jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Møllefaret (Oslo)

Møllefaret (7–9, 10A–72G) er en vei i Bydel Ullern i Oslo. Den går som blindvei vestover fra Vækerøveien. Bydelsgrensen går like nord for veien, slik at adressene på nordsiden (7–9) ligger på Røa i bydel Vestre Aker. 
Navnet ble vedtatt i 1981 og viser til tidligere tiders mølledrift langs Lysakerelva.
Veien har bebyggelse i OBOS-borettslagene Elvefaret og Rønningen. 


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Møllefaret». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 375. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Mølleparken (Oslo)

Mølleparken (2–6; ingen oddetallsadresser) er en adkomstvei fra Sannergata til nevnte tre adresser, som tidligere hadde adresse Sagveien 11, 17 og 19. Navnet ble vedtatt i 1999.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Mølleparken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 375. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Mælosvingen (Oslo)

Mælosvingen (1–11, 2A–6B) er en vei på Ljan i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Nielsenbakken til Kneika (men uten gjennomkjøring til sistnevnte).
Veien fikk navn i 1917 etter villa Mælo i Nielsenbakken 7.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Mælosvingen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 375. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Dea Christiane Kerr Affini

Dea Christiane Kerr Affini (død 3. juli 2009) var en brasiliansk barnebokforfatter, komponist og trosopplærer i Metodistkirken i Brasil.
Affini jobbet med musikk og trosopplæring i den brasilianske metodistkirken hele sitt yrkesliv. Hun studerte musikk i Rio de Janeiro, og begynte deretter å jobbe som kordirigent i metodistkirken. I 2004 ble hun hedret med en hedersutmerkelse av den brasilianske metodistkirken.
Affini har skrevet flere salmer. Disse er representerte i flere salmebøker, som i den brasilianske lutherske salmeboken og i Norsk salmebok 2013.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(pt) Minneord hos den brasilianske metodistkirken Arkivert 2. april 2015 hos Wayback Machine.
Oscar Ahlén

Oscar Emrik Natanael Ahlén (født 14. april 1906 i Överkalix, død 23. august 1995 i Norrköping) var en svensk prest og salmedikter. Han var far til kunstneren Ragnhild Ahlén.
Ahlén var komminister i Västra Eneby og deretter kyrkoherde i Kvillinge og Simonstorp i Linköpings stift. Han diktet også salmetekster, og er representert  flere svenske salmebøker i tillegg til den norske Norsk salmebok 2013 der en av hans tekster er med.


== Salmer ==
Sänd av himlens sol en strimma. Ahlén skrev i 1934 teksten til salme nummer 502 i 1937 års psalmbok som har nummer 291 i Den svenska psalmboken 1986, der noe bearbeidet av Britt G. Hallqvist (1983). Musikken er en komposiajon av Heinrich Albert fra 1642.
«De skall möta den levande Herren». Det 4. verset, diktet i 1984, til nr 172 De skall gå till den heliga staden i Den svenska psalmboken 1986. Salmen, med Ahléns vers i norsk oversettelse, er med i Norsk salmebok 2013. Salmen er tonesatt av Egil Hovland.


== Eksterne lenker ==
Oppslag hos runberg.org
Myrhaugen (Oslo)

Myrhaugen (1–35C, 6–24) er en vei på Røa i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går sørover fra Røaveien og ender i en snuplass nord for et par rader med blokker. Den er gangveiforbindelse til Øvre Myrhaugen, som tidligere utgjorde en del av Myrhaugen. Den øverste delen mellom Røaveien og Aslakveien er stengt for gjennomkjøring.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Myrhaugen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 375. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Myrdalveien (Oslo)

Myrdalveien (1–5B, 2A–6) er en vei på Høybråten i bydel Stovner i Oslo. Den går fra Høybråtenveien til Bikuben, men det er ikke gjennomkjøring fra førstnevnte.
Veien fikk navn i 1925 etter eiendommen Myrdla i Høybråtenveien 64A.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Myrdalveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 374. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Myrbakkveien (Oslo)

