jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Folkeavstemningen om Catalonias selvstendighet 2017

Folkeavstemningen om Catalonias selvstendighet 2017 var en avstemning som ble delvis gjennomført 1. oktober 2017 i den spanske autonome provinsen Catalonia. Ifølge den katalanske regjeringen deltok 2,26 millioner personer i avstemningen, som endte med at 92% (2,02 millioner) stemte for selvstendighet fra Spania. Stemmeprosenten var 42,58%. Spørsmålet på stemmeseddelen lød: «Ønsker du at Catalonia blir en selvstendig stat i form av en republikk?»Avstemningen ble utskrevet 9. juni av Catalonias president Carles Puigdemont. Spanias regjering hevdet samme dag at den vil forhindre avstemningen. Den 7. september fastslo spansk høyesterett at avstemningen grunnlovsstridig. Dagen før avstemningen hadde Guardia Civil ifølge eget utsagn stengt annethvert stemmelokale.Den spanske regjeringen og Spanias høyesterett betrakter avstemningen som ulovlig, og ifølge statsminister Mariano Rajoy har det ikke vært en folkeavstemning, men et angrep på rettsstaten. Catalonias president hevdet derimot at Catalonia nå har rett til selvstendighet. Ifølge den spanske regjeringen er avstemningen grunnlovsstridig. Den spanske regjering kan ifølge grunnlovens artikkel 155 tvinge den katalanske regjeringen til å avlyse avstemningen.På avstemningsdagen beslagla Guardia Civil stemmesedler og stemmebokser fra stemmelokaler i Barcelona. Opprørspoliti skjøt med gummikuler og fjernet folk fra stemmelokalene ved bruk av makt, for å forhindre dem i å delta i avstemningen. I hele Catalonia var det utkommandert tusenvis av politifolk fra Guardia Civil og Mossos d'Esquadra, som skulle hindre at avstemningen skulle finne sted. I disse urolighetene kom 33 politibetjenter og 844 sivile til skade. FC Barcelona måtte også spille uten tilskuere.


== Rettsoppgjør og protester i 2019 ==
I oktober 2019 ble lederne for selvstendighetsaksjonen dømt til lange fengselsstraffer av Spanias høyesterett. ble Oriol Junqueras han dømt til 13 år i fengsel for oppvigleri og misbruk av offentlige midler. Raül Romeva, Dolors Bassa, Jordi Turull, Carme Forcadell, Joaquim Forn and Josep Rull fikk 10 til 12 års fengsel. Den internasjonale arrestordren mot Carles Puigdemont ble samtidig fornyet. Det brøt ut omfattende protester i Barcelona etter at de lange straffene ble kjent. Demonstrasjonene førte blant annet til at flyplassen ble stengt og over 100 flyavganger innstilt. Flere hovedveier og jernbanelinjer ble også blokkert. Demonstrasjonene pågikk i flere dager. Demonstrasjonene fortsatte 18. oktober og mange tusen gående fylte motorveiene inn mot Barcelona. Havnearbeiderne og ansatte på Seat-fabrikken la ned arbeidet, mange butikker holdt stengt og vanlig arbeid i Barcelona stanset opp mens opp på grunn av demonstrasjonene. Det var ventet at 1 til 2 millioner ville delta i demonstrasjoner i Barcelona 18. oktober. Politiet meldte at over en halv million deltok i demonstrasjonene 18. oktober.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Catalan independence referendum, 2017 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
(en) (de) (es) (fr) Catalonia Votes Arkivert 29. mai 2017 hos Wayback Machine.
Bryan Cristante

Bryan Cristante (født 3. mars 1995) er en italiensk fotballspiller som spiller for AS Roma.


