Stortingsvalget 2017

Stortingsvalget 2017 var et parlamentsvalg i Norge som ble avholdt 11. september 2017 for å velge representanter til landets nasjonalforsamling, Stortinget, for perioden 2017–2021. Fra 10. august var det mulig å avgi forhåndsstemme. Valget var det første som ble planlagt og gjennomført av Valgdirektoratet.
Valgresultatet førte til at de borgerlige partiene beholdt flertallet med 88 av 169 mandater, og at Erna Solberg kunne fortsette som statsminister. De borgerlige partiene gikk alle noe tilbake, og mistet til sammen åtte mandater sammenlignet med valgresultatet i 2013. Kristelig Folkeparti gjorde sitt dårligste valg siden 1936, og ble bare representert fra fylkene langs kysten fra Møre og Romsdal til Telemark.Arbeiderpartiet hadde størst tilbakegang av alle partiene, og gjorde sitt nest dårligste valg siden 1924, med en nedgang på 3,4 prosentpoeng og seks mandater. Senterpartiet hadde størst fremgang, og gjorde sitt beste valg siden 1993. Partiet økte oppslutningen med 4,8 prosentpoeng og ni mandater sammenlignet med det historisk svakeste resultatet for partiet noensinne i 2013. Rødt kom inn på Stortinget for første gang, med ett mandat.
Av de innvalgte representantene var det 69 kvinner og 17 representanter under 30 år. Kvinneandelen ble den høyeste og gjennomsnittsalderen på 45,8 år den laveste noen gang. Valgdeltakelsen var uendret på 78,2 %, den var høyest i Akershus (81,2 %) og lavest i Finnmark (72,6 %).Samtidig med stortingsvalget ble det avholdt sametingsvalg og ekstraordinært kommunestyrevalg til den nye Færder kommune.Riksvalgstyret avholdt møte 27. september 2017 for å behandle innkomne klager på valggjennomføringen, fordele utjevningsmandater og skrive under på fullmakter til de valgte representantene og vararepresentantene. De 19 utjevningsmandatene ble fordelt til Sosialistisk Venstreparti (6), Kristelig Folkeparti (5), Venstre (4), Høyre (3) og Senterpartiet (1).Olemic Thommessen ble gjenvalgt som stortingspresident med 86 stemmer, 80 stemte for opposisjonenens kandidat Eva Kristin Hansen. Tre stemte blankt. Hansen ble deretter valgt til 1. Visepresident. Øvrige visepresidenter: Morten Wold, Magne Rommetveit, Nils T. Bjørke og Abid Raja.


== Valgordning ==
I henhold til valgordningen i Norge skal det avholdes stortingsvalg en mandag i september hvert fjerde år. Det velges 169 representanter til Stortinget, og hvert av landets 19 fylker utgjør en valgkrets. Antallet representanter som velges fra hvert fylke beregnes hvert åttende år og baseres på fylkets folketall og areal.
150 representanter velges direkte i de fylkesvise valgoppgjørene som distriktsmandater, og 19 representanter, ett fra hvert fylke, er utjevningsmandater som fordeles ut fra partienes oppslutning nasjonalt. Bare partier som kommer over sperregrensen på 4 prosent av stemmene nasjonalt, tas med ved fordelingen av utjevningsmandatene. Partiene tildeles mandater etter stemmetall ut fra en modifisert utgave av Sainte-Laguës metode.
Stemmerett ved stortingsvalg i Norge har norske statsborgere som er over, eller som fyller, 18 år i valgåret, og som er eller har vært ført inn i folkeregisteret som bosatt i Norge. Alle velgere føres inn i manntallet i kommunen de er registrert som bosatt i per 30. juni i valgåret. Fra 10. august 2017 til og med 8. september 2017 var det anledning til å avgi forhåndsstemme.


== Resultat ==
100 % av stemmene opptalt.