Myrbakkveien (1B–19, 2–8B) er en vei på Høybråten i bydel Stovner i Oslo. Den går fra Linjeveien til Starveien. Navnet ble vedtatt i 1925. Ved krysset med Høybråtenveien ligger  Høybråtenparken.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Myrbakkveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 374. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Norges Roforbund

Norges Roforbund (NR) (stiftet som Norsk Forening for Roidræt 9. april 1900) representerer og leder roidretten som en sammenslutning av norske rokretser og -klubber. Forbundet fremmer samarbeid mellom kretser og klubber, og bistår i opprettelse av nye klubber. NR er tilsluttet Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité, Nordisk Roforbund, og Fédération Internationale des Sociétes d'Aviron (FISA); Det internasjonale roforbundet.


== Bakgrunn ==
I løpet av 1890-årene utviklet det seg en interesse for roing som idrett i studentiljøet i Oslo. Stiftelsen av Norske Studenters Roklub, NSR, ble startet i 1897 av Peter Torgersen fra Ormsund Roklub og Nikolai Paus fra Christiania Roklub (CR). Initiativet til et landsomfattende ro-forbund kommer fra NSR og «Norsk Forening for Roidræt» ble stiftet 9. april 1900.


== Historie ==
Styret i forbundet besluttet å skifte navn til Norges Roforbund i 1910. Det første stevne for lands-kapproing ble holdt den 24. juni 1900 i Holtekilen med Norske Studenter som arrangør. NR var med å stifte Nordisk roforbund i Stockholm den 27. februar 1910, og det første nordiske mesterskap ble arrangert på Kalvebod strand ved København 9. juli 1910.I 1916 hadde NR fått så mange medlemsklubber at en så det hensiktsmessig å dele klubbene inn i kretser. Antall aktive medlemmer økte også, og nådde en topp i 1919 med 1539 registrerte. I 1920 hadde forbundet 18 medlemsklubber. En vesentlig nedgang i 1920-årene fulgte, og en ny medlemsvekst begynte først fra og med 1930.
Harriet Hafsøe grunnla 12. juni 1929 Oslo Kvinnelige Roklubb. Antall kvinnelige klubber økte til 20 innen 1950.


== Norges Roforbunds gullmedalje ==
Gullmedaljen til Norges Roforbund er tildelt:
1916 Peter Torgersen
1918 Hannibal Fegth
1939 Rolf Neegaard
1960 Anton Johansen
1978 Alf Hansen
1978 Frank Hansen


== Ledere ==
Styreledere i NR:
1900–11 Ole Sverre, CR
1912–13 Einar Wettre, CR
1914–17 Leif Sundt Rode, NSR
1918–21 Jens Knudsen, Bergens Roklub
1922–25 A. Corneliussen, NSR
1926 Eskild Jensen, CR
1927–29 Nils Solberg, NSR
1930–34 Rolf Neegaard, Ormsund Roklub
1935–38 Hans Blom, CR
1939–47 Rolf Manskow, CR
1948–49 Ove Roll, Bergens Roklub
1950–52 Knut Gråbø, CR...

1953–55 Bernhard Christiansen
?–1956–? Gunnar Schjøll
1960–61 Jacques Michelet...

1968–71? Lauritz S. Rode
1970?–75 Jens Gustav Grevstad
?–? Thorleif Torgersen...

2011?–15 Erling Storm
2015–d.d. Hans-Jørgen Arvesen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Emilia Clarke

Emilia Clarke (født 23. oktober 1986) er en britisk skuespiller. Hun er kjent for rollene som Daenerys Targaryen i HBOs TV-serie Game of Thrones og Sarah Connor i Terminator Genisys, som har gitt henne en Emmy-nominasjon som beste kvinnelige birolle i en dramaserie i 2013. Hun ble lært opp ved Rye St. Antony School som er plassert i Headington, hun ble uteksaminert fra secondary school ved St. Edward's i Oxford.
Clarke debuterte på Broadway i mars 2013 med rollen som Holly Golightly i Breakfast at Tiffany's.