== Landslaget ==
Han ble tatt ut i Italias EM-tropp til EM i fotball 2021. Italia vant EM-finalen mot England 3-2, etter straffesparkkonkurranse.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bryan Cristante – UEFA 
(fr) Bryan Cristante – LÉquipe 
(en) Bryan Cristante – Transfermarkt 
(en) Bryan Cristante – national-football-teams.com 
(en) Bryan Cristante – WorldFootball.net 
(en) Bryan Cristante – Soccerbase.com 
(en) Bryan Cristante – FootballDatabase.eu 
(en) Bryan Cristante – Soccerway 
(en) Bryan Cristante – EU-Football.info 
(en) Bryan Cristante – Fora De Jogo
Hemisodorcus montivagus

Hemisodorcus montivagus (også kjent som Dorcus montivagus) er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
En middelsstor til stor (hannen 29-58 millimeter), ganske matt, svart, nokså slank hjortebille, hannens kjever kraftige og rundede, i midten med én kraftig, oppoverrettet tann. Hunnen er mye mindre og blankere enn hannen, uten forstørrede kjever.


== Utbredelse ==
Arten lever i Japan, Øst-Sibir, Korea og det nordlige Kina.


== Systematisk inndeling ==
Arten blir ofte plassert i slekten Dorcus.

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
Stammen Dorcini
Slekten Hemisodorcus Thomson, 1862
Underslekten Paradorcus Maes, 1990
Hemisodorcus montivagus (Lewis, 1883)
Hemisodorcus montivagus adachii (Fujita & Ichikawa, 1987)
Hemisodorcus montivagus montivagus (Lewis, 1883)


== Kilder ==
Oversikt over artene


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for arter i Wikidata
Bilde av en hann
Bildegalleri
(en) Dorcus – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Macrodorcas negrei

Macrodorcas negrei er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
En middelsstor (hannen 21-32 millimeter), slank, matt, brunsvart hjortebille. Hannen har lange, krumme kjever med flere litt uregelmessige tenner i spissen, ingen i den indre delen. Pronotum er rundet, tydelig bredere enn dekkvingene, noe rødlig på sidene.


== Levevis ==
Larvene utvikler seg i morken ved av løvtrær.


== Utbredelse ==
Arten er bare kjent fra Vietnam.


== Systematisk plassering ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
Gruppen Cladognathini
Slekten Macrodorcas Motschulsky, 1862
Underslekten Pogonodorcus Seguy, 1954
Macrodorcas negrei Lacroix, 1978


== Eksterne lenker ==
Bilde av arten
Artikkelen har ingen egenskaper for arter i Wikidata
(en) Macrodorcas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Roberto Inglese

Roberto Inglese (født 12. november 1991) er en italiensk fotballspiller som spiller for SSD Parma Calcio 1913.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Roberto Inglese – UEFA 
(en) Roberto Inglese – Transfermarkt 
(en) Roberto Inglese – WorldFootball.net 
(en) Roberto Inglese – Soccerbase.com 
(en) Roberto Inglese – FootballDatabase.eu 
(en) Roberto Inglese – Soccerway 
(en) Roberto Inglese – PlaymakerStats.com 
(en) Roberto Inglese – FBref
Macrodorcas rufonotatus

Macrodorcas rufonotatus er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
En middelsstor (hannen 25-38 millimeter), slank, brunsvart hjortebille. Hannen har lange, slanke kjever med tenner bare i spissen, disse danner en uregelmessig klynge. Pronotum er rundet, tydelig bredere enn dekkvingene.


== Levevis ==
Larvene utvikler seg i morken ved av løvtrær.


== Utbredelse ==
Arten er kjent Thailand, Vietnam og det sørlige Kina.


== Systematisk plassering ==
Arten bør kanskje regnes som et synonym for Macrodorcas bisignata.

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
Gruppen Cladognathini
Slekten Macrodorcas Motschulsky, 1862
Underslekten Pogonodorcus Seguy, 1954
Macrodorcas rufonotatus (Pouillaude, 1913)
Macrodorcas rufonotatus rufonotatus (Seguy, 1954) - Vietnam, Sichuan og Yunnan
Macrodorcas rufonotatus giselae (Bomans, 1991) - Thailand


== Eksterne lenker ==
Bilde av arten
Artikkelen har ingen egenskaper for arter i Wikidata
(en) Macrodorcas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Schleich

Schleich var på slutten av 1800-tallet en vinrestaurant som lå i Brienner-Straße 6 i München.


== Henrik Ibsens stamsted ==
Middag spiser jeg i almindelighed hos ​Schleich, hvor det er bedre end i ​Musæum og ikke synderlig dyrere. For 1.75 får jeg en udmærket suppe, fisk, to kødretter med allehånde ​gemüse og kompot, samt derefter kage og ost, smør og brød. Dette er sågodtsom mit eneste måltid; thi jeg er altid hjemme om aftenerne og spiser da kun et lidet stykke smørrebrød.

