jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Johannes Eines

Johannes Halvor Magne Eines (født 1948) er en norsk lyriker. Han kommer fra Vestvågøy i Lofoten og bor i Oslo. Han har arbeidet som sykepleier.  I 2014 kom hans første diktsamling, Sakte kjem eg der. Han er representert i flere antologier. Eines har utdanning fra Nydalen kunstskole og illustrerer dikt selv. 


== Bibliografi ==
Sakte kjem eg der – dikt, Publica bok 2014
Eg lovar alt eg kan komme på no – dikt, Publica bok 2016
Eg høyrer regndropar best når det er mørkt – dikt, Forlagshuset Publica 2021


== Representert ==
Viser fra en hybel – Tore Magnus Pettersson, Gyldendal 1973
Nordfra 75 – Nordnorsk Forfatterlag 1975
Ny nordnorsk lyrikk – Nordnorsk Forfatterlag, Tiden 1978
Fødselsdagboken : ord og dag – redigert av Kari og Magne Skjæraasen, Ernst G. Mortensens forlag 1990
Ren poesi – Cappelen Damm 2015
70/20 : festskrift til Helge Torvund – Amlethus 2021


== Referanser ==
Huttoninidae

Huttoninidae er en liten familie av middelsstore til store, kraftige fluer som lever ved havet.


== Utbredelse ==
Gruppen er endemisk for New Zealand.


== Systematisk inndeling ==
Gruppen har gjerne vært plassert i familien sneglefluer (Sciomyzidae).

orden Tovinger, Diptera Linnaeus, 1758
gruppe fluer, Brachycera Macquart, 1834
gruppe Høyere fluer, Cyclorrhapha Brauer, 1863
infraorden Schizophora Becher, 1882
gruppe Acalyptratae Macquart, 1835
overfamilie Sciomyzoidea Fallén, 1820
familie Huttoninidae Steyskal, 1965
slekten Huttonina Tonnoir & Malloch, 1928
Huttonina abrupta Tonnoir & Malloch, 1928
Huttonina angustipennis Tonnoir & Malloch, 1928
Huttonina brevis Malloch, 1930
Huttonina claripennis Harrison, 1959
Huttonina elegans Tonnoir & Malloch, 1928
Huttonina furcata Tonnoir & Malloch, 1928
Huttonina glabra Tonnoir & Malloch, 1928
Huttonina scutellarisTonnoir & Malloch, 1928


== Eksterne lenker ==
(en) Huttoninidae i Encyclopedia of Life 
(en) Huttoninidae i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Huttoninidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Huttoninidae – detaljert informasjon på Wikispecies
Apystomyiidae

Apystomyiidae er en familie av små til middelsstore, slanke fluer. Gruppen omfatter bare én kjent art.


== Utseende ==
En liten, svart flue med påfallende stort hode. Hannens fasettøyne møtes i pannen, og er uten hår. Thorax er blankt svart med nokså lange, mørke børster. Vingene er glassklare.


== Utbredelse ==
Arten er bare kjent fra California.


== Systematisk inndeling ==
Arten har vært plassert i familiene Bombyliidae eller Hilarimorphidae men hører neppe hjemme der.

Orden Tovinger, Diptera
Underorden Lavere fluer, Orthorrhapha
Gruppe Heterodactyla
Overfamilie Apystomyioidea Nagatomi & Liu, 1994
Familie Apystomyiidae Nagatomi & Liu, 1994
Slekten Apystomyia Melander, 1950
Apystomyia elinguis Melander, 1950


== Eksterne lenker ==
(en) Apystomyiidae i Encyclopedia of Life 
(en) Apystomyiidae i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Apystomyiidae hos Fossilworks 
Apystomyiidae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bilde av en hann
Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.
Heterocheilidae

Hetercheilidae er en liten familie av middelsstore til store, kraftige fluer som lever ved havet. De ligner tangfluer og tarefluer Helcomyzidae, og blir av og til regnet til den sistnevnte familien.


