jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Ekspertkommentator

En ekspertkommentator eller sportskommentator er en person som gir løpende kommentarer om det som skjer i løpet av ett idrettsarrangement, og som analyserer det som skjer underveis i spillet. I tillegg kan de fylle inn med bakgrunnsinformasjon, som for eksempel statistikk, strategier og skademeldinger til de forskjellige lagene og idrettsutøverne. 
Kommentarene går vanligvis som voiceover, med lyden av spillet og tilskuerne i bakgrunnen. Når det gjelder fjernsynskommentarer er kommentatoren sjelden å se på TV-skjermen under selve kampen, men de dukker som regel opp rett før og rett etter kampen, i tillegg til analyser og oppsummering underveis og når det er pause.


== Eksterne lenker ==
Hva gjør en ekspertkomentator?
Kort historie og jobb-sammendrag.
Meldal prestegård

Meldal prestegård eller Grøtte prestegård ligger nordvest for Meldal kirke, på den andre siden av fylkesvei 501.
Kirkestedet er fra middelalderen, og prestegården ble flyttet til sitt nåværende sted rundt midten av 1700-tallet. Under prost Jacob von der Lippe Parelius (1793–1818) ble den bygget ut til et storslått anlegg med lysthus, barokkhage og alleer. Prestegårdstunet, som er omkranset av bygninger, er på flere mål. Noe av bygningsmassen har vært fornyet siden Parelius’ tid. Jorden er forpaktet bort.
Hovedbygningen ble oppført i 1905–06, og driftsbygningen er fra 1827. Ellers er borgstue/forpakterbolig, stabbur, vognskjul, lysthus og jordkjeller/potetkjeller fra 1700-tallet. Sistnevnte omtales gjerne som landets første sådanne.
Dette er en av fem prestegårder som Opplysningsvesenets fond har utarbeidet bøker om.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Meldal prestegård – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Opplysningsvesenets fond
«Meldal prestegård». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Vladimir Tsjerkaskij

Vladimir Aleksandrovitsj Tjerkasskij (russisk: Владимир Александрович Черкасский, født 1824, død 1878) var en russisk fyrste og statsmann.
Tjerkasskij vakte oppmerksomhet allerede i studietiden i Moskva ved en historisk studie om det russiske bondespørsmålet, Otsjerk istorii selskago soslovija v Rossii, og foretok på sin eiendom i guvernementet Tula forberedelser for bøndenes frigjøring fra livegenskapet. Dette ble imidlertid forhindret av regjeringen. 
Etter Aleksander IIs tronbestigelse fremla han for regjeringen sitt agrariske reformprogram, O lutjsjich sredstvach k postepennomu ischodu iz krjepostnago sostojanija (trykt først i 1901) og ble sammen med Jurij Samarin innkalt som sakkyndig i den forberedende komité for livegenskapets opphevelse (1858-61).
Han ble etter emansipasjonsaktens utferdigelsee offisiell «forliksmann» (niirovoj posrednik) ved jordutdelingen. I 1864 ble han direktør for «Den offisielle kommisjonen for innenriksanliggender», som særtlig tok for seg det polske bondespørsmålet. Etter Miljutins fall (1866) nedla han sitt embede. 
Hans siste offentlige verv var stattholderskapet i Bulgaria under den russisk-tyrkiske krig (1877–1878). Hans politiske skrifter, taler og memoarer ble utgitt i 1879.


== Referanser ==
Gråsidetanagar

Gråsidetanagar (Conothraupis speculigera) er en spurvefugl  i slekten Conothraupis i familien tanagarer.


