologi ==
Borgny er en nyere form av norrøne Borgný. Det første navneleddet er dannet av bjarga, «berge», bjǫrg, «hjelp», eller borg, «borg». Det andre navneleddet er dannet av nýr, «ny».


== Utbredelse ==
Den norrøne formen Borgný er kjent brukt i Norge første gang ca 1390. Borgny er kjent brukt i Sverige fra 1912. I Norge var navnet mest populært for jenter født på 1920-tallet, spesielt på Vestlandet og i Trøndelag. Navnet er i dag nokså sjeldent.
Tabellen nedenfor gir en detaljert oversikt over populariteten til kvinnenavnet Borgny og varianter av dette i noen av de landene hvor statistikk er tilgjengelig.


== Kjente personer med navnet ==
Personene i listene er ordnet kronologisk etter fødselsår.

Borgny Solheim (f. 1894), norsk arkitekt
Borgny Erna Bull Høegh (1906–1992), norskamerikansk skuespiller, kjent som Tula Belle
Astrid Borgny Folstad (1932–2009), norsk skuespiller
Borgny Svalastog (f. 1943), norsk tekstilkunstner
Borgny Ween (f. 1952), norsk radiograf og fagbokforfatter
Borgny Eidesvik (f. 1958), norsk forretningskvinne
Borgny Østensen, (f. 1946), norsk kunstner


=== Menn ===
Borgny Tingstedt, svensk forfatter


== Annen bruk av navnet ==
MT «Borgny», det første tankskipet til Fred. Olsen & Co., bygd i 1929
Borgny Dolphin, oljeboringsplattform bygd i 1977


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Behind the Name: Borgny
(en) Think Baby Names: Borgny
NM i troppsgymnastikk 1996 (nasjonale klasser)

Se også NM i troppsgymnastikk 1996 (Nordisk klasse)NM i troppsgymnastikk 1996 i nasjonale klasser ble arrangert 15. juni 1996, i Oslo. Arrangør var Oslo Turnforening.
I konkurranseformen nasjonale klasser konkurrerer lagene i gymmix (frittstående), tumbling og trampett som separate konkurranser, i motsetning til Euroteam (TeamGym), der det konkurreres sammenlagt. Det var ikke kjønnsinndelte klasser i dette NM, dette ble innført i nasjonale klasser først i 2011.


== Resultater ==


=== Gymmix (frittstående) ===


=== Tumbling ===


=== Trampett ===
Leggskinne

Leggskinne er en type rustning eller beskyttelse for skinnbeinet. Fordi skinnbeinet ligger rett under huden, er leggen svært ømtålig for slag og skader. Allerede i antikken ble det utviklet rustningsdeler for å beskytte leggen, siden et vellykket angrep på leggen ikke bare satte denne kroppsdelen ut av funksjon, men også hindret den skadde i å bevege seg i det hele tatt. Ofte vil leggskinnen inkludere en knekopp, slik at hele beinet fra nedre del av låret og ned til vristen er beskyttet. For fulle rustninger med separat knekopp er en kortere leggskinne som bare beskytter selve leggen vanlig. Slike korte leggskinner benyttes også i fotball.
Leggskinner består gjerne av et hardt lag ytterst og en mykere fóring av filt eller liknende på innsiden. Antikke leggskinner var oftest hamret ut av bronse eller messing, i middelalderen ble det vanligere å bruke jern. Moderne leggskinner er gjerne til bruk i idrett der det kan gå hardt for seg, slik som ishockey, og er gjerne laget av slagfast plast.


== Referanser ==
Major von Knarren

Major von Knarren er en todelt miniserie som gikk på NRK Fjernsynet i 1971. Den er basert på Vilhelm Krags fortellinger Da Majoren førte krig (sendt 24. desember samme år) og Slaget ved Kjeldvig (sendt 30. desember samme år).Kostymer: Tull Engø.


== Innspillingsfakta ==
Innspillingene tok til i Kristiansand i september 1971.