== Utseende ==
Middelsstore, noe kraftige fluer med litt langstrakt kropp. Hodet er stort, fasettøynene forholdsvis små, de møtest ikke i pannen hos hannene. Kinnene under fasettøyet er høyere enn øyet. Ansiktet er flatt, med en grunn grop under hver antenne. Antennene har et nesten kulerundt tredje ledd, en lang antennebørste (arista) sitter festet oppe på dette leddet nær roten. Langs øynenes innerkant og i bakhodet er det flere kraftige børster. Thorax har kraftige børster både på sidene av ryggen og langs midten, på sidene med et par kraftige børster på meron og ellers med lange, fine hår. Beina er forholdsvis korte, tett hårete. Vingene har tydelige årer, forkanten mer korte, stive børster og ingen brudd. De lange vingeårene i vingens ytre del løper nesten parallelt. Vingen er kledt med mikroskopiske hår (microtrichia). 
Larvene er av den vanlige, maggot-lignende typen.


== Levevis ==
Artene lever ved havstrender, på steder der det er vasket opp tare, som larvene utvikler seg i.


== Utbredelse ==
Det er en nordlige gruppe som er kjent fra Europa og fra Alaska.


== Systematisk inndeling ==
Slekten Heterocheila har ofte vært plassert i familien tarefluer Helcomyzidae.

Tovinger, Diptera Linnaeus, 1758
fluer, Brachycera (macquart, 1834
Høyere fluer, Cyclorrhapha Brauer, 1863
gruppe Schizophora Becher, 1882
gruppe Acalyptrata Macquart, 1835
overfamilien  Sciomyzoidea Fallén, 1820
Familien Heterocheilidae MacAlpine, 1991
Slekten Heterocheila Rondani, 1857
Heterocheila buccata (Fallén, 1820)  – finnes i Europa inkludert Norge
Heterocheila hannai (Cole)  – kjent fra Alaska


== Kilder ==
McAlpine,D.K. 1998. Family Heterocheilidae. I: Papp, L. og Darvas, B. (red.): Contributions to a Manual of Palaearctic Diptera. 3: 341-347. Science Herald, Budapest.


== Eksterne lenker ==
(en) Heterocheilidae – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Heterocheilidae i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Heterocheilidae hos Artsdatabanken 
(sv) Heterocheilidae hos Dyntaxa 
(en) Heterocheilidae hos Fauna Europaea 
(en) Kategori:Heterocheilidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Heterocheilidae (Diptera) – detaljert informasjon på Wikispecies
Askøy prestegjeld

Askøy prestegjeld er prestegjeld i Askøy kommune i Bjørgvin bispedømme. Prestegjeldet består av menighetene Strusshamn, Herdla, Ask, Tveit og Erdal. Det er fem kirker i prestegjeldet; Ask, Erdal, Strusshamn, Tveit og Herdla. I tillegg kommer Mizpa på Follese som er vigslet til kirkelige handlinger.
Askøy prestegjeld ble opprettet da Strusshamn ble utskilt som eget sogn fra Bergen domkirke i 1741, og Askøys eldste kirkebok starter i 1742. Den første kirken i prestegjeldet lå i Strusshamn.   
I 1813 ble Askøy anneks under Fjell på Sotra, og i 1819 ble det lagt under St. Jørgens Hospital i Bergen. Askøy ble ført sammen med Fjell i 1842, og utskilt som eget prestegjeld igjen i 1871. I 1879 ble gnr. 25 overført fra Birkeland sogn i Fana til Askøy prestegjeld. Laksevåg ble utskilt som eget sogn i 1885. Laksevåg (gnr. 45-59) og Loddefjord (gnr. 22-44) ble i 1915 utskilt fra Strusshamn som eget sogn, og overført til Laksevåg prestegjeld. I 1970 ble Herdla sogn lagt under Askøy. 
Prestegjeldet som administrativ enhet ble faset ut av Den norske kirke fra 2004 og blir ikke lenger brukt.
I dag heter det Askøy kirkelige fellesråd og består av menighetene; Ask, Erdal, Strusshamn, Tveit og Herdla. 