Restauranten lå på hjørnet mot Wittelsbacherplatz. Dikteren Henrik Ibsen fant frem til stedet under sitt første opphold i München, 1875-1878, og tok opp igjen dette som stamsted i sin siste periode i München, 1885-1891, da familien bodde i Maximilian–Straße. Spesielt fra det siste halvåret før Ibsen vendte hjem er det tallrike invitasjoner til venner og bekjente om å møte ham til middag og drikke på Schleich.


== Referanser ==
Olympus OM-systemet

Olympus OM-systemet var en serie med 35mm speilreflekskameraer, linser og tilbehør solgt av Olympus mellom 1972 og 2002.
Serien ble introdusert av Olympus i 1972, mer en 10 år etter at Nikon, Canon og andre produsenter allerede hadde introdusert sine egne speilrefleksserier. Serien var formgitt av Yoshihisa Maitani, som var Olympus sin sjefsdesigner. Det første innslaget i serien var den helmekaniske M-1, men etter press fra Leica (som hadde sin egen M-1) ble navnet endret til OM-1. På slutten av 70-tallet ble også en OM-2 sluppet, som var en elektrisk oppdatering til OM-1 med litt mer automatikk. Samtidlig ble også OM-10 sluppet, som var en billigere og enklere modell ment for å introdusere forbrukere til systemet. Navngivingen var slik at de profesjonelle modellene hadde ett tall (OM-1, OM-2, OM-3 og OM-4), og de billigere hadde titall (OM-10, OM-20 osv.).


== Referanser ==
Skeleton under Vinter-OL for ungdom 2012

Skeleton under Vinter-OL for ungdom 2012 ble arrangert i Kunsteisbahn Bob-Rodel Igls i Innsbruck, 16. januar 2012.


== Medaljer ==


=== Beste nasjoner ===


=== Medaljevinnere ===


== Kilder ==
Resultater, gutter
Resultater, jenter


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Parament

Et parament er et tekstilt objekt til bruk i religiøse sammenhenger. Ordet kommer av latin parare, et verb som betyr 'utstyre'. Kunnskapen om paramenter kalles med en samlebetegnelse for paramentikk.
Begrepet parament brukes både innen kristne kirkesamfunn og om tekstiler brukt i jødiske synagoger. 

I 1919 ble det arrangert en større utstilling på Norsk Folkemuseum av gamle, norske paramenter. Med utgangspunkt i tekstilene som ble innsamlet fra hele landet til denne utstillingen, skrev Helen Engelstad en magistergradsavhandling om norske paramenter fra middelalderen. I 1941 utga hun en bearbeidet utgave av avhandlingen i bokform. I innledningen gir hun sin definisjon av begrepet parament: «Ved paramenter forstår man de klædninger presteskapet benytter under utførelsen av de kirkelige handlinger, og de tekstiler, som smykker de liturgiske steder i kirken, navnlig alter og døpefont. Sammen med kirkens hellige kar og verdigjenstander i gull, sølv og andre kostbare materialer utgjør paramentene kirkens skrud. Foruten de egentlige paramenter finnes ofte i kirkene en rekke tekstiler, som ikke kommer i direkte berøring med selve de hellige handlinger, men allikevel hører med til kirkens skrud, såsom veggtepper, putetrekk, gardiner o. lign. Allerede tidlig i middelalderen hadde de forskjellige tekstiler vunnet sig en fast plass i våre kirker. Paramentene var et viktig ledd i datidens gudstjeneste, og det knyttet sig til dem en rik dogmatisk og allegorisk symbolikk. Derfor gjaldt det for geistligheten å skaffe sig skjønne og kostbare klædninger, for på denne måte å forherlige gudstjenesten.»