== Utbredelse ==
Arten hekker på den vestlige bakke av Andes fra det vestlige Ecuador (Pichincha, Azuay, El Oro og Loja) sør til det nordvestlige Peru (Lambayeque og La Libertad) og trekker til det østlige bakke og base of Andes (svært lokalt Amazonas, Cajamarca og San Martín) og det østlige lavland av Ucayali og Madre de Dios i Peru.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) gråsidetanagar i Encyclopedia of Life 
(en) gråsidetanagar i Global Biodiversity Information Facility 
(no) gråsidetanagar hos Artsdatabanken 
(en) gråsidetanagar hos ITIS 
(en) gråsidetanagar hos NCBI 
(en) Kategori:Conothraupis speculigera – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Conothraupis speculigera – detaljert informasjon på Wikispecies 
Conothraupis speculigera (ID FEAFE529FC387C85). Avibase. Hentet ut 5. juli 2014.
Conothraupis speculigera (TSN 559421). Integrated Taxonomic Information System. Hentet ut 5. juli 2014.
Birdlife Species Factsheet: Conothraupis speculigera. Besøkt 2014-07-05.
IBC - The Internet Bird Collection: Conothraupis speculigera. Besøkt 2014-07-05.
Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2013. The eBird/Clements checklist of birds of the world: Version 6.8.. Besøkt 2014-07-05.
Oppdal prestegård

Oppdal prestegård ligger like nord for Oppdal kirke. 
På tunet står bl.a. tre fredede hus: Den såkalte «Raulåna» antas å stamme fra 1675, men er ombygget senere. Over en inngang står årstallet 1747 med vitnesbyrd om ombygging/reparasjon i forkant av et kongebesøk. Også forpakterboligen og stabburet er fredet. Dagens prestebolig ble oppført etter at kommunen overtok i 1899.
Det var et branntilløp på prestegården i 2008.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Oppdal prestegård – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Oppdalsmuseet om Raulåna
(no) Oppdalshistorie om Raulåna (med 9 siders PDF om bygningens historie)
(no) Opplysningsvesenets fond Arkivert 5. september 2018 hos Wayback Machine.
«Oppdal prestegård». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Vitenskapsåret 1712

Vitenskapsåret 1712 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1712.


== Hendelser ==
John Flamsteeds Historia Coelestis Britannica publiseres mot hans vilje av Isaac Newton og Edmond Halley.
Giacomo Maraladi finner via eksperimenter fram vinkelen i rombedodekaederen, den såkalte maraldivinkelen.
Den første kjente fungerende Newcomendampmaskinen bygges av Thomas Newcomen med John Calley for å pumpe vann ut av gruver.
Brook Taylor beskriver i et brev for første gang det som kommer til å bli kjent som Taylors teorem. Det blir publisert i 1715.


== Fødsler ==
8. mars - John Fothergill, engelsk lege (død 1780)


== Dødsfall ==
2. februar - Martin Lister, engelsk naturforsker (født ca. 1638)
29. august - Gregory King, engelsk statistiker (født 1648)
14. september - Giovanni Domenico Cassini, italiensk astronom (født 1625)
		


== Referanser ==
HŠK Zrinjski Mostar

Hrvatski Športski Klub Zrinjski Mostar (norsk: Den kroatiske sportsklubben Zrinjski Mostar) er en bosnisk fotballklubb fra byen Mostar. Lagets draktfarger er rød med hvit stripe fra skulder til midje, mens bortedraktene er tilsvarende hvote med rød stripe. HŠK Zrinjski Mostar spiller i den øverste divisjonen Premijer liga og har vært en toppklubb i landet i de seneste årene. Klubben spiller sine hjemmekamper på Bijeli-Brijeg-Stadion, som ligger vest i Mostar. Nåværende trener er Branko Karačić.
Klubben ble grunnlagt i 1905 og er den eldste fotballklubben i Bosnia-Hercegovina. Etter andre verdenskrig ble alle klubber som hadde deltatt i krigstidens kroatiske serie Prva HNL forbudt i Den sosialistiske føderale republikken Jugoslavia, blant dem Zrinjski. Forbudet mot klubben varte i årene fra 1945 til 1992. Etter at Bosnia-Hercegovina ble en selvstendig stat ble klubben gjenopprettet og spilte i den bosniske første divisjon fram til 2000 da den rykket opp i den øverste divisjonen.
I 2005 ble Zrinjski seriemester i Bosnia-Hercegovina for første gang.