== Sogneprester ==
1863-1870 Ivar Hirschholm Bentzen
1872-1877 Carl Martin Breien
1877-1887 Sigvald Skavlan
1888-1904 Carl Ludvig Møller
1904-1914 Wollert Krohn Hansen
1914-1915 Georg Fredrik Tybring
1915-1923 Erik Olsen Feet
1924-1951 Sigurd Thorbjørnsen Osnes


== Eksterne lenker ==
Arkivverket: Prestegjeld og sogn i Hordaland
Skannede kirkebøker for Askøy på Digitalarkivet Arkivert 28. oktober 2014 hos Wayback Machine.
Askøy Historie 2 på Nasjonalbiblioteket
Oreogetonidae

Oreogetonidae er en familie av små til middelsstore, slanke fluer.


== Utseende ==
Vingene er brede med en stor anal-lobe (bakre indre del). Radial-åren deler seg opp fire grener, medial-åren i tre, og det er en stor, uregelmessig femkantet diskalcelle midt i vingen. Det to anal-årene er svake og når ikke vingekanten. Som vanlig hos Empidoidea er hannens ytre kjønnsorganer store og påfallende.


== Levevis ==
I likhet med de fleste andre Empidoidea er de voksne fluene rovdyr. Larvene lever i ferskvann og er rovdyr, de kan blant annet angripe knott-larver.


== Utbredelse ==
Slekten Oreogeton er vidt utbredt med flest arter i Sør-Amerika. Den finnes også i Nord-Amerika, Europa (én  art), Asia, Australia og New Zealand.


== Systematisk inndeling ==

Inntil nylig ble denne gruppen regnet til familien dansefluer (Empididae).

Orden Tovinger, Diptera
Underorden Lavere fluer, Orthorrhapha
Gruppe Heterodactyla
Overfamilie Empidoidea
Familie Oreogetonidae Chvála, 1976
Slekten Oreogeton Schiner, 1860
Oreogeton anomalipennis
Oreogeton apertus
Oreogeton basalis (Loew, 1856) - finnes i Mellom-Europa nord til Tyskland og Polen.
Oreogeton bicolor
Oreogeton bilineatus
Oreogeton biumbratus
Oreogeton capnopterus
Oreogeton clausus
Oreogeton congruens
Oreogeton creper
Oreogeton cymballista
Oreogeton frontalis
Oreogeton fuscus
Oreogeton gracilipes
Oreogeton heterogamus
Oreogeton leptideus
Oreogeton maculipennis
Oreogeton mediocris
Oreogeton mitrephorus
Oreogeton nigricornis
Oreogeton nippon
Oreogeton obscurus
Oreogeton pterostigma
Oreogeton pudens
Oreogeton rostratus
Oreogeton rufus
Oreogeton scopifer
Oreogeton stigmaticus
Oreogeton tenuipes
Oreogeton testaceus
Oreogeton tibialis
Oreogeton undulatus
Oreogeton unica
Oreogeton versabilis
Oreogeton versicolor
Oreogeton xanthus


== Eksterne lenker ==
(en) Oreogetonidae i Encyclopedia of Life 
(en) Oreogetonidae i Global Biodiversity Information Facility 
Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.
Define

Define er en norsk hårpleieserie lansert i februar 2002. Define ble lansert med målsetningen om å tilby forbrukerne hårprodukter i dagligvarehandelen med samme kvalitet som produkter i frisørsalonger.


== Frisørteam ==
Merket har siden starten hatt et tett samarbeid med norske frisører. I utviklingen av Define rekrutterte Lilleborg et frisørteam ledet av Lise Holm-Glad. Frisørteamet bistår i utviklingen og testingen av nye produkter, og det er mange av dagens medlemmer som har vært med helt siden starten, blant annet lederen Lise Holm-Glad.


== Produkter ==
Define tilbyr produkter innen både sjampo, balsam og styling. Dagens produktportefølje inkluderer sjampoer og balsamer for glansfullt hår, voluminøst hår, skadet hår m.m. Produktene produseres i all hovedsak på Lilleborg sin fabrikk Ello i Kristiansund.


== Eksterne lenker ==
Nettsted for produktgruppen
Natalimyzidae

Natalimyzidae er en liten familie av middelsstore til store, kraftige fluer som lever ved havet. 