== Oppvekst ==
Clarke ble født i London og vokste opp i Berkshire med sine foreldre. Clarkes interesse som skuespiller begynte da hun var tre år etter å ha sett musikalen Show Boat, der faren hennes jobbet som lydtekniker. Hun tok en skuespillerutdannelse ved Drama Centre London, som hun fullførte i 2009.


== Skuespillerkarriere ==
Clarkes første TV-rolle var som Saskia Mayer i en episode fra 2009 i TV-serien Doctors og som Savannah i Syfys film Triassic Attack.
I 2010 fikk Clarke rollen som Daenerys Targaryen i HBO sin fantasy- og dramaserie Game of Thrones, basert på bokserien En sang om is og ild av George R.R. Martin. Hun fikk rollen etter at den britiske skuespilleren Tamzin Merchant ble erstattet av upubliserte årsaker. TV-serien premierte i april 2011 og fikk en god mottakelser og ble dermed utvidet med nye sesonger. Hun spilte i rollen i alle seriens åtte sesonger. Clarke ble i 2013 nominert til en Emmy-pris som beste kvinnelige støtteskuespiller i et drama for rollen hennes som Daenerys.I desember 2013 fikk hun rollen som Sarah Connor i Terminator Genisys, der Arnold Schwarzenegger skal spille hovedrollen.


== Filmografi ==


=== Filmer ===


=== TV-serier ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Emilia Clarke på Internet Broadway Database
(en) Emilia Clarke på Internet Movie Database 
(da) Emilia Clarke på Filmdatabasen 
(da) Emilia Clarke på Scope 
(fr) Emilia Clarke på Allociné 
(en) Emilia Clarke på AllMovie 
(en) Emilia Clarke hos Turner Classic Movies 
(en) Emilia Clarke hos Rotten Tomatoes 
(en) Emilia Clarke hos The Movie Database 
(en) Emilia Clarke hos Internet Broadway Database 
(en) Emilia Clarke hos Behind The Voice Actors
Mylskerudveien (Oslo)

Mylskerudveien (21–45, 20–36B) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den begynner som blindvei på vestsiden av Vestbrynet. Derfra går den videre østover til Radarveien. Før 1989 gikk veien helt fra Ekebergveien i vest. Deler av den tidligere veien er nå Smed Kjeldsens vei og deler av Seterhøyveien og Birger Olivers vei.
Navnet er fra 1928. Det er et navn på Nordseter gård som ble brukt før 1700-tallet


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Mylskerudveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 373. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Smed Kjeldsens vei (Oslo)

Smed Kjeldsens vei (3–5, 2–6) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Ekebergveien til Seterhøybakken. Kjøremessig er hver ende av veien en blindvei som er adkomstvei til lokale hus.
Veien fikk navn i 1989 etter Reinhardt Kjeldsen (1870–1960), som drev smie i Ekebergveien på første halvdel av 1900-tallet. Tidligere var veien regnet som en del av Mylskerudveien.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Smed Kjeldsens vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 519. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Mustads vei (Oslo)

Mustads vei (1A–1B, 10–12) er en vei på Lilleaker i bydel Ullern i Oslo. Det er en øst/vest-orientert vei på nordsiden av kjøpesenteret CC Vest som går parallelt med en del av avkjørselen fra Granfosstunnelen. Veien har forbindelse med resten av veinettet via rundkjøringen nordvest for senteret og vei/parkeringsplass gjennom senterområdet, på vestsiden av Lilleakerveien.
Veien er i området til Mustad Eiendom, som også eier CC Vest. Navnet ble vedtatt i 1917, visstnok etter Hans Mustad.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Mustads vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 373. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Kjortåsen

Kjortåsen er navnet på to fjell i Strand kommune i Rogaland.
Den ene Kjortåsen (439 moh) ligger ved fylkesvei 524, ved Åsvatnet. Det er som regel denne Kjortåsen det refereres til når fjellet blir snakket om. Det er god utsikt fra Kjortåsen, og turen tar kun 30 minutter dersom man starter ved Fylkesvei 524. Fjellet særmerkes ved at det står en telefonmast fra Netcom på toppen.
Den andre Kjortåsen (230 moh) ligger over gårdene på Voster. Her var det tidligere veldig fin utsikt over Voster og Nordre Strand for øvrig, men mye vekst av furutrær har gjort at man ikke lenger har særlig god utsikt lenger.