== Meritter ==
Premijer Liga (7): : 2004/05, 2008/09, 2013/14, 2015/16, 2016/17, 2017/18, 2021/22
Kup Bosne i Hercegovine (1): 2007/2008


== Europadeltakelse ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(hr) Offisielt nettsted 
(en) HŠK Zrinjski Mostar – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Caleb Porter

Caleb Porter(født 18. februar 1975 i Tacoma) er en amerikansk fotballtrener, som er manager for den amerikanske klubben Columbus Crew.
Han var tidligere midtbane for klubber som San Jose Clash og Tampa Bay Mutiny, men han måtte legge opp i ung alder på grunn av kneskader.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Caleb Porter – Major League Soccer 
(en) Caleb Porter – Transfermarkt 
(en) Caleb Porter – Transfermarkt (manager) 
(en) Caleb Porter – WorldFootball.net 
(en) Caleb Porter – FootballDatabase.eu 
(en) Caleb Porter – FBref
Vitenskapsåret 1713

Vitenskapsåret 1713 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1713.


== Hendelser ==
9. september - Nicolas Bernoulli beskriver St. Petersburg-paradokset i et brev til Pierre Raymond de Montmort.
Jakob Bernoullis mest kjente verk, Ars Conjectandi, publiseres posthumt. Boken inneholder viktig forskning innen sannsynlighetsteori, deriblant et bevis for store talls lov.
William Cheselden utgir Anatomy of the Human Body, som blir et populært verk om anatomi, delvis på grunn av at det er skrevet på engelsk i stedet for latin.
Andre utgaven av Isaac Newtons Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica publiseres med en innledning av Roger Cotes og et essay av Newton kalt General Scholium, der den kjente frasen "Hypoteses non fingo" finnes.
Daniel Gabriel Fahrenheit begynner å benytte kvikksølv i stedet for alkohol i sine termometer.
Andrew Robins bygger den første skonnerten i Glouchester, Massachusetts.


== Fødsler ==
15. mars - Nicolas Louis de Lacaille, fransk astronom (død 1762)
3. mai - Alexis Claude Clairault, fransk matematiker (død 1765)
10. september - John Needham, engelsk biolog (død 1781)


== Dødsfall ==
20. oktober - Archibald Pitcairne, skotsk lege (født 1652)
Francis Hauksbee, britisk vitenskapsmann (født 1666)
Svartsidetanagar

Svartsidetanagar (Conothraupis ) er en spurvefugl  i slekten Conothraupis i familien tanagarer. 


== Utbredelse ==
Arten er endemisk til Brasil. Den forekommer i det vestlige Mato Grosso og i det sørvestlige Goiás (Emas nasjonalpark) i det sørligsentrale Brasil.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) svartsidetanagar i Encyclopedia of Life 
(en) svartsidetanagar i Global Biodiversity Information Facility 
(no) svartsidetanagar hos Artsdatabanken 
(en) svartsidetanagar hos ITIS 
(en) Kategori:Conothraupis mesoleuca – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Conothraupis mesoleuca – detaljert informasjon på Wikispecies 
Conothraupis mesoleuca (ID 16460BF46D228838). Avibase. Hentet ut 5. juli 2014.
Conothraupis mesoleuca (TSN 559420). Integrated Taxonomic Information System. Hentet ut 5. juli 2014.
Birdlife Species Factsheet: Conothraupis mesoleuca. Besøkt 2014-07-05.
IBC - The Internet Bird Collection: Conothraupis mesoleuca. Besøkt 2014-07-05.
Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2013. The eBird/Clements checklist of birds of the world: Version 6.8.. Besøkt 2014-07-05.
Vitenskapsåret 1614

Vitenskapsåret 1614 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1614.