== Utseende ==
Små (2,5-4,5 millimeter), gul- eller brunaktige fluer med velutviklede vinger. Antennene har et nesten kulerundt tredje ledd og en lang, tynn antennebørste (arista) som sitter festet oppe på dette nær roten. Vingene er forholdsvis smale, de lange årene løper omtrent parallelt og det er to tverr-årer.
Det er lange, kraftige børster på hodet, på ryggsiden av thorax og på hoften (coxa) og låret (femur) på forbeinet. Beina er forholdsvis korte.


== Levevis ==
Artene lever på gressmark, gjerne i litt høytliggende områder. De voksne fluene har oftest blitt funnet i tørketiden (vinteren). Larvene lever på råtnende gress der de trolig skraper i seg mikroflora som vokser på gresset.


== Utbredelse ==
Denne gruppen er mest artsrik i Sør-Afrika, men har blitt funnet så langt nord som Kenya og Nigeria.


== Systematisk inndeling ==

Tovinger, Diptera Linnaeus, 1758
fluer, Brachycera (macquart, 1834
Høyere fluer, Cyclorrhapha Brauer, 1863
gruppe Schizophora Becher, 1882
gruppe Acalyptrata Macquart, 1835
overfamilien  Sciomyzoidea Fallén, 1820
Familien Natalimyzidae Barraclough & MacAlpine, 2006
Slekten Natalimyza Barraclough & MacAlpine, 2006
Natalimyza milleri Barraclough & MacAlpine, 2006
i tillegg ca. 30 ubeskrevne arter


== Kilder ==
Barraclough, N.A. og McAlpine, D.K. (2006) Natalimyzidae, a new African family of acalyptrate flies (Diptera: Schizophora: Sciomyzoidea). African Invertebrates 47: 117-134. [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Natalimyzidae i Encyclopedia of Life 
(en) Natalimyzidae i Global Biodiversity Information Facility 
Natalimyza milleri – detaljert informasjon på Wikispecies
Heteromyzidae

Heteromyzidae er en familie av fluer.


== Utseende ==
Små til middelsstore, brunlige fluer. Hodet er forholdsvis stort og høyt, fasettøynene er store, ovale, men møtes ikke i pannen hos hannene. Kinnet har en rad av børster langs underkanten ("skjegg"). Antennene er forholdsvis korte, det tredje leddet kort ovalt med and lang, korthårete antennebørste (arista). Det er én kraftig børste ved innerkanten av hvert fasettøye og et par par børster i bakhodet. Kroppen er kledt med ganske lange, men ikke særlig tette hår. Vingen mangler påfallende, pigglignende børster langs forkanten, som er uten brudd. Det er to tverr-årer i vingen, en fremre, kort mellom R-årene og M-årene og en lengre nær vingespissen mellom de to m-årene. Bakkroppen er slank og omtrent sylindrisk, i alle fall hos hannene.


== Utbredelse ==
Gruppen har en holarktisk utbredelse.


== Systematisk inndeling / Norske arter ==
Det er noe tvetydighet omkring bruken av navnet Heteromyzidae. I noen klassfikasjoner brukes dette navnet for familien her omtalt som sumpfluer Heleomyzidae, og det har også blitt foreslått brukt på en gruppe som omfatter både sumpfluer Heleomyzidae og Sphaeroceridae.

tovinger, Diptera Linnaeus, 1758
fluer, Brachycera Macquart, 1834
Høyere fluer, Cyclorrhapha Brauer, 1863
Schizophora Becher, 1882
Acalyptrata Macquart, 1835
overfamilien Sphaeroceroidea Macquart, 1835
familien Heteromyzidae Fallén, 1820
slekten Heteromyza Fallén, 1820
Heteromyza atricornis (Meigen, 1830)
Heteromyza commixta Collin, 1901
Heteromyza oculata Fallén, 1820
Heteromyza rotundicornis (Zetterstedt, 1846)


== Kilder ==
Papp, L. 1998. Families of Heleomyzoidea. I: Papp, L. og Darvas, B. (red.): Contributions to a Manual of Palaearctic Diptera. 3: 425-455. Science Herald, Budapest.
Nettressursen Fauna Europaea. 