== Rolleliste ==
Ep 1
Da majoren førte krigHans Stormoen - Majoren
Gunder Tellefsen - Tørresen
Einar Sørensen - Sandreb
Knut Østerdal - Løytnanten
Erling Nodeland - Seehusen
Haagen Ringnes - ReporterenEp 2
Slaget ved KjeldvigHans Stormoen - Majoren
Anne Sofie Dyvåg - Todne
Elin Asbjørnsen, Eva Gullestad, Randi Johnsen, Anne Marie Justnes, Helga Langfeldt, Berit Rohsvold, Marianne Svensen, Lisbeth Varen - Kvinnene
Erling Nodeland - Seehusen
Haagen Ringnes - Reporteren


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Major von Knarren på Internet Movie Database 
(no) Major von Knarren på NRK TV
Legg

Leggen er en del av kroppen som strekker seg fra kneet og ned mot foten. I motsetning til låret har leggen to knokler, skinnebeinet (tibia) og leggbeinet (fibula). Hos de fleste firbeinte dyr er skinnebeinet det største og tyngste av dem, hos fugler er leggbeinet sterkt redusert og de to knoklene er sammenvokst til en tibiotarsus.Musklene i leggen er dominert av den store leggmuskelen, musculus gastrocnemius, som ender i akillessenen som gjør dyr og mennesker i stand til å sparke fra når de løper.


== Referanser ==
Lahad Datu

Lahad Datu er et distrikt i Tawau-divisjonen i den malaysiske staten Sabah. Distriktet ligger på østkysten, og strekker seg sørvestover langs hele nordsiden av Lahad Datu-bukta, og videre inn i landet. Med et areal på 7 444 kvadratkilometer er dette det nest største distriktet i Sabah. Folketallet er på 199 830 (2010) og administrasjonssenteret ligger i byen Lahad Datu.
Hovednæringsveiene i Lahad Datu-distriktet er tømmer- og palmeoljeindustrien og gummi- og kakaoplantasjer. Vildmarksreservatet Tabin ligger i den nordøstlige delen, og regnskogbevaringsområdet Danum Valley i sørvest.
Distriktet ble opprettet den 1. januar 1962.


== Byen ==
Byen Lahad Datu har 27 887 innbyggere. Flyplassen ligger én kilometer fra byen, med ruteforbindelse til Kota Kinabalu. Lahad Datu har en viktig havn for eksport av tømmer og palmeolje, og det er Sabahs østkysts viktigste havn for import av gjødsel. I tilknytning til havnen ligger den fem kvadratkilometer store industriparken POIC (The Palm Oil Industrial Cluster). Det statlige Eastern Sabah Security Command (ESSCOM) har sitt hovedkvarter i Lahad Datu.


== Referanser ==
Knut Aars

Knut Brødsgaard Aars (født 14. juli 1918 i Oslo, død 21. september 2002) var en norsk diplomat.Han var sønn av høyesterettsdommer Jakob Aars (1877–1944) og Anna Brødsgaard (1891–1970) fra Store Magleby sogn. Etter examen artium i 1936 og cand.jur. i 1941 jobbet han som advokatfullmektig i Moss fra 1941 til 1943 og som dommerfullmektig i Alta fra 1943 til 1944. Han giftet seg i 1943 med Gerd Sandvik (1919–2010) fra Molde. Fra 1945 jobbet han for Utenriksdepartementet. Senere studerte han ved NATO Defense College. Han fikk Deltagermedaljen og St. Olavs Orden.


== Posteringer ==
1944–1945  ved legasjonen i Stockholm
1945–1948 sekretær i UDs politiske avdeling
1948–1950 legasjonssekretær ved legasjonen i Lisboa
1950–1953 ambassadesekretær ved Norges ambassade i Washington
1953–1955 byråsjef UD
1955–1958  ambassaderåd ved Norges delegasjon til NATO  i Brussel og til OEEC
1958–1962 ambassaderåd ved Norges ambassade i London
1962–1965 ambassadør ved Norges ambassade i Teheran, Iran. Sideakkreditert til Kabul og Islamabad.
1966–1970 spesialrådgiver UD
1970–1971 ambassadør ved Norges delegasjon til NATO  i Brussel (se liste over norske NATO-ambassadører)
1971–1974 polarrådgiver UD, såvel som tilknyttet Norsk utenrikspolitisk institutt
1974–1979 ambassadør ved Norges ambassade i Buenos Aires, Argentina
1980–1984 ambassadør ved Norges ambassade i Tel Aviv, Israel. Sideakkreditert til Kypros.