== Referanser ==
Château de Choisy

Château de Choisy var et tidvis kongelig slott i Frankrike. Det lå i Choisy-le-Roi i departementet Val-de-Marne utenfor Paris mellom 1680 og 1839. 
Det første slottet ble oppført i 1680 av Jacques Gabriel på ordre av kongens kusine Anne Marie Louise av Orléans, som holdt det som sommerresidens. Det ble senere eid av tronfølgeren Ludvig av Frankrike (1661–1711) og kongens illegitime datter Marie Anne de Bourbon, innen det ble kjøpt av Ludvig XV i år 1739.
Slottet ble utbygd av Ludvig XV mellom 1739 og 1741, og ble så ofte benyttet som hans og Madame de Pompadours private tilfluktssted. Blant dets tilbygninger var da et teater, en badepaviljong og lysthuset Petit Château. Marie Antoinette besøkte ofte slottet innen hun kjøpte Château de Saint-Cloud i 1785, og var særlig begeistret for dets teater. Etter den franske revolusjon ble slottet konfiskert og dets løsøre solgt. Bygningen forfalt og ble til slutt revet i 1839.
Intermarium

Intermarium, eller Intermarium-doktrinen (polsk: Międzymorze), var en plan utarbeidet av den polske lederen Józef Piłsudski som gikk ut på å etablere en føderasjon av sentral- og østeuropeiske stater under polsk og italiensk ledelse. Føderasjonen skulle virke som en motbalanse mot Russland/Sovjetunionen i øst og Tyskland i vest. De statene som det var tenkt kunne utgjøre føderasjonen var de baltiske stater (Litauen, Latvia, Estland), Finland, Hviterussland, Ukraina, Ungarn, Romania, Jugoslavia, og Tsjekkoslovakia. Den foreslåtte føderasjonen ble ofte kalt det «tredje Europa».Det polske navnet Międzymorze betyr «mellomhavs» eller «mellom havene», og er også det polske ordet for eid; dette ble oversatt til latin som Intermarium.Føderasjonen skulle være tilnærmet likt Det polsk-litauiske samveldet, som strakk seg fra Svartehavet til Østersjøen. Intermarium sammenfalt med Piłsuskis andre geopolitiske mål - «promoteisme» - som gikk ut på å støtte opp om nasjonalistiske elementer i Det russiske keiserriket med mål om å oppløse det, og å få Russland til å avhende erobrede territorier.Intermarium ble uansett sett på som en trussel for den nylig selvstendige staten Litauen, og sett på som en trussel for håpet om uavhengighet for mange ukrainere. Planen ble motarbeidet av Russland og de fleste europeiske stormakter med unntak av Frankrike.Innen to tiår etter Piłsudskis plan feilet hadde alle land som var kandidater for et medlemskap i føderasjonen falt til Sovjetunionen eller Nazi-Tyskland, med unntak av Finland som motstod sovjetisk aggresjon, men dog hadde måtte avstå territorier, i vinterkrigen.


== Se også ==
Polen-Litauen
Mellomkrigstiden


== Referanser ==
Oregon Trail

Oregon Trail eller Oregon-ruten/sporet er en historisk 3 200 kilometer lang emigrant- og handelsvei mellom Independence i Missouri og Vancouver i Washington. Veien gikk gjennom Nebraska, Wisconsin og Rocky Mountains, langs elven Snake gjennom Idaho til Columbia-elven.