== Astronomi ==
Simon Marius får publisert «Mundus Iovialis anno MDCIX Detectus Ope Perspicilli Belgici» (Jupiters verden, oppdaget 1609 med det belgiske teleskopet), der han setter navn på de fire største av Jupiters måner: Io, Europa, Ganymedes og Callisto.


== Matematikk ==
Den skotske matematiker John Napier får publisert «Mirifici Logarithmorum Canonis Descriptio» (Beskrivelse av de fantastiske logaritmenes tabeller), skisserer sin oppdagelse av logaritmer og benytter desimaltegn. Astronomen Johannes Kepler begynner raskt å anvende logaritmer for sin beskrivelse av solsystemet.


== Medisin ==
Felix Platter gir en beskrivelse av dupuytrens kontraktur.
Sanctorius får publisert læreboken (la)«De statica medicina et de responsione ad staticomasticem ars aphorismorum sectionibus octo comprehensa» (Statisk medisin eller kunsten å bevare helsen ved utsvetting), som får stor utbredelse og i løpet av det neste århundre blir utgitt i fem utgaver.


== Fødsler ==
14. februar – John Wilkins, engelsk biskop og  naturfilosof, medgrunnlegger av Royal Society (død 1672)


== Dødsfall ==
Pedro Fernandes de Queirós, portugisiskfødt navigatør (født 1565)
William Lee, engelskfødt oppfinner (født ca. 1563)
28. juli − Felix Platter, sveitsisk lege (født 1536)


== Referanser ==
Rødnebbtanagar

Rødnebbtanagar (Lamprospiza melanoleuca) er en spurvefugl i olivenkronefamilien (Mitrospingidae), og eneste art i slekten Lamprospiza.


== Utbredelse ==
Den forkommer fra lavlandet av the sørøstlige Peru (fra det sørlige Loreto sør til Madre de Dios og det nordlige Puno) og det nordlige Bolivia (Beni) øst gjennom det sentrale og østlige Brasil (det nordvestlige Mato Grosso, det østlige Amazonas og Pará) til Guyana, Surinam og Fransk Guyana.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) rødnebbtanagar i Encyclopedia of Life 
(en) rødnebbtanagar i Global Biodiversity Information Facility 
(no) rødnebbtanagar hos Artsdatabanken 
(en) rødnebbtanagar hos ITIS 
(en) rødnebbtanagar hos NCBI 
(en) Kategori:Lamprospiza melanoleuca – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lamprospiza melanoleuca – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Ornitologisk Forening: Lamprospiza melanoleuca. Besøkt 2014-07-05.
Lamprospiza melanoleuca (ID 099CDCB984AE1157). Avibase. Hentet ut 5. juli 2014.
Lamprospiza melanoleuca (TSN 560670). Integrated Taxonomic Information System. Hentet ut 5. juli 2014.
Birdlife Species Factsheet: Lamprospiza melanoleuca. Besøkt 2014-07-05.
IBC - The Internet Bird Collection: Lamprospiza melanoleuca. Besøkt 2014-07-05.
Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2013. The eBird/Clements checklist of birds of the world: Version 6.8.. Besøkt 2014-07-05.
Vitenskapsåret 1514

Vitenskapsåret 1514 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1514.


== Hendelser ==
Leonardo da Vinci ble installert i Cortile del Belvedere i Vatikanpalasset i Roma under beskyttelse av pave Leo X. Der kunne han konsentrerer seg om forskning.
Georg Tannstetter fikk publisert det vitenskapshistoriske verket «Viri Mathematici quos inclytum Viennense gymnasium ordine celebres habuit» (Matematikere som har utmerket seg som representant for det strålende Universitetet i Wien), med 21 biografier og astronomiske tabeller.


