jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Storaks

Storaks (latin: balsamum styracis liquidum, også kalt styrax) er en harpiks som fremstilles fra orientalsk ambratre (Liquidambar orientalis) i sørlige Anatolia og ambratre (Liquidambar styraciflua) i Nord- og Mellom-Amerika. Den inneholder blant annet kanelsyre og brukes til fremstilling av parfyme og som smakstilsetting. Den er også blitt brukt til medisinske formål.Det hevdes ofte at storaks kommer fra styrakstre (Styrax officinalis), et løvfellende tre i middelhavsområdet. Barken hos dette treslaget inneholder ikke harpikskanaler, og forsøk på å tappe harpiks fra arten i nyere tid har vært mislykket. Påstanden skyldes sannsynligvis en misforståelse.


== Referanser ==
Dmitrij Afanasenko

Må ikke forveksles med vannpolospilleren Dmitrij Apanasenko.Dmitrij Afanasenko (født 9. mars 1981) er en hviterussisk tidligere skihopper som representerte SC Minsk. Han konkurrerte internasjonalt i årene 1998-2005.
I junior-VM i Saalfelden 1999 ble han nummer 65 av 70 deltakere. Han deltok i universiaden i 2001, 2003 og 2005, og fikk der to av sine tre plasseringer blant de 30 beste i individuelle internasjonale renn, med 17. plass i normalbakken i Zakopane i 2001 og 20. plass i storbakken i Bischofshofen i 2003. Han deltok også i VM i 2001, 2003 og 2005, men kvalifiserte seg ikke for noen av de individuelle hovedrennene. I VM i skiflyging i Planica i 2004 var han på Hviterusslands lag som ble sist av 10 lag i lagkonkurransen. Han var også påmeldt til den individuelle konkurransen, men deltok ikke.Afanasenko greide aldri å bli blant de 30 beste og ta poeng i verken verdenscupen eller kontinentalcupen. Hans eneste tellende resultat i verdenscupen var 74. plass i storbakken i Kuopio 28. november 1999, mens 35. plass i Braunlage 6. februar 1999 var hans beste i kontinentalcupen. I FIS-cupen tok han én gang poeng - 25.-plassen i mellombakken i Bischofshofen 25. september 2005 ga ham 243. plass sammenlagt sesongen 2005/06.Plasseringer i universiaden:
VM-plasseringer:
(q = Ikke kvalifisert for hovedrenn.)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dmitrij Afanasenko – FIS (skihopping)
Tautra i Romsdal

Tautra er en øy i Molde kommune i Møre og Romsdal. Den ligger i overgangen mellom Midfjorden, Moldefjorden og Storfjorden (Romsdal), rett sør for Otrøya. I sør ligger innløpet til Tomrefjorden.
Diospyros

Diospyros er en slekt med busker og trær i ibenholtfamilien.
De kan være både løvfellende og eviggrønne. Bladene er læraktige og lansettformede til ovale. Blomstene er som regel enkjønnede, og trærne er særbu med hann- og hunnblomster på ulike trær. Det finnes også sambu trær med begge typer blomster, trær med tvekjønnede blomster og trær som skifter kjønn fra år til år. Hunnblomstene sitter enkeltvis, og hannblomstene sitter 2–15 sammen i en kvast. Frukten er et gult, oransje, rødt, purpur, brunt eller svart bær, som kan være saftig eller trevlete.
De over 500 artene er utbredt i alle tropiske strøk, men det finnes også noen i tempererte områder, som Øst-Asia og østlige Nord-Amerika. Noen arter er ettertraktet for den mørke kjerneveden, som gir det verdifulle trevirket ibenholt, mens andre dyrkes på grunn av fruktene, for eksempel kaki.

		
		
		


== Litteratur ==
«Diospyros». Flora of North America. Besøkt 24. juni 2017. 
«Diospyros». Flora of China. Besøkt 24. juni 2017. 
S.A. Spongberg (1991). «Notes on persimmons, kakis, date plums, and chapotes» (PDF). Arnoldia. 51 (4): 47–54. ISSN 0004-2633. JSTOR 42955152. 