== Strekning, historie ==
Leden begynte i Kansas City i Missouri, hvorfra den løp i omkring 3.500 km mot nordvest gjennom det som nå er statene Kansas, Nebraska, Wyoming og Idaho til Oregon. Ruten ble først brukt av pelsjegere og handelsmenn mellom 1811 og 1840, og var mulig å forsere med hest og kjerre. Den ble svært viktig for migranter/nybyggere, da det var den beste veien over Rocky Mountains til de rike landområdene vestafor fjellkjeden.
Mellom 1841 og 1869 ble leden benyttet av de fleste reisende til nordlige deler av den amerikanske stillehavskysten, men i og med åpningen av den første transamerikanske jernbamelinjen til den amerikanske vestkysten i 1869, som raskt skulle uppleres med flere andre, opphørte bruken av leden.


== Se også ==
Det ville vesten
Manifest Destiny


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
US Department of the Interior - Bureau of Land Management: Basic Facts About the Oregon Trail Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine. Besøkt 8. mars 2015
The Oregon Trail, ressursside tilknyttet dokumentarfilmen The Oregon Trail Besøkt 8. mars 2015
Konfliktåret 1506

Konfliktåret 1506 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1506.


== Pågående konflikter ==
Unionskrigen
Svante Nilsson Stures krig mot Danmark (1504–1512)
 Sverige på den ene siden
 Danmark på den andre siden


== Hendelse ==


== Referanser ==
Konfliktåret 1507

Konfliktåret 1507 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1507.


== Pågående konflikter ==
Unionskrigen
Svante Nilsson Stures krig mot Danmark (1504–1512)
 Sverige på den ene siden
 Danmark på den andre siden


== Hendelse ==


== Referanser ==
Konfliktåret 1511

Konfliktåret 1511 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1511.


== Pågående konflikter ==
Unionskrigen
Svante Nilsson Stures krig mot Danmark (1504–1512)
 Sverige på den ene siden
 Danmark på den andre siden


== Hendelse ==


== Referanser ==
Kraftledning

En kraftledning er en elektrisk leder som brukes til å overføre elektrisk energi. Navnet kraftlinje brukes gjerne på overføringslinjer som overfører energi over lange distanser ved høye spenninger, typisk fra 110 kV til 500 kV, men også høyere spenninger brukes noen steder. Dette systemet med kraftledninger utgjør sentralnettet, som overfører energi både på tvers av Norge, men også på tvers av grenser til naboland. I Norge eies og opereres disse høyspentlinjene av Statnett. 


== Historie ==
Verdens første kommersielle kraftoverføring over lengre avstand var i 1893 mellom Hällsjöns kraftstation (Smedjebacken kommune) og Grängesbergs gruver (Grängesberg), en strekning på 15 kilometer. Vannkraften kom fra Vasselsjön og ble overført med vekselstrøm.


== Oppbygging ==
Kraftledninger må være bygget av et materiale som har god elektrisk ledningsevne for å kunne overføre nok effekt med tilfredsstillende lave tap. For å oppnå dette benyttes det flere forskjellige måter å bygge ledningen på. Som oftest inngår aluminium, på grunn av sin gode ledningsevne, tilgjengelighet og lave vekt. Lav vekt er et viktig poeng ettersom det ofte kan være langt mellom mastene som holder ledningen, for eksempel når ledningen spennes over en fjord. Normalt er det flere tynne aluminiumledere som er tvinnet om en kjerne av et strukturelt sterkt materiale, for eksempel stål eller karbon. Ved å tvinne ledningene på denne måten oppnår man også en mer fleksibel ledning enn om man bare hadde hatt ett stykke metall. 


== Linjetap ==
Målet er å få overført nok energi til å møte behovene over alt samtidig som man sørger for at linjetapene holder seg lave. Tapene forekommer ved at energi i form av varme dissiperes langs linjen, slik at mindre energi enn det som ble sendt faktisk kommer frem. Tap på linjen forekommer som følge av linjens resistans, og er gitt av formelen Ptap  = RI2. R er resistans på hele linjen, og I er strømmen som føres langs linjen. Ettersom effekten som overføres er produktet av strøm og spenning, vil vi ved å øke spenningen få en lavere strøm (I), og dermed også lavere tap. Dette er grunnen til at høyspenning benyttes for å overføre energi over lange avstander. 	 


== Bilder ==

		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) High-voltage power lines – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Konfliktåret 1515

Konfliktåret 1515 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1515.