== Eksterne lenker ==
(en) Heteromyza i Encyclopedia of Life 
(en) Heteromyza i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Heteromyza hos Artsdatabanken 
(sv) Heteromyza hos Dyntaxa 
(en) Heteromyza hos Fossilworks 
(en) Heteromyza hos ITIS 
(en) Heteromyza hos NCBI 
(en) Kategori:Heteromyza – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.
Gina Dahl

Gina Dahl (født 3. november 1969) er en norsk religionshistoriker og bokhistoriker. Dahl ble Dr.art. i 2007, og har spesialisert seg på etterreformatorisk kristendom og tidlig moderne bokhistorie. 
Dahl har skrevet flere titalls artikler, samt bøkene Book Collections of Clerics in Norway, 1650-1750 (Brill 2010), Books in Early Modern Norway (Brill 2011) og Libraries and Enlightenment. Eighteenth Century Norway and the Outer World (Aarhus University Press 2014). Dahl er også redaktør for det religionsvitenskapelige tidsskriftet Din (2015), og arbeider som rådgiver ved Statsarkivet i Bergen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Bøker innført i Bibsys
Gobryidae

Gobryidae er en liten familie av fluer.


== Utseende ==
Glinsende metallisk blå fluer. Hodet er bredere enn resten av kroppen.


== Utbredelse ==
Gruppen har en relativt begrenset utbredelse på Taiwan, Filippinene og deler av Indonesia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen tovinger, Diptera
fluer, Brachycera
Underordenen høyere fluer, Cyclorrhapha
Gruppen Schizophora (Acalyptrata)
Overfamilien Dioposoidea
Familien Gobryidae McAlpine, 1997
Slekten Gobrya Walker, 1860
Gobrya bacchoides
Gobrya cyanea
Gobrya cylindrica
Gobrya simulans
Gobrya syrphoides


== Eksterne lenker ==
(en) Gobryidae i Encyclopedia of Life 
(en) Gobryidae i Global Biodiversity Information Facility 
Gobryidae – detaljert informasjon på Wikispecies
Ctenostylidae

Ctenostylidae er en artsfattig og lite kjent familie av fluer.


== Utseende ==
Små, spinkle, langbeinte, rødbrune fluer. Vingene er slanke, nærmest kølleformede.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i tropiske områder av Asia og Sør- og Mellom-Amerika, også på Madagaskar.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen tovinger, Diptera
Fluer, Brachycera
Underordenen høyerestående fluer, Cyclorrhapha
Schizophora (Acalyptrata)
Overfamilien Tephritoidea
Familien Ctenostylidae Bigot, 1882
Slekten Ctenostylum
Ctenostylum rufum Macquart, 1851
Slekten Lochmostylia
Lochmostylia borgmeieri Hendel, 1934 - Costa Rica
Lochmostylia lopesi Keiser, 1951
Slekten Nepaliseta
Nepaliseta mirabilis Barraclough, 1995 - Nepal
Slekten Ramuliseta
Ramuliseta ashleyi Barraclough, 1998
Ramuliseta madagascariensis Hennig, 1960 - Madagaskar
Ramuliseta palpifera Keiser, 1951
Ramuliseta thaica Kornejev, 2001 - Thailand
Ramuliseta sp. - ubeskrevet art fra Kina
Slekten Sinolochmostylia
Sinolochmostylia sinica Yang, 1993
Slekten Tauroscypson
Tauroscypson andina Aczel, 1956
Tauroscypson guiana Curran, 1934


== Kilder ==
Bilde av Sinolochmostylia sinica
Bilde av Ramuliseta sp. fra Kina


== Eksterne lenker ==
(en) Ctenostylidae i Encyclopedia of Life 
(en) Ctenostylidae i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Ctenostylidae hos NCBI 
Ctenostylidae – detaljert informasjon på Wikispecies
Stampa (fjell i Aurland)

Stampa er et geologisk ustabilt fjellområde ved Flåm i Sogn. En frykter en større utrasing i fjorden med en flodblølge som vil rasere strandområdene i store deler av Sognefjorden. En er spesielt bekymret for en enkelt stor blokk, Joasetbergi.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NVEs oversikt over rasfarlige områder Arkivert 13. februar 2020 hos Wayback Machine.
NVE rapport 30-2013 om ustabile fjellområder rundt Stampa
NVE rapport 35-2013 om ustabile fjellområder rundt Stampa
Rhiniidae

Rhiniidae er en familie av fluer.