== Eksterne lenker ==
(en) Diospyros i Encyclopedia of Life 
(en) Diospyros i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Diospyros hos Fossilworks 
(en) Diospyros hos ITIS 
(en) Diospyros hos NCBI 
(en) Diospyros hos The International Plant Names Index 
(en) Diospyros hos Tropicos 
(en) Kategori:Diospyros – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Diospyros – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Diospyros – detaljert informasjon på Wikispecies
Göran Johansson (skøyteløper, født 1941)

Göran Sven Gunnar Johansson (født 6. november 1941 i Skara) er en svensk tidligere skøyteløper. Han representerte Telge SK fra Södertälje i sin OL-sesongdeltagelse i 1972, men hadde i mesteparten av resten av sin tidligere karriere representert Bofors CK, men gikk for klubben Filipstads IF i sine ungdomsår.
I løpet av karrieren tok han tre medaljer svenske mesterskap fordelt med to på 1 500 meter enkeltdistanse og en på 5 000 meter enkeltdistanse.
Han deltok for Sverige under Vinter-OL 1972 i Sapporo, Japan hvor han gikk 1 500-meteren og ble nummer 15. I tillegg deltok han i tre påfølgende allround-VM på skøyter for årene 1970–1972 samt to påfølgende allround-EM på skøyter i årene 1971 og 1972. Under allround-VM 1971 på Nya Ullevi i Göteborg, Sverige tok han en distansesølvmedalje på 1 500-meteren bak nederlandske Ard Schenk, men foran norske Dag Fornæss. Han kvalifiserte seg allikevel ikke til siste distanse på grunn av en for svak 5 000 meter.


== Personlige rekorder ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Göran Johansson – Olympics.com 
(en) Göran Johansson – Olympic.org 
(en) Göran Johansson – Olympedia 
(en) Göran Johansson – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(sv) Göran Johansson – Sveriges olympiske komité 
(en) Göran Johansson – Speedskatingbase.eu 
(en) Göran Johansson – SpeedSkatingNews.info 
(en) Göran Johansson – SpeedSkatingStats.com 
(en) Göran Johansson på www.ISU.html.infostradasports.com
(en) Göran Johansson på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
Peter Berdal

Peter Sigurd Berdal (født 20. juli 1905  i Valldal, død 12. februar 1979) var en norsk lege og professor i medisin. Han var spesialist i øre-nese-hals-sykdommer og tok den medisinske doktorgraden i 1955. Berdal praktiserte som allmennlege (distriktslege) og på sykehus (Haukeland, Bodø og Rikshospitalet). På Rikshospitalet var han også overlege. Berdal var professor i medisin ved Universitetet i Oslo fra 1967. Der var han også prodekan ved det medisinske fakultet i 1968-69. Han ble utnevnt til Ridder av 1.klasse av den kongelige norske St. Olavs orden.


== Verk ==
Berdal, Peter (1954): Serological examinations of nasal polyp fluid: serological findings compared with structural and clinical features of the polyps. (dr.avhandling). Oslo, 1954.
Djupesland, Berdal, Johannessen, Degré, Stien, Skrede (1976): Viral infection as a cause of acute peripheral facial palsy. Archives of Otolaryngology - Head & Neck Surgery. 102(7):403-406.


== Referanser ==
Einar Klaumann Broch

Einar Klaumann Broch (1902–80) var en norsk fysiker og professor.Han utførte mange undersøkinger av matematisk-fysisk art innen krystallstruktur, relativitetsteori og kvantefysikk.
Han var assistent ved Universitetet i Oslo allerede i 1926. Efter cand.real. i 1931 oppholdt han seg i Gøttingen 1931–33 og ved Cambrige 1935–38.  I tiden 1937 til 1942 var han stipendiat og fikk sin dr.philos. i 1943. 
Han  ble dosent i fysikk ved Universitetet i Oslo i 1946. Fra 1948 var han innvalgt i Det Norske Videnskaps-Akademi. Han var professor i teoretisk fysikk  samme sted fra 1963 til 1972. Fra 1965 til 1970 bestyrtet han instituttet for Teoretisk Fysikk.
Broch var sønn av byskriver Niels Peter Broch (1855–1940) og Helga Nielsen (1875–1905).  I 1935 giftet Einar seg med Synnøve Krosseng. Men i 1952 ble han gift med Tove Simmelsgaard.