== Se også ==
Aars (slekt)


== Referanser ==
Gaaltije

Gaaltije – sydsamiskt kulturcentrum er et sørsamisk «utvecklingscentrum med fokus på kultur, språk, näring och samhälle» i Östersund i Jämtland. Senteret holder kurs, utstillinger, utgir bøker og deltar i ulike prosjekt for næringsutvikling og kulturminneregistrering. 
Senteret begynte sin virksomhet i 1998, og ble innviet i 1999. Senteret ligger i den gamle Tullkammar-bygningen i Östersund sammen med kontorer for Sametinget og Samiskt informationscentrum.
Jerker Bexelius er daglig leder. Arkeologen Ewa Ljungdahl er også ansatt her. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Olav Varen

Olav Varen (født 4. april 1922, død 18. april 1999) var en norsk forfatter. Sine første år bodde han på Lund i Oddernes, men fra midten av 1930-tallet bodde han i Ryttergangen 9 i Kristiansand. I 1945 forandret han etternavn fra Hansen til Varen, etter farfarens gårdsbruk.


== Karriere ==
Olav Varens karriere startet som bidragsyter til Iduns Æble i gymnasårene og han begynte senere i Christianssands Tidende. Varen ble etterhvert en kjent og godt likt skribent og forfatter, både som journalist, petitkåsør, visedikter samt revyforfatter. Han erindres også for sine tallrike petiter under signaturen Ukas, i ukebladet Alle Kvinner og i Fædrelandsvennen.
Varen skrev manuskriptet til NRKs Major von Knarren, som var NRK fjernsynets filmatisering av Vilhelm Krags fortellinger Da Majoren førte krig & Slaget ved Kjeldvig.


== Referanser ==


== Kilder ==
(no) Olav Varen på Arkivportalen
Kunak

Kunak er et distrikt i Tawau-divisjonen i den malaysiske staten Sabah. Distriktet ligger langs den indre delen av sørkysten til Lahad Datu-bukta, og strekker seg vestover mot Brassey-fjellene. Det har et areal på 1 134 kvadratkilometer og et folketallet på 61 094 (2010). Administrasjonssenteret er byen Kunak.
Distriktet ble opprettet den 1. juni 1994.


== Byen ==
Byen Kunak har 13 823 innbyggere.


== Referanser ==
Lucie (navn)

Lucie er et fransk kvinnenavn som betyr «lys». Navnet er svært vanlig i Tsjekkia.


== Etymologi ==
Lucie er dannet som en fransk form av Lucia, et kvinnenavn dannet av det romerske navnet Lucius som har opphav i det latinske lux, «lys».


== Utbredelse ==
Lucie er kjent brukt i Sverige fra 1816.
Tabellen nedenfor gir en detaljert oversikt over populariteten til kvinnenavnet Lucie og varianter av dette i noen av de landene hvor statistikk er tilgjengelig.


== Kjente personer med navnet ==
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.

Lucie Brock-Broido (f. 1956), amerikansk dikter
Lucie Kaas, dansk interiørdesigner
Lucie Gotaas, norsk forlegger


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Behind the Name: Lucie
(en) Think Baby Names: Lucie
Olaus Breda

Olaus Jensen Breda (født 29. april 1853 i Horten, død 27. desember 1916 i Kristiania) var en norskamerikansk prest og filolog.Han var sønn av Helle Kristine Breda og Jens Johansen som var snekker i Horten.  Etter examen artium fra Gjertsens skole i 1870 og ett års lærergjerning i Smålenene, utvandret han til USA i 1872, og ble cand.theol. ved Concordia Seminary i St. Louis i 1875. Han studerte senere filologi og var lærer i norsk og latin ved Luther College i Iowa fra 1879 til 1882.I 1884 ble han den første professor i nordiske språk og nordisk litteratur ved University of Minnesota i Minneapolis. Med sin nye kone Emilie Braarud (1851–1918) var han der frem til 1899, bort sett fra vinteren 1892 da han gjestet Uppsala universitet og Universitetet i København. Han hadde per 1895 foretatt over tyve overfarter mellom Norge og USA.I 1899 vendte han tilbake til Norge og underviste i norsk og engelsk på gymnasiet og ved Krigsskolen.