=== Resultatoversikt for hele velgermassen ===
De totalt 3 765 245 stemmeberettigede borgerne i riket gjorde følgende valg med stemmeretten sin:


== Bakgrunn ==
I valgperioden 2013–2017 var åtte partier representert på Stortinget: Arbeiderpartiet (55 mandater), Høyre (48), Fremskrittspartiet (29), Kristelig Folkeparti (10), Senterpartiet (10), Venstre (9), Sosialistisk Venstreparti (7)  og Miljøpartiet De Grønne (1).Stortingsflertallet bestod av regjeringspartiene Høyre og Fremskrittspartiet, og støttepartiene Kristelig Folkeparti og Venstre, som hadde en formalisert samarbeidsavtale. De fire samarbeidspartiene hadde til sammen 96 av 169 mandater, det kreves 85 for flertall. Opposisjonen hadde 73 mandater i perioden. Stortingets arbeid hadde vært ledet av stortingspresident Olemic Thommessen (H), og regjeringen hadde vært ledet av statsminister Erna Solberg (H).
Ved stortingsvalget i 2017 var det 3 762 746 stemmeberettigede velgere i Norge, som var 120 752 flere enn ved stortingsvalget i 2013.


== Regjeringsalternativer ==
Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre gikk til valg på å støtte en borgerlig regjering med Erna Solberg (H) som statsminister, som ville innebære et fortsatt samarbeid mellom de fire partiene som parlamentarisk grunnlag i Stortinget. Høyre og Fremskrittspartiet var åpne for at alle de fire partiene kunne sitte sammen i regjering, mens Kristelig Folkeparti og Venstre helst ønsket å regjere sammen med Høyre, med støtte fra Fremskrittspartiet i Stortinget. Venstre trådte inn i regjering sammen med Høyre og Fremskrittspartiet i januar 2018. Kristelig Folkeparti gjorde det samme i januar 2019.
Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Rødt gikk til valg på å støtte en rødgrønn regjering med Jonas Gahr Støre (Ap) som statsminister. En slik regjering kunne også ha fått støtte fra Miljøpartiet De Grønne, men disse utelukket heller ikke å støtte en regjering med Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre. Støre utelukket derimot regjeringssamarbeid med både Miljøpartiet De Grønne og Rødt, men lå an til å kunne bli avhengig av deres støtte for å få flertall i Stortinget dersom de borgerlige partiene skulle ha mistet stortingsflertallet.


== Lister ==
Følgende 24 partier stilte til sammen 315 godkjente lister med totalt 4 438 kandidater til stortingsvalget i 2017:


== Mandatfordeling på fylker ==
Antallet representanter som skal velges fra hvert fylke, beregnes hvert åttende år ut fra fylkets folketall og areal. Beregningen for stortingsvalgene i 2013 og 2017 ble gjort i 2012, og neste beregning for valgene i 2021 og 2025 gjøres i 2020. Dagens mandatfordeling mellom fylkene er basert på fylkenes folketall per 1. januar 2012, og fylkets areal i kvadratkilometer ganget med 1,8 (arealfaktoren).
Fordelingen som gjaldt ved stortingsvalget i 2017 er som følger:


== Meningsmålinger ==
Tabellen viser prosentvis partioppslutning på gjennomsnittet av alle nasjonale meningsmålinger om stortingsvalg som var publisert i angitt måned:


== Valgresultat fylkesvis ==
Tabellen viser partienes prosentvise velgeroppslutning i hvert fylke:
Tabellen viser endringer i partienes velgeroppslutning i hvert fylke i prosentpoeng:
Tabellen viser partifordelingen av stortingsmandatene i hvert fylke:
Fet skrift markerer at partiet har fått fylkets utjevningsmandat.
Tabellen viser endringer i partifordelingen av stortingsmandatene i hvert fylke:


== Stortingsrepresentantenes alders- og kjønnsfordeling ==


== Kart ==
Kartene viser partienes fremgang (blått) eller tilbakegang (rødt) i fylkene sammenlignet med stortingsvalget i 2013. Mørke farger indikerer store endringer, lyse farger små endringer:


== Referanser ==