== Utseende ==
Middelsstore, grå- eller brunaktige fluer, bakkroppen gjerne med gule flekker. Noen er metallisk fargede, thorax har gjerne mørke lengdestriper på ryggen. De ligner overflatisk familien møkkfluer Muscidae, men er mindre hårete enn de fleste muscider. Fasettøynene er nakne og har gjerne mørkere bånd.


== Utbredelse ==


== Systematisk inndeling ==
Disse fluene har tradisjonelt vært regnet til familien spyfluer Calliphoridae.

Tovinger, Diptera
Fluer, Brachycera
Høyere fluer, Cyclorrhapha
Schizophora
Calyptratae
Oestroidea
Rhiniidae Brauer & Bergenstamm, 1889
Slekten  Albaredaya
Slekten  Alikangiella Villeneuve
Slekten  Arrhinidia Brauer & Bergenstamm
Slekten  Borbororhinia
Slekten  Cameranda
Slekten  Chlororhinia Townsend
Slekten  Cosmina Robineau-Desvoidy
Slekten  Ethioporhina
Slekten  Eurhyncomyia
Slekten  Fainia
Slekten  Idiella Brauer & Bergenstamm
Slekten  Idiellopsis
Slekten  Isomyia Walker- artsrikeste slekt med 120 beskrevne arter
Slekten  Malayomyza
Slekten  Metallea van der Wulp
Slekten  Metalliopsis
Slekten  Pararhynchomyia
Slekten  Perisiella
Slekten  Pseudorhyncomyia
Slekten  Rhinia Robineau-Desvoidy
Slekten  Rhyncomya Robineau-Desvoidy
Slekten  Stegosoma
Slekten  Stomorhina Rondani
Slekten  Strongyloneura Bigot
Slekten  Sumatria
Slekten  Thoracites
Slekten  Trichoberia
Slekten  Vanemdenia
Slekten  Villeneuviella Austen - Nord-Afrika og Midtøsten
Slekten  Zumba


== Kilder ==
Bilder av en del arter
Nettressursen Fauna Europaea.


== Eksterne lenker ==
(en) Rhiniidae i Encyclopedia of Life 
(en) Rhiniidae i Global Biodiversity Information Facility 
(sv) Rhiniidae hos Dyntaxa 
(en) Rhiniidae hos NCBI 
(en) Kategori:Rhiniidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Sirkelkomposisjon

Sirkelkomposisjon  betyr at handlingen begynner og slutter på samme tid og sted, slik som i romanen Beatles.
Sirkelkomposisjon kan også oppstå hvis en tekst begynner og slutter med samme setning eller avsnitt. Dette kan brukes som et litterært virkemiddel for å symbolisere at en handling er kontinuerlig, at handlingen gjentar seg. Et eksempel på en slik tekst er «Karen» av Alexander Kielland.


== Referanser ==
Søren Angell Parr

Søren Angell Parr (født 14. februar 1815 i Drøbak, død 27. februar 1903 i Christiania) var en norsk skipsreder og forretningsmann som var blant de første som eksporterte isblokker laget på innsjøene rundt Oslofjorden til England og kontinentet.
Han var sønn av skipsreder Henry Parr  (1772–1859) og Ragna Gedde. Faren var av Parr (slekt) og hadde kommet fra Yorkshire til Drøbak omkring 1809, i likhet med flere av søsknene. Søren ble først skipper tjueto år gammel på en av farens skuter «Wilhelm Fredrik», en brigg som Søren også etterhvert overtok (sank 1859). Også storebroren Hans Henry Parr (1811–1891) hadde skuter og drev med eksport av trelast til England.
Brødrene ble kjent med hvordan man eksporterte blokker av is fra østkysten av USA til England, og sendte selv sin først skipslasten med is til England i 1849.  Rundt 1850 kjøpte han sin egen skute, en bark som het «Prosperitas» og anskaffet seg også eiendommer der han anla «Villa Parr». Han ble i 1864 omtalt som «iskonge» og landets største eksportør av is. Søren Parr og broren flyttet til Christiania i 1867.
Fra 1880 eksporterte de også is til USA, og sporadisk til Frankrike og Tyskland. Iseksporten gikk godt frem til slutten av 1800-tallet.  Han eide også på det meste fjorten skuter og hadde andeler i flere, og hadde fire store lagerbygninger på det som ble hetende Parrstranda i Drøbak. Bortsett fra trelast var iseksporten en av byens store sysselsettinger.
Søren var gift med Hannah Jørgensen (1825–1897). Dattera Lucy Parr (1853–1937) ble kammerherrinne og gift med kammerherre Ferdinand Julian Egeberg (1842–1921) av den rike Egeberg (slekt fra Sjælland) som holdt til i Christiania. Datteren Hannah Parr (1860–1930) ble komponist og i 1883 gift med Herman Leopold Løvenskiold (1859–1922), eier av Fossum Jernverk av Løvenskiold-slekten som også frem til avskaffelsen etter unionsoppløsningen i 1905 var kammerherre. Søren sitt skip «Hannah Parr» er oppkalt etter henne; det klarte såvidt å berge seg inn til Limerick i 1868 under en storm underveis til Quebec med emigranter.