== Referanser ==
Semporna

Semporna er et distrikt i Tawau-divisjonen i den malaysiske staten Sabah. Distriktet ligger på  Semporna-halvøya, på sørsiden av den ytre delen av Lahad Datu-bukta, og har et areal på 1 145 kvadratkilometer og et folketallet på 133 164 (2010). Administrasjonssenteret er byen Semporna.
Foruten den delen av Semporna som ligger på fastlandet, omfatter distriktet også en rekke øyer i Darvel-bukta, hvorav de største er Timbun Mata og Bum Bum. De to marine nasjonalparkene Tun Sakaran og Sipadan ligger i henholdsvis Darvel-bukta og Celebessjøen. Turisme og produkter fra havet er de viktigste inntektskildene. I 1963 ble Malaysias første perleoppdrett startet opp på Bohey Dulang-øya.Distriktet ble opprettet den 1. januar 1962.


== Byen ==
Byen Semporna har 35 301 innbyggere, og er utgangspunkt for passasjerfergene til nasjonalparkene og en rekke populære dykkersteder langs kysten.


== Referanser ==
Heldalen

Heldalen er et dalføre øst i Trollheimen, Rennebu kommune. Heldalen har sitt navn fra elva Hela som har sitt utspring i Helvatnet. Øverst i dalen ligger det tre setergrender med fire setre. De tilhørte i utgangspunktet gårder i Rennebu. Navnene på setrene er:

Rise-setra
Rishaug-setra
Rogogjerds-setra
Haugen-setra


== Landskapet ==
Heldalen er et fjellandskap som kjennetegnes av myrer, grassletter og bjørkeskog i de nedre deler.


== Referanser ==
Plaza de Cibeles

Plaza de Cibeles er en plass i Madrid.
Den ligger der Calle de Alcalá (øst–vest), Paseo de Recoletos (nord) og Paseo del Prado (sør) møtes.
Fontenen er et av Madrids viktigste symboler.


== Eksterne lenker ==
(en) Plaza de Cibeles, Madrid – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fleinskallen signalstasjon

Fleinskallen signalstasjon ble opprettet 1900  av Marinen for overvåking av skipstrafikken i Trondheimsleia.
Stasjonen fikk navn etter høyden som ligger 119 moh. ved Sandstad på Hitra i Sør-Trøndelag. Signalstasjonen bestod av en liten hytte som ble bemannet av lokalt mannskap. Fra stasjonen signaliserte man morse som lysblink med signallampe eller ved semafor.
Stasjonen var operativ til 1928 da eiendommen ble solgt og kom i privat eie. Fleinskallen signalstasjon var en av flere signalstasjoner som Marinen anla langs kysten tidlig på 1900-tallet som en del av nøytralitetsvernet.


== Referanser ==
Refsnes (Indre Fosen)

Refsnes ligger på sørsiden av Stjørnfjorden, en arm av Trondheimsfjorden i Indre Fosen kommune, Trøndelag. 
Refsnes er et kulturmiljø med kulturminner fra de fleste perioder av Trøndelags forhistorie og historie. På det berglendte neset som stikker ut i Stjørnfjorden ligger de eldste kulturminnene i området i form av tre åpne steinalderboplasser og en klynge med tre steinaldertufter etter runde hus fra steinalderen. På samme nes ligger et gravfelt fra jernalderen med 7 lave røyser. En av røysene er en såkalt firkantrøys, en rektangulær og meget spesiell gravrøys med en reist stein i hvert hjørne. I tillegg ligger en rekke nyere tids kulturminner på neset. Blant disse er et gammelt rettersted, tidligere laksevorp, rester i grunnen etter en revefarm, isdam hvor man tidligere tok is til ishuset på gården, steingjerder og ikke minst en bauta over menn fra Stjørna som deltok i Napoleonskrigene 1801–1814. I et område like ved neset ligger et stort jernaldergravfelt med rundt 40 røyser samt et lite med noen få og kanskje litt usikre røyser. 
Refsnes er tilrettelagt med en sti gjennom kulturmiljøet som tar besøkende gjennom 9000 års historie fra steinalderen for mange tusen år siden til dagens bosetting og bruk av området. Kulturminnene er skiltet. Skiltene forteller deler av historien, men historien til de mange kulturminnene kan også utforskes med mobiltelefon eller nettbrett. Området har gratis trådløst nett. Ved å skanne QR-koden eller taste inn systemets adresse (m.kulmin.no/refsnes), får besøkende umiddelbar tilgang til digitale fortellinger hvor kulturarven gjøres levende og dramatisk gjennom tekst, lyd og bilde. Dette gir en utvidet opplevelse av kulturminnene.