== Geografi ==
Johannes Werner fikk publisert en oversettelse av Ptolemaios' «Geographia», «Nova Translatio Primi Libri Geographicae Cl. Ptolomaei», som inneholder wernerprojeksjonen og anvisning for bruk av jakobsstav ved navigasjon til sjøs. Nürnberg.


== Zoologi ==
«Hanno», en hvit asiatisk elefant, ankom Roma som gave fra kong Manuel I av Portugal til Paven.


== Teknologi ==
«Henry Grace à Dieu» på over 1 000 tonn, det største krigsskipet i verden på denne tiden, ble sjøsatt fra Woolwichverftet i England.


== Fødsler ==
16. februar – Georg Joachim Rheticus (død 1574), geograf og instrumentmaker.
31. desember – Andreas Vesalius (død 1564), flamsk anatomiker.
Ukjent dato −
Ippolito Salviani (død 1572), italiensk lege, zoolog og botaniker.
Francisco Hernández de Toledo (død 1587), lege og botaniker.


== Dødsfall ==
12. august − Bartolomeo Colomb (født om lag 1461), italiensk oppdagelsesreisende.
28. november – Hartmann Schedel (født 1440), geograf.


== Referanser ==
Teror (Las Palmas)

Teror er en by og en kommune i den nordlige delen av øya Gran Canaria i provinsen Las Palmas  på Kanariøyene. Teror ligger i fjellene, 14 km sørvest for Las Palmas de Gran Canaria.
Teror har et godt bevart og vernet gammelt bysentrum. Hvitkalkede hus med balkonger av tre er typisk for byen. 
Mineralvann er et viktig produkt av Teror.
I Teror finnes basilikaen Nuestra Señora del Pino som er et viktig pilegrimsmål. Den 8 september er hvert år en lokal festlighet, da feires Virgen del Pino («Pinjejomfruen», skytshelgen for Gran Canaria). «Pinjejomfruen» sies å ha dukket opp der dagens basilika står. Jomfrubildet sies å ha dukket opp i et pinjetre (beslektet med furu) 8 september 1492 til den første biskop av Gran Canaria, Juan Frías.  Det sies at den ene siden av ansiktet til «Pinjejomfruen» er smilende og den andre siden er trist. Figuren sies å ha helbredende egenskaper. På trappen utenfor basilikaen er det mulig å kjøpe voksmodeller av alle deler av menneskekroppen som kan gis helbredelse.
Hver søndag er det også marked i byen.  


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Teror – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Discover Teror at grancanaria.com Arkivert 14. juli 2014 hos Wayback Machine. (engelsk)
Dmitrij Miljutin

Dimitrij Aleksejevitsj Miljutin (russisk: Дмитрий Алексеевич Милютин, født 10. juli 1816 i Moskva, død 7. februar 1912 i Simeiz) var en russisk greve, general og krigsminister, bror til Nikolaj Miljutin.
Miljutin ble i 1833 offiser ved artilleriet, men ble flyttet i 1836 til generalstaben, som han allerede hadde tilhørt da han tjenestegjorde dels i garden, dels i Kaukasus samt en tid innehadde en lærerplass vid generalstabsakademiet. 
I 1854 ble Miljutin generalmajor, og fulgte i 1856 general fyrst Aleksandr Barjatinskij som stabssjef til Kaukasus och vant så denne mektige manns tillit slik  at han gjennom ham i 1860 fikk en fordelaktig stilling ved krigsministeriet og til och med ble anbefalt hos keiseren som etterfølger til den davarænde krigsminister Nikolaj Sukhozanet. 
Den 9. november 1861 overtok Miljutin også krigsministerporteføljen og visste å med sin dugelighet å slå ned det motstand, som det til da overmektige aristokratiet satte inn mot nykomlingen. Blant de tiltak som han gikk til innen krigsvesenet må påpekes tjenestetidens betydelige nedsetting, forvaltningens regulering og desentralisering ved innføring av militærdistriktsinndeling, forbedring av soldatenes stilling ved å avskaffe kroppsstraffer og ved innføring av nøyere kontroll, utferdigelse av ny rettegangsordning, forbedring av offisersutdannelsen, særskilt ved opprettelsen av de såkalte junkerskolene, arméens fordobling etter det polske opprør og tilslutt ved innføring av alminnelig verneplikt i 1874. 
Miljutin, som i 1878 hadde fått greveverdighet, fikk i 1881 avskjed fra ministerposten med feltmarskalks verdighet og medlemskap i riksrådet.
Han forfattet et stort antall militærvitenskapelige og krigshistoriske skrifter, blant annet historien om Suvorovs felttog i  1799.