== Litteratur ==
Helen Engelstad (1941) Messeklær og alterskrud. Middelalderske paramenter i Norge Cammermeyers, Oslo. 164 sider


== Se også ==
Liturgiske klær
Messeklær


== Referanser ==
Fama

Fama kan vise til:

Fama (gudinne), romersk gudinne svarende til Feme i gresk mytologi
Fama (Minas Gerais), kommune i Brasil
Fama (navn), kvinnenavn
Dalelva

Dalelva, Daleelva, eller Dalselva er vanlige navn på elver i Norge:

Dalelva
Dalelva (Etne), ei i Etne kommune i Hordaland
Dalelva (Fjaler), ei ved Dale i Sunnfjord i Fjaler kommune i Sogn og Fjordane
Dalelva (Harstad), ei elv i Harstad kommune i Troms og Tjeldsund kommune i Nordland
Dalelva (Høyanger), ei elv i Høyanger kommune, i Sogn og Fjordane
Dalelva (Kvinnherad), ei elv på Eikenes i Kvinnherad kommune i Hordaland
Dalelva (Lardal), ei elv i Lardal kommune i Vestfold
Dalelva (Masfjorden), ei elv i Masfjorden kommune i Hordaland
Dalelva (Nordreisa) også kalt Rongaelva, ei elv i Nordreisa kommune i Troms
Dalelva (Stryn), ei elv i Oldedalen i Stryn kommune i Sogn og Fjordane
Daleelva
Daleelva (Drangedal), ei mindre sideelv til Loneelva (Drangedal, ei elv i Kragerøvassdraget i Drangedal i Telemark
Daleelva (Gloppen), ei elv i Myklebustdalen i Gloppen kommune i Sogn og Fjordane
Daleelva (Jølster), ei elv mellom Dalevatnet og Jølstravatnet ved Erikstad i Jølster i Sogn og Fjordane
Daleelva (Vaksdal), ei elv i Vaksdal kommune i HordalandDaleelva, oftest kalt Gjerlandselva, ei elv i Haukedalen i Førde kommune i Sogn og Fjordane
Daleelva, oftest kalt Nedre Standalselva, ei elv ved Brufjorden i Flora kommune i Sogn og Fjordane.Dalselva
Dalselva (Aurskog-Høland), ei elv i Aurskog-Høland og Fet kommuner i Akershus, og en del av Haldenvassdraget
Dalselva (Eidsberg), ei elv i Eidsberg kommune i Østfold
Dalselva (Kongsberg), ei elv i Kongsberg kommune i Buskerud
Dalselva (Løten), ei elv i Løten kommune i Hedmark
Dalselva (Tysvær), ei elv i Tysvær kommune i Rogaland
Dalselva (Vindafjord), ei elv i Vikebygd i Vindafjord kommune, i RogalandDaleelva, oftest kalt Storelva (Dale i Fjaler), ei elv ved Dale i Fjaler kommune i Sogn og Fjordane


== Se også ==
Dalaelva, peker for flere elver med samme navn også Dalaelvi
Raudfjellet (Vardø)

Raudfjellet er et fjell i Vardø kommune i Finnmark. Det ligger helt øst i Varangerhalvøya nasjonalpark, og rundt åtte kilometer nord-nordvest for Komagvær. Fjellet har en høyde på 211 meter over havet.


== Referanser ==
Persfjorden-Syltefjorden landskapsvernområde

Persfjorden-Syltefjorden landskapsvernområde er et landskapsvernområde i Båtsfjord og Vardø kommune i Finnmark. Det ligger nordøst på Varangerhalvøya, mellom Syltefjorden i Båtsfjord og Persfjorden i Vardø, og ble opprettet i 2006, samtidig med Varangerhalvøya nasjonalpark, og omfatter mesteparten av området mellom nasjonalparken og kysten.
Landskapsvernområdet ble opprettet for å ta vare på et egenartet og arktisk preget natur- og kulturlandskap sammen med landskapets biologiske mangfold. Området har frodige daler med forekomster av sjeldne plantearter som står i sterk kontrast til de nakne fjellplatåene rundt. Den ville og særpregete næringskysten er typisk for Øst-Finnmark, og står i skarp kontrast til det rolige landskapet i indre deler av halvøya. Gjennom millioner av år har havbølger og frostforvitring her spist seg inn i det gamle landskapet og dannet en særpreget kystlinje med spektakulære formasjoner i steiltstående bergarter.