== Referanser ==
Iasion

Iasion (gresk: Ἰασίων; eller stavet Eetion (Ἠετίων)  muligens i betydningen «åkervindel»)  var i henhold til gresk mytologi en halvgud og en jordbrukshelt. Han er vanligvis framstilt som sønn av nymfen Elektra (en av de sju døtrene til Atlas og Pleione og faren var ektemannen Korythos, men en av mytene forteller at hun ble tatt med vold av Zevs, og fødte deretter Dardanos, og avvikende myter har således også gjort Zevs til far til Iasion. Ytterligere et alternativt opphav er Zevs og Hemera. Etymologien til navnet Iasion er uklart, men kan være forbundet med det greske ordet for åkervindel, en hardfør plante som ble brukt til å bunte sammen innhøstet hvete.


== I mysteriene ==
I mysteriene på Samothraki var Iasion om våren gemal for fruktbarhetsgudinnen Demeter. Med Demeter var han far til to tvillingsønner ved navn Plutos og Filomelos, og ytterligere en sønn ved navn Korybas.
Myten forteller at ved bryllupet til Kadmos og Harmonia ble Iasion lurt av sted av fra selskapet av Demeter. Gudinnen la seg ned på ryggen i nypløyd åker og Iasion i overført betydning pløyde og sådde sin sæd i henne. Da de senere kom tilbake til selskapet forsto Zevs hva som hadde skjedd, og i sjalusi drepte han Iasion med sin tordenstråle. En del versjoner av myten konkluderer med at Iasion og kulturhelten Triptolemos, deretter ble de til stjernebildet Tvillingene.
Iasion er kanskje likestilt med Attis, den døende gemalen til den frygiske gudinnen Kybele, og Karmanor, en kretisk halvgud knyttet til innhøstingen, og Demeters gemal på øya Kreta. Dikteren Hesiod synes å se på de to som en og den samme ved at han plasserer Iasion nettopp på Kreta.


== Referanser ==
Qazvin

Qazvin (alternativt Ghazvin, eldre kilder Kazvin, persisk قزوين) er en by nord i Iran. Den er administrativ hovedstad for provinsen Qazvin og hadde 381 598 innbyggere ved folketellingen i 2011.Qazvin var hovedstad i Det persiske rike på 1500-tallet, tidlig under safavidedynastiet. Byen, som i vest i blant ble kalt Kasvin, Casbin, Kasbin og lignende, har gitt navn til Kaspihavet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

Offisielt nettsted 
(en) Qazvin – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Megreler

Megreler, eller mingreler (mingrelsk: მარგალეფი, Margalepi) er en subetnisk gruppe (under den georgiske) som taler megrelsk, bosatt fremst i den historiske region Megrelia i Georgia. De finnes imidlertid også i Abkhasia og Tbilisi. Mange megreler taler både megrelsk og georgisk. Tradisjonelt er de ortodokse kristne. 
Lavrentij Berija og Zviad Gamsakhurdia, Georgias president 1991-1992, var megreler.


== Eksterne lenker ==
(en) Mingrelians – kategori av bilder, video eller lyd på Commons