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1512

Vitenskapsåret 1512 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1512.


== Astronomi ==
Om lag 1512 – Nikolaus Kopernikus begynte å skrive «Commentariolus», et sammendrag av hva som til slutt skulle bli «De revolutionibus orbium coelestium»; innen 1514 hadde han sendt det til andre forskere som hadde vist interesse for emnet.


== Utforskning ==
António de Abreu oppdaget Timor og nådde Bandaøyene og Seram.
Francisco Serrão ankom Molukkene.
Juan Ponce de León oppdaget Turks- og Caicosøyene.
Pedro Mascarenhas oppdaget Diego Garcia og kom til Mauritius i Maskarenene.


== Farmasi ==
Hieronymus Brunschwygk fikk publisert boken «Liber de arte distillandi de simplicibus»  (Store bok om kunsten å destillere), med beskrivelse av plantelegemidler og konstruksjon av destillasjonsapparater. Strasbourg.


== Matematikk ==
Juan de Ortega fikk publisert læreboken «Tractado subtilisimo d'arithmetica y de geometria». Barcelona.


== Teknologi ==
Martin Waldseemüller (fra Rhinland) laget og beskrev den første teodolitten (som han kalte «polimetrum»).


== Fødsler ==
5. mars – Gerardus Mercator (død 1594), flamsk geograf.
Ukjent dato −
Luigi Anguillara (død 1570), italiensk botaniker.
Gherardo Cibo (død 1600), italiensk botaniker.
Pedro Cieza de León (død 1554), spansk historiker, oppdagelsesreisende og militær.
Omtrentlig år – Robert Recorde (død 1558), walisisk-født matematiker og lege.


== Dødsfall ==
22. februar – Amerigo Vespucci  (født 1454), italiensk oppdagelsesreisende.
2. august – Alessandro Achillini (født 1463), italiensk lege, anatomiker og filosof.
29. september – Johannes Engel (født 1463), tysk lege og astronom.
31. oktober − Alessandro Benedetti (født om lag 1450), italiensk anatomiker, lege og humanist.
Ukjent dato −
Gonçalo Coelho (født om lag 1451), portugisisk oppdagelsesreisende.
Hieronymus Brunschwig (født om lag 1450), tysk lege og farmakolog.


== Referanser ==
Aleksandr Barjatinskij

Aleksandr Ivanovitj Barjatinski (født 14. mars (g.s. 2. mars) 1814 i Ivanovskoje, død 10. mars (g.s. 26. februar) 1879 i Genève) var en russisk fyrste og feltherre.  
Barjatinskij nedstammet fra de gamle suverene fyrstene av Tsjernihiv, som kunne herlede sine aner fra Rurik, og ble oppfostret sammen med tronfølgeren, den senere keiser Aleksander II. Som militær kom Barjatinskij snart til Kaukasus, der han under stridene mot fjellfolkene ble forfremmet (generalløytnant 1852). 
Den 6. september 1859 stormet han Sjamyls bergfestning Gunib og tok Sjamyl selv til fange. For denne bragd ble han utnevnt til feltmarskalk.
I 1862 måtte han som følge av svekket helse avgå fra befalet i Kaukasus, hvoretter han for det meste reiste rundt i utlandet eller holdt seg på slektsgodset i Polen. 