== Referanser ==
Macrodorcas striatipennis

Macrodorcas striatipennis er en stor, svart bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
En liten til middelsstor (hannen 15-38 millimeter), avlang, svart hjortebille. Hannen har lange, nokså rette kjever med en bred tann (enkel hos små hanner) på innersiden nær spissen. Hunnen er mye mindre enn hannen, mangler forstørrede kjever, har markerte lengdestriper på dekkvingene og er blank med ganske kraftig punktering, særlig på hodet. Små hanner har også lengdestripete vinger.


== Levevis ==
Larvene utvikler seg i morken ved av løvtrær.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Kina, Korea og Japan.


== Systematisk plassering ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
Gruppen Cladognathini
Slekten Macrodorcas Motschulsky, 1862
Macrodorcas striatipennis (Motschulsky, 1861)
Macrodorcas striatipennis continentalis Sakaino, 1997 - sørlige Kina
Macrodorcas striatipennis davidis (Seguy, 1954)
Macrodorcas striatipennis koyamai Nakane, 1978 - Japan
Macrodorcas striatipennis striatipennis (Motschulsky, 1861) - nordlige Kina, Korea og Japan
Macrodorcas striatipennis yushiroi Sakaino, 1997 - Taiwan


== Eksterne lenker ==
(en) Macrodorcas striatipennis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Macrodorcas striatipennis hos NCBI 
Macrodorcas striatipennis – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Macrodorcas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Macrodorcas vernicata

Macrodorcas vernicata er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
En liten (hannen 15-20 millimeter), litt bred, blank, mørkbrun til svart hjortebille. Hannen har ganske lite forstørrede kjever, disse er sigdformede med en kraftig, oppoverrettet tann i  midten. Pronotum er rundet, tydelig bredere enn dekkvingene, gjerne litt rødlig i kanten. Hode og pronotum er fint og ganske tett punkterte, skinnende blanke. Hunnen er mindre og bredere (oval), uten forstørrede kjever, kroppen ganske blank.


== Levevis ==
Larvene utvikler seg i morken ved av løvtrær.


== Utbredelse ==
Arten er kjent fra det nordlige India, Bhutan, Myanmar, Thailand og Vietnam.


== Systematisk plassering ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
Gruppen Cladognathini
Slekten Macrodorcas Motschulsky, 1862
Underslekten Pogonodorcus Seguy, 1954
Macrodorcas vernicata (Arrow, 1938)
Macrodorcas vernicata itoi Bomans, 1993 - Vietnam
Macrodorcas vernicata vernicata (Arrow, 1938) - India til Thailand


== Eksterne lenker ==
Bilde av arten
Artikkelen har ingen egenskaper for arter i Wikidata
(en) Macrodorcas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Prosopocoilus (Cladognathus) giraffa

Prosopocoilus giraffa er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Denne meget store arten er den lengste av alle hjortebiller, store hanner kan bli opptil 12 centimeter lange, men enkelte andre arter som Serrognathus titanus og de største artene i slekten Hexarthrius blir trolig tyngre.


== Utseende ==
En stor til meget stor (hannene 35-118 millimeter), avlang, svart hjortebille. Hannen har svært lange kjever, hos store individer er disse krumme i den ytre delen med flere store, lange tenner, hos små individer er kjevene nokså rette med bare små tenner. Hodet er litt lengre enn bredt, i pannen rundet innsvinget med et kort, bredt framspring i midten. Antennene har en tre- eller fire-leddet vifte. Pronotum er betydelig bredere enn langt, med an litt foroverrettet tann på sidekanten nær forhjørnet. Dekkvingene er glatte og nokså blanke. Beina er svarte. Hunnen er mye mindre enn hannen, uten forstørrede kjever, kroppsformen bredere. Hodet er tett og kraftig punktert.


== Levevis ==
Larvene utvikler seg i råtne trestammer. Utviklingen tar trolig ett år. De voksne billene drikker gjerne sevje fra trær.