== Utgivelser ==
Dette er noen av hans utgivelser

Broch, Einar Klaumann (1930). Untersuchungen über Kristallstrukturen des Wolframittypus und des Scheelittypus. Oslo: I kommisjon hos Jacob Dybwad. 
Broch, Einar Klaumann (1943). On the theory of the fine structure of the hydrogen atom. Oslo: Cammermeyers Bogh. 
Broch, Einar Klaumann (1960). Enumeration of structurally different close-packings of equal atoms. Oslo: Aschehoug. 


== Referanser ==
Karpelva

Karpelva (nordsamisk: Siidejohka) er ei elv i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Den renner fra Evavatnet, hvor tilløpselvene Bissojohka og Beanajohka møtes, til Jarfjorden ved bygda Karpbukt. Elva veksler mellom stryk, små kulper og rolige stilleflytende områder. Rundt 15 km² av nedbørfeltet ligger i Russland.
Berggrunnen i Karpelvas nedbørfelt består for det meste av glimmergneis og granitt. Landskapet er rolig og ensartet, kystpreget i ytre deler, og går over i vidde i sør. Karakteristisk for området er store områder med blokkrikt morenemateriale. Mesteparten av feltet ligger under skoggrensa og er dekket av tett bjørkeskog, med innslag av furu i østlige deler. Myrer og våtmarker er utbredt. Nedbørfeltet er mye brukt til friluftsliv, spesielt turgåing, jakt og fiske. Karpelva er ei god smålakseelv.Vassdraget ble i 1986 vernet mot kraftutbygging i Verneplan III for vassdrag.


== Referanser ==
Karpbukt

Karpbukt er ei grend i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Den ligger på østsida av indre Jarfjorden, ved munningen av Karpelva og rundt tre kilometer vest for Tårnet. Fylkesvei 886 går gjennom bygda. Avstanden til Kirkenes er rundt 22 kilometer.


== Referanser ==
Vlad Ciobanu

Vlad Ciobanu (født 11. april 1948 i Pungești i Vaslui i Romania) er en skulptør fra Romania.
Han studerte ved Kunstakedemiet «Nicolae Grigorescu» i București, der han også underviste som lektor (per 2012). Som aktiv deltaker i den rumenske revolusjonen i 1989, ble han senere valgt som viseforman av Foreningen 21. desember.Ved siden av sine mange utstillinger i Romania, har han også deltatt i mange internasjoinale utstillinger i Sofia, Moskva, Beograd, Budapest, Rotterdam, Milano, Wien, Sevilla, Berlin, Chișinău, Strasbourg, Taipei, St. Petersburg,  Berlin, Brussel, osv.Blant skulpturene hans kan nevnes: Eroul Necunoscut («Den ukjente helt») i Alexandria, Ferdinand I av Romania i Alba Iulia, eller Dimitrie Cantemir i Onești.


== Æresbevisninger ==
Premie gitt av tegne- og skulpturkonkurransen, Amici del Pomero, Milano, Italia, 1985Constantin Brâncuși-premien for skulpturGullmedaljen Dantesca i Ravenna, 1999Det rumenske Kunstnerforbundets premie for skulptur, 2005


== Referanser ==
Conchoecetta acuminata

Conchoecetta acuminata er en art innen slekten Conchoecetta innenfor familien Halocyprididae - som igjen er den ene av to familier av underordenen Halocypridina, ordenen Halocyprida innenfor gruppen Myodocopa, en gruppe muslingkreps som er små krepsdyr.


== Taksonomisk plassering av gruppen ==
Taksonomien til muslingkrepsene er omstridt og inneholder vanskelig systematiserte grupper. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. Skillene mellom de ulike gruppene av muslingkreps er usikre, og stort sett basert på morfologi snarere enn molekylær analyse. En moderne oppdatering som angis her, følger stort sett oppdelingen i Catalogue of Life:, mens detaljene, slektene og artene her følger WoRMS-databasen.

Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter Brünnich, 1772
Klasse muslingkreps (Ostracoda) - 4 ordener, 13 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Myodocopa  Sars, 1866
Orden Myodocopida - 3 overfamilier, 5 familier, 228 arter Sars, 1866
Orden Halocyprida - 2 underordener, 3 familier, 45 slekter, 241 arter Dana, 1853
Underorden Cladopina
Underorden Halocypridina
Overfamilie Halocypridoidea
Familie Halocyprididae - 33 slekter, 194 arter Dana, 1853
Underfamilie Conchoeciinae G.W. Müller, 1912
Slekt Conchoecetta
Conchoecetta acuminata Claus, 1890
Conchoecetta giesbrechti G.W. Müller, 1906)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Conchoecetta acuminata – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Conchoecetta acuminata i Encyclopedia of Life 
(en) Conchoecetta acuminata i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Conchoecetta acuminata hos Artsdatabanken 
(en) Conchoecetta acuminata hos ITIS 
(en) Conchoecetta acuminata hos NCBI
Conchoecetta giesbrechti

Conchoecetta giesbrechti er en art innen slekten Conchoecetta innenfor familien Halocyprididae - som igjen er den ene av to familier av underordenen Halocypridina, ordenen Halocyprida innenfor gruppen Myodocopa, en gruppe muslingkreps som er små krepsdyr.


== Taksonomisk plassering av gruppen ==
Taksonomien til muslingkrepsene er omstridt og inneholder vanskelig systematiserte grupper. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. Skillene mellom de ulike gruppene av muslingkreps er usikre, og stort sett basert på morfologi snarere enn molekylær analyse. En moderne oppdatering som angis her, følger stort sett oppdelingen i Catalogue of Life:, mens detaljene, slektene og artene her følger WoRMS-databasen.

Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter Brünnich, 1772
Klasse muslingkreps (Ostracoda) - 4 ordener, 13 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Myodocopa  Sars, 1866
Orden Myodocopida - 3 overfamilier, 5 familier, 228 arter Sars, 1866
Orden Halocyprida - 2 underordener, 3 familier, 45 slekter, 241 arter Dana, 1853
Underorden Cladopina
Underorden Halocypridina
Overfamilie Halocypridoidea
Familie Halocyprididae - 33 slekter, 194 arter Dana, 1853
Underfamilie Conchoeciinae G.W. Müller, 1912
Slekt Conchoecetta
Conchoecetta acuminata Claus, 1890
Conchoecetta giesbrechti G.W. Müller, 1906


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Conchoecetta giesbrechti – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Conchoecetta giesbrechti i Encyclopedia of Life 
(en) Conchoecetta giesbrechti i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Conchoecetta giesbrechti hos ITIS 
(en) Conchoecetta giesbrechti hos NCBI
Proceroecia convexa

Proceroecia convexa er en art innen slekten Proceroecia innenfor familien Halocyprididae - som igjen er den ene av to familier av underordenen Halocypridina, ordenen Halocyprida innenfor gruppen Myodocopa, en gruppe muslingkreps som er små krepsdyr.
Arten var opprinnelig navngitt Conchoecia convexa.


== Taksonomisk plassering av gruppen ==
Taksonomien til muslingkrepsene er omstridt og inneholder vanskelig systematiserte grupper. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. Skillene mellom de ulike gruppene av muslingkreps er usikre, og stort sett basert på morfologi snarere enn molekylær analyse. En moderne oppdatering som angis her, følger stort sett oppdelingen i Catalogue of Life:, mens detaljene, slektene og artene her følger WoRMS-databasen.

Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter Brünnich, 1772
Klasse muslingkreps (Ostracoda) - 4 ordener, 13 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Myodocopa  Sars, 1866
Orden Myodocopida - 3 overfamilier, 5 familier, 228 arter Sars, 1866
Orden Halocyprida - 2 underordener, 3 familier, 45 slekter, 241 arter Dana, 1853
Underorden Cladopina
Underorden Halocypridina
Overfamilie Halocypridoidea
Familie Halocyprididae - 33 slekter, 194 arter Dana, 1853
Underfamilie Conchoeciinae G.W. Müller, 1912
Slekt Proceroecia Kock, 1912
Proceroecia brachyaskos G.W. Müller, 1906
Proceroecia convexa Deevey, 1977
Proceroecia macroprocera Angel, 1971
Proceroecia microprocera Angel, 1971
Proceroecia procera G.W. Müller, 1894
Ikke verifisert Proceroecia rivotella McKenzie & Benassi, 1994
Ikke verifisert Proceroecia vitjazi Rudjakov, 1962


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Proceroecia convexa – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Proceroecia convexa i Encyclopedia of Life 
(en) Proceroecia convexa i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Proceroecia convexa hos ITIS
NM i landeveissykling 2017

Norgesmesterskapet i landeveissykling 2017 ble arrangert i perioden 18.–25. juni 2017. Fellesstartene ble arrangert av Idrettslaget Stjørdals-Blink rundt Lånke, gaterittene ble arrangert av Idrettslaget Sverre i Levanger sentrum, mens temporittene ble arrangert av Trondhjems Velocipedklub rundt Åsheim skole i Trondheimsbydelen Heimdal.