== Pågående konflikter ==
Den Hellige Ligaens krig (1508–1516)


== Hendelser ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Referanser ==
Konfliktåret 1516

Konfliktåret 1516 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1516.


== Pågående konflikter ==
Den Hellige Ligaens krig (1508–1516)


== Hendelser ==
24. august – Slaget ved Marj Dabiq ble utkjempet i nærheten av Aleppo og stod mellom Det osmanske rike under sultan Selim I på den ene side, og mamlukkene under sultanen for burdsjitterdynastiet, Al-Asjraf Qansuh al-Ghuri. på den annen. Slaget ble en osmansk seier ettersom sultan al-Ghuri falt.
Bernhard Berglund

Bernhard Emanuel Berglund (1891–1944) var en svensk lærer og kantor. 
Berglund tok lærer- og organistutdanning i Härnösand  og ble uteksaminert i 1912. Fra 1913 til sin død var han folkeskolelærer og  kantor i Selånger.
Berglund har blant annet skrevet melodien til den svenske salmen «En dunkel örtagård jag vet». Den norske teksten er oversatt av Emil Liedgren og heter «Eg veit ein hage full av fred».
Konfliktåret 1618

Konfliktåret 1618 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1618.


== Pågående konflikter ==
Den polsk-russiske krig (1605–1618)
Mandsjuinvasjonen av Kina (1618-1683)
Qing-dynastiet, Mongolene, Kongedømmet Joseon på den ene siden
Ming-dynastiet, Allierte jursjen-klaner, Kongedømmet Joseon, Mongolene. Nánmíng, Dōngníng, Zhou-dynastiet, (Shun-dynastiet) på den andre siden
Tredveårskrigen (1618-1648)
Protestantiske stater og allierte, Sverige, Frankrike, Böhmen, Danmark-Norge (1625–1629), Sachsen, Nederlandene, Kurpfalz, Braunschweig-Lüneburg, England, Skottland, Brandenburg-Preussen, Transilvania, Ungarske anti-habsburgske opprørere, Saporog-kosakker, Det osmanske riket på den ene siden
Romersk-katolske stater og allierte, Det tysk-romerske riket, Den katolske ligaen, Østerrike, Bayern, Spania og områdene deres, Danmark-Norge (1643–1645) på den andre siden


== Hendelser ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Valentin Triller

Valentin Triller (1493 – ca. 1579) var en tysk sogneprest, salmedikter og komponist av salmemelodier.
Triller var prest i schlesiske Oberpantenau, i dag Ratajno ved Niemcza i Polen. Han gav ut Schlesisch Singebüchlein (Breslau 1555) med både egne tekster og middelaldertekster.


== Referanser ==


== Kilder ==
(de) Johannes Zahn: «Triller, Valentin». I Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Bind 38, Duncker & Humblot, Leipzig 1894, s. 615–618.


== Eksterne lenker ==
(en) Valentin Triller på MusicBrainz 
Publikasjoner av og om Valentin Triller i VD 16
Martin Løwstrøm Nyenget

Martin Løwstrøm Nyenget (født 1. april 1992) er en norsk langrennsløper som representerer Lillehammer Skiklub.
Han tok sin videregående utdanning ved Norges Toppidrettsgymnas på Lillehammer.
Han vant Skandinavisk Cup sammenlagt sesongen 2015/16 og sesongen 2017/18.Han tok sin første seier i verdenscupen da han vant i femmila i Holmenkollen 6. mars 2022.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Martin Løwstrøm Nyenget – FIS (langrenn)
Munkerudkleiva (Oslo)

Munkerudkleiva (1–31, 2–24) er en vei på Munkerud i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Brattvollveien til Nordstrandveien.
Navnet ble vedtatt i 1928 og viser til Munkerud gård.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Munkerudkleiva». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 370. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Munkerudstubben (Oslo)

Munkerudstubben (1–7, 2–38) er en vei på Munkerud i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Munkerudveien.
Navnet ble vedtatt i 2002 og viser til Munkerud gård.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Munkerudstubben». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 370. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.