== Eksterne lenker ==
Refsnes på Kulmin.no
Historier om Refsnes
«Refsnes (Indre Fosen)». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Niels Scythe

Niels Jensen Scythe (født 8. november 1727, død 18. mars 1811) var en norsk boksamler og embetsmann.
Han ble født i Christiansand (Kristiansand) som sønn av vintapper Jens Schythe og Sidsel Jacobsdatter. I 1746 ble han student, i 1754 hører ved latinskolen i Christiansand hvoretter han tok magistergraden ved Københavns Universitet i 1755. I 1763 ble han ansatt som assistent ved bestyrelsen av kolonivesenet i Slesvig og i 1770 ble han fogd i Nedenæs. I dette embete bodde han i Lillesand, og kom her i konflikt med bondelederen Christian Lofthuus omkring hvem som hadde rett til den meste fremtredende posisjon i lokalsamfunnet. I 1783 tok han sin avskjed, og fikk tittelen justisråd. Han døde ugift i Christiansand.


== Samler ==
Scythe samlet seg med tiden et anselig bibliotek bestående av såvel bind som manuskripter, kart og dokumenter. Han beskjeftiget seg blant annet med studier av personalhistoriske samlinger til Christiansand by og stifts historie. Scythe fikk, som den første, trykt norske statskalendre for årene 1767–69 (anonymt), samt mindre historiske bidrag til tidsskrifter og aviser. 14. desember 1791 ble han medlem av Det kongelige danske Selskab for Fædrelandets Historie og Sprog. 


== Utgivelser i utvalg ==
Norges Civile Stat eller Fortegnelse over alle Kongelige civile Æmbedsmænd og Betientere i Kongeriget Norge ..., København, 1767–69
Danmarks og Norges samt Hertugdømmernes academiske, scholastiske og lærde Staat over alle nu levende Lærere ved de høyere og nedrigere Skoler, København, 1769
Reise-Route til Lands igjennem Mandals og Listers Amter, i Det danske Krigsbibliothek, København, 1796


== Referanser ==
Reidar Solum

Reidar Solum (født 2. juni 1899, død 4. mars 1958 i Buenos Aires) var en norsk ambassadør.Han var sønn av lege Sigurd Solum (1869–1934) og Augusta Fredrikke Sivertsen (1869–1953). Etter Oslo handelsgymnasium og cand.oecon. 1922 startet han for Utenriksdepartementet i 1922, men tok ikke utenriksdepartementets aspirantkurs før i 1933.


== Posteringer ==
1923–1929 sekretær ved konsulatet i Rio de Janeiro i Argentina
1929–1937 sekretær UD
1937–1943 sekretær ved legasjonen i Rio de Janeiro, som chargé d'affaires fra 1937 til 1939
1943 konsul i New York City
1944 konsul i Minneapolis
1946–1949 legasjonsråd ved legasjonen i London
1949–1951 handelspolitisk forhandler i UD
1951–1958 ambassadør ved Norges ambassade i Buenos Aires


== Premier ==
R.i St. Olavs Orden 1945
Off. Sydkorsordenen fra Brasil
Off. Solordenen fra Peru
Off. Chiles fortjenstorden