== Program ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Proceroecia brachyaskos

Proceroecia brachyaskos er en art innen slekten Proceroecia innenfor familien Halocyprididae - som igjen er den ene av to familier av underordenen Halocypridina, ordenen Halocyprida innenfor gruppen Myodocopa, en gruppe muslingkreps som er små krepsdyr.
Arten var opprinnelig navngitt Conchoecia convexa.


== Taksonomisk plassering av gruppen ==
Taksonomien til muslingkrepsene er omstridt og inneholder vanskelig systematiserte grupper. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. Skillene mellom de ulike gruppene av muslingkreps er usikre, og stort sett basert på morfologi snarere enn molekylær analyse. En moderne oppdatering som angis her, følger stort sett oppdelingen i Catalogue of Life:, mens detaljene, slektene og artene her følger WoRMS-databasen.

Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter Brünnich, 1772
Klasse muslingkreps (Ostracoda) - 4 ordener, 13 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Myodocopa  Sars, 1866
Orden Myodocopida - 3 overfamilier, 5 familier, 228 arter Sars, 1866
Orden Halocyprida - 2 underordener, 3 familier, 45 slekter, 241 arter Dana, 1853
Underorden Cladopina
Underorden Halocypridina
Overfamilie Halocypridoidea
Familie Halocyprididae - 33 slekter, 194 arter Dana, 1853
Underfamilie Conchoeciinae G.W. Müller, 1912
Slekt Proceroecia Kock, 1912
Proceroecia brachyaskos G.W. Müller, 1906
Proceroecia convexa Deevey, 1977
Proceroecia macroprocera Angel, 1971
Proceroecia microprocera Angel, 1971
Proceroecia procera G.W. Müller, 1894
Ikke verifisert Proceroecia rivotella McKenzie & Benassi, 1994
Ikke verifisert Proceroecia vitjazi Rudjakov, 1962


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Proceroecia brachyaskos – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Proceroecia brachyaskos i Encyclopedia of Life 
(en) Proceroecia brachyaskos i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Proceroecia brachyaskos hos ITIS 
(en) Proceroecia brachyaskos hos NCBI
Proceroecia macroprocera

Proceroecia macroprocera er en art innen slekten Proceroecia innenfor familien Halocyprididae - som igjen er den ene av to familier av underordenen Halocypridina, ordenen Halocyprida innenfor gruppen Myodocopa, en gruppe muslingkreps som er små krepsdyr.


== Taksonomisk plassering av gruppen ==
Taksonomien til muslingkrepsene er omstridt og inneholder vanskelig systematiserte grupper. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. Skillene mellom de ulike gruppene av muslingkreps er usikre, og stort sett basert på morfologi snarere enn molekylær analyse. En moderne oppdatering som angis her, følger stort sett oppdelingen i Catalogue of Life:, mens detaljene, slektene og artene her følger WoRMS-databasen.

Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter Brünnich, 1772
Klasse muslingkreps (Ostracoda) - 4 ordener, 13 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Myodocopa  Sars, 1866
Orden Myodocopida - 3 overfamilier, 5 familier, 228 arter Sars, 1866
Orden Halocyprida - 2 underordener, 3 familier, 45 slekter, 241 arter Dana, 1853
Underorden Cladopina
Underorden Halocypridina
Overfamilie Halocypridoidea
Familie Halocyprididae - 33 slekter, 194 arter Dana, 1853
Underfamilie Conchoeciinae G.W. Müller, 1912
Slekt Proceroecia Kock, 1912
Proceroecia brachyaskos G.W. Müller, 1906
Proceroecia convexa Deevey, 1977
Proceroecia macroprocera Angel, 1971
Proceroecia microprocera Angel, 1971
Proceroecia procera G.W. Müller, 1894
Ikke verifisert Proceroecia rivotella McKenzie & Benassi, 1994
Ikke verifisert Proceroecia vitjazi Rudjakov, 1962