== Referanser ==
Steve Zakuani

Steve Zakuani (født 9. februar 1988 i Kinshasa, Den demokratiske republikken Kongo) er en kongolesisk tidligere fotballspiller.


== Eksterne lenker ==
(en) Steve Zakuani – Major League Soccer 
(en) Steve Zakuani – Transfermarkt 
(en) Steve Zakuani – national-football-teams.com 
(en) Steve Zakuani – WorldFootball.net 
(en) Steve Zakuani – FootballDatabase.eu 
(en) Steve Zakuani – Soccerway 
(en) Steve Zakuani – FBref
Idrettens hus (Narvik)

Idrettens hus er en offentlig idretts- og svømmehall i Brugata 8 i bydelen Frydenlund i Narvik i Nordland. Bygget huser en sportshall med tribunekapasitet for fem hundre tilskuere, et 25 meter langt hovedbasseng med stupetårn, et 12,5 meter langt barne- og opplæringsbasseng, atletikksal, treningssal for karate, en 25 meter lang skytebane, ungdomsklubb og kafeteria.På tomten hvor bygningen ble oppført sto en interimskirke som ble revet. Idrettens hus ble innviet den 11. desember 1965, og ble da regnet som en av landets fineste og dyreste idrettshaller, med en sluttpris på nær 14 millioner kroner. I februar 2010 ble bygningen fylt med vann etter at et sprinkleranlegg røk. Vannskadene ble regnet som blant de fem mest alvorlige i Norge, og førte til at bygningen ble stengt i litt over ett år mens renoveringen ble utført.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Narvik kommune, Idrettens hus
Nikolaj Sukhozanet

Nikolaj Onufrijevitsj Sukhozanet (russisk: Никола́й Ону́фриевич Сухозане́т, født 1794, død 22. juli 1871 i Kaluga) var en russisk general og statsmann.
Nikolaj Sukhozanet stammet fra en adelsfamilie i guvernementet Vitebsk. Under Napoleons invasjon av Russland kjempet han tappert i flere slag, og ble med i motangrepet helt vest til Paris, som løytnant i artilleriet.
Etter krigen innehadde han en rekke verv i den første armé og i 1834 ble han generalmajor. Under novemberoppstanden var han leder for artilleristaben i den stående hær. Han utmerket seg i slaget ved Ostrołęka (1831). Fra 1836 til 1849 kommanderte han 4. artilleridivisjon. Fra 1849 til slaget ved elven Tsjernaja under Krimkrigen kommanderte han hærens artilleri, og etterpå bler han leder for 3. korps og året etter sørarméen.
Den 17. april 1856 ble han minister for Russlands landstyrker. Keiser Aleksander II gav ham to hovedoppgaver: reduksjonen av hærens kostnader, og en grundig hærreform. Første oppgave ble løst, men den andre ble helt oppgitt av Sukhozanet.
I tiden som minister var han to ganger fungerende namestnik for kongedømmet Polen – første gang under fyrst Mikhail Gortsjakovs sykdom, og annen gang etter at Karl Lambert var gått av.
Svekket helse førte til hans egen avgang fra hæren 6. oktober 1861 og fra ministerposten den 9. november.
Vitenskapsåret 1454

Vitenskapsåret 1454 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1454.


== Hendelser ==
22. oktober − Pressen til Johann Gutenberg i Mainz produserer det første bevarte dokumentet med dato, et avlatsbrev.


== Fødsler ==
9. mars – Amerigo Vespucci, italiensk oppdager (død 1512)
21. mai − Ermolao Barbaro, italiensk naturhistoriker (død 1493)
14. juli − Angelo Poliziano, italiensk humanist (død 1494)
29. juli eller 1. august − Domenico Maria Novara da Ferrara, italiensk astronom (død 1504)


== Dødsfall ==


== Referanser ==