== Referanser ==
Gïelem nastedh

Gïelem nastedh er et sørsamisk språk- og kompetansesenter  i Snåsa. Senteret ble opprettet på prosjektbasis i 2008, i forbindelse med at Snåsa kommune ble en del av forvaltningsområdet for samisk språk, som den første sørsamiske kommunen. Senteret, som er en kommunal etat, har senere fått permanent status som språksenter under Sametinget.
Senteret arrangerer kurs i samisk språk, utgir bøker på sørsamisk og ivaretar de rettighetene innbyggerne har i språkforvaltningsområdet.
Inger Marit Eira-Åhrén var enhetsleder for samiske saker i Snåsa kommune fra april 2017 til august 2020.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Filosofiåret 1685

Filosofiåret 1685 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1685.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Referanser ==
Tawau

Tawau er et distrikt i Tawau-divisjonen i den malaysiske staten Sabah. Distriktet er det sørøstligste i Sabah og grenser opp mot Kalimantan Timur. Arealet er på 6 225 kvadratkilometer, og med et folketall på 397 673 (2010) er det Sabahs nest mest folkerike distrikt. Administrasjonssenteret ligger byen Tawau, som er divisjonens største.
Tawau-distriktet strekker seg fra Brassey-fjellene i vest og østover til Celebessjøen, med den nordlige delen av Sebatik-øya innenfor grensene. Den østlige delen ligger på Semporna-halvøya, hvor Tawau-høydenes nasjonalpark ligger.
Tawau lufthavn, som ligger om lag tre mil nordøst for Tawau by, har siden åpningen i 2001 vokst seg til å bli Sabahs nest største flyplass målt i antall passasjerer. De viktigste veiforbindelsene går nordover, via Lahad Datu til Sandakan og nordvestover, via Keningau mot Kota Kinabalu.
Distriktet ble opprettet den 1. januar 1982.


== Byen ==
Byen Tawau ligger ved den nordlige munningen til Sebuku-bukta. Det er Sabahs tredje største by, og den største i Tawau-divisjonen, med et innbyggertall på 113 809.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Tawau – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 


== Noter ==
Termoperiodisme

Termoperiodisme eller termoperiodisitet er planters evne til å skille mellom dag- og natt-temperatur for å respondere med vekst, blomstring og fruktdannelse. Planters evne til å reagere på temperaturendringer kan produsenter av planter gjøre seg nytte av. Temperaturendringer som DIF og DROP fører ofte til planter av kortere vekst. Dette  er en kvalitet som ofte er ønsket i planter da det gjør plantene mer robuste. Forskjellige temperaturbehandlinger kan dermed være et fullgodt alternativ til for eksempel kjemiske veksthemmere. 


== DROP ==
Mange plantearter reagerer på en kort periode med kaldere temperaturer enn vanlig. Behandling med kort kuldeperiode, for eksempel 2 timer med temperaturfall fra 24 til 8 °C, kalles DROP. Planten reagerer på behandlingen ved at internodiene (naturlig inndeling av stilken) blir kortere. Spesielt sent i mørkeperioden (natt) er dette en effektiv måte å regulere vekst på. 


== DIF ==
DIF betegner forskjell i dag og natt-temperatur. Positiv DIF er ved høy dagtemperatur og lav natt-temperatur, nøytral DIF er lik temperatur ved dag og natt, negativ DIF er lav dagtemperatur og høy natt-temperatur. Også DIF virker inn på mange planters lengde. Negativ DIF fører til kortere planter.
Svea (Lunner)

Svea er et vann i Lunner kommune, beliggende nordøst for vannet Mylla. Utløpet er mot øst til Sveselva.
På vinterstid går det skiløype over vannet. Løypa mot nord går til Svea Sportsstue, et par kilometer fra selve vannet. Løypa mot øst går til tettstedet Grua. Løypa mot sør går til vannene Belteren og Mylla. Skitraseen over Svea er en del av løypenettet som vedlikeholdes av Mylla Løypeforening.
Navnet går også igjen i den lokale idrettsforeningen, Svea Skilag, og i det lokale arrangementet Svearennet.
På sommerstid er det badeplass med stupetårn i nordenden av Svea, der det også er opparbeidet hyttefelt.
Fiskearter: Ørret, abbor og ørekyte
Vannet har en stor ørretbestand som gyter i Sveselva.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Mylla Løypeforenings nettsider