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Proceroecia macroprocera – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Proceroecia macroprocera i Encyclopedia of Life 
(en) Proceroecia macroprocera i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Proceroecia macroprocera hos ITIS
Proceroecia microprocera

Proceroecia microprocera er en art innen slekten Proceroecia innenfor familien Halocyprididae - som igjen er den ene av to familier av underordenen Halocypridina, ordenen Halocyprida innenfor gruppen Myodocopa, en gruppe muslingkreps som er små krepsdyr.


== Taksonomisk plassering av gruppen ==
Taksonomien til muslingkrepsene er omstridt og inneholder vanskelig systematiserte grupper. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. Skillene mellom de ulike gruppene av muslingkreps er usikre, og stort sett basert på morfologi snarere enn molekylær analyse. En moderne oppdatering som angis her, følger stort sett oppdelingen i Catalogue of Life:, mens detaljene, slektene og artene her følger WoRMS-databasen.

Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter Brünnich, 1772
Klasse muslingkreps (Ostracoda) - 4 ordener, 13 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Myodocopa  Sars, 1866
Orden Myodocopida - 3 overfamilier, 5 familier, 228 arter Sars, 1866
Orden Halocyprida - 2 underordener, 3 familier, 45 slekter, 241 arter Dana, 1853
Underorden Cladopina
Underorden Halocypridina
Overfamilie Halocypridoidea
Familie Halocyprididae - 33 slekter, 194 arter Dana, 1853
Underfamilie Conchoeciinae G.W. Müller, 1912
Slekt Proceroecia Kock, 1912
Proceroecia brachyaskos G.W. Müller, 1906
Proceroecia convexa Deevey, 1977
Proceroecia macroprocera Angel, 1971
Proceroecia microprocera Angel, 1971
Proceroecia procera G.W. Müller, 1894
Ikke verifisert Proceroecia rivotella McKenzie & Benassi, 1994
Ikke verifisert Proceroecia vitjazi Rudjakov, 1962


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Proceroecia microprocera – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Proceroecia microprocera i Encyclopedia of Life 
(en) Proceroecia microprocera i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Proceroecia microprocera hos ITIS 
(en) Proceroecia microprocera hos NCBI
Proceroecia procera

Proceroecia procera er en art innen slekten Proceroecia innenfor familien Halocyprididae - som igjen er den ene av to familier av underordenen Halocypridina, ordenen Halocyprida innenfor gruppen Myodocopa, en gruppe muslingkreps som er små krepsdyr.


== Taksonomisk plassering av gruppen ==
Taksonomien til muslingkrepsene er omstridt og inneholder vanskelig systematiserte grupper. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. Skillene mellom de ulike gruppene av muslingkreps er usikre, og stort sett basert på morfologi snarere enn molekylær analyse. En moderne oppdatering som angis her, følger stort sett oppdelingen i Catalogue of Life:, mens detaljene, slektene og artene her følger WoRMS-databasen.

Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter Brünnich, 1772
Klasse muslingkreps (Ostracoda) - 4 ordener, 13 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Myodocopa  Sars, 1866
Orden Myodocopida - 3 overfamilier, 5 familier, 228 arter Sars, 1866
Orden Halocyprida - 2 underordener, 3 familier, 45 slekter, 241 arter Dana, 1853
Underorden Cladopina
Underorden Halocypridina
Overfamilie Halocypridoidea
Familie Halocyprididae - 33 slekter, 194 arter Dana, 1853
Underfamilie Conchoeciinae G.W. Müller, 1912
Slekt Proceroecia Kock, 1912
Proceroecia brachyaskos G.W. Müller, 1906
Proceroecia convexa Deevey, 1977
Proceroecia macroprocera Angel, 1971
Proceroecia microprocera Angel, 1971
Proceroecia procera G.W. Müller, 1894
Ikke verifisert Proceroecia rivotella McKenzie & Benassi, 1994
Ikke verifisert Proceroecia vitjazi Rudjakov, 1962


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Proceroecia procera – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Proceroecia procera i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Proceroecia procera hos ITIS 
(en) Proceroecia procera hos NCBI