== Utbredelse ==
Arten er meget vidt utbredt fra India i vest til Timor i øst, nord til Taiwan.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
Stammen Cladognathini
Slekten Prosopocoilus Westwood, 1845 – 136 arter:
Underslekten Cladognathus Burmeister, 1847
Prosopocoilus (Cladognathus) giraffa (Olivier, 1789)
Prosopocoilus (Cladognathus) giraffa borobodur Mizunuma & Nagai, 1991 - Sumatra og Java
Prosopocoilus (Cladognathus) giraffa daisukei Mizunuma & Nagai, 1991 - Filippinene
Prosopocoilus (Cladognathus) giraffa giraffa (Olivier, 1789) - det asiatiske fastlandet, Andamanene og Taiwan
Prosopocoilus (Cladognathus) giraffa keisukei Mizunuma & Nagai, 1991 - Lombok, Sumba og Flores
Prosopocoilus (Cladognathus) giraffa makitai Mizunuma & Nagai, 1991 - Filippinene
Prosopocoilus (Cladognathus) giraffa nilgirensis Mizunuma & Nagai, 1991 - sørlige India
Prosopocoilus (Cladognathus) giraffa nishikawai Mizunuma & Nagai, 1991 - Sangir
Prosopocoilus (Cladognathus) giraffa nishiyamai Mizunuma & Nagai, 1991 - Sulawesi
Prosopocoilus (Cladognathus) giraffa timorensis Mizunuma & Nagai, 1991 - Timor


== Eksterne lenker ==
Bildegalleri over slekten (preparerte eksemplarer)
Bildegalleri
(en) Prosopocoilus (Cladognathus) giraffa i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Prosopocoilus (Cladognathus) giraffa hos NCBI 
(en) Kategori:Prosopocoilus girafa – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Prosopocoilus girafa – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Prosopocoilus_giraffa – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Ytre Syltevika naturreservat

Ytre Syltevika naturreservat er et naturreservat i Båtsfjord kommune i Finnmark. Det ligger øst for innløpet til Syltefjorden og strekker seg fra og med Ytre Syltevika i vest til Skjåvika vest for Hamningberg i øst. Reservatet ble opprettet i 1983 og har som formål å bevare et system av strandvoller som viser landhevingen etter siste istid, en kyststripe som viser havets erosjon i lagdelte bergarter og et område med arktisk preget kystnatur med meget sparsom vegetasjon.


== Referanser ==
Prosopocoilus (Cladognathus) confucius

Prosopocoilus confucius er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).


== Utseende ==
En stor til meget stor (hannene 59-106 millimeter), avlang, svart hjortebille. Hannen har svært lange kjever, disse er jevnt krummede, slik skiller arten seg fra store eksemplarer av Prosopocoilus giraffa. Kjevene har en kraftig tann ved roten og en noe mindre tann midt i, i den ytre delen spredte, fine tenner. Hodet er litt lengre enn bredt, i pannen rundet innsvinget med et kort, bredt framspring i midten. Antennene har en tre- eller fire-leddet vifte. Pronotum er betydelig bredere enn langt. Dekkvingene er glatte og nokså blanke. Beina er svarte. Hunnen er mye mindre enn hannen, uten forstørrede kjever, kroppsformen bredere. Hodet er tett og kraftig punktert.


== Levevis ==
Larvene utvikler seg i råtne trestammer. Utviklingen tar trolig ett år. De voksne billene drikker gjerne sevje fra trær.


== Utbredelse ==
Arten er meget vidt utbredt fra India i vest til Vietnam i øst, nord til det sørlige Kina.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
Stammen Cladognathini
Slekten Prosopocoilus Westwood, 1845 – 136 arter:
Underslekten Cladognathus Burmeister, 1847
Prosopocoilus (Cladognathus) confucius (Hope, 1842)


== Eksterne lenker ==
Bildegalleri over slekten (preparerte eksemplarer)
Bildegalleri
(en) Prosopocoilus (Cladognathus) confucius i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Prosopocoilus (Cladognathus) confucius hos NCBI 
(en) Kategori:Prosopocoilus confucius – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Prosopocoilus – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Rainer Weiss

Rainer Weiss (født 29. september 1932) er en tyskfødt amerikansk fysiker. Han er professor emeritus ved MIT, kjent for sine bidrag i gravitasjon og astrofysikk. Han er i 2017 vinner av Nobelprisen i fysikk sammen med Kip Thorne og Barry C. Barish for arbeidet med LIGO/VIRGO.


== Referanser ==