Dakota Access Pipeline

Dakota Access Pipeline (DAPL), eller Bakken Pipeline, er en underjordisk oljerørledning som går fra Nord-Dakota, via Sør-Dakota og Iowa, til det sørlige Illinois i USA. Rørledningen har samlet lengde på 1 825 kilometer og transporterer råolje fra Bakken oljefelt til oljetanker ved Patoka.
Rørledningen er kontroversiell med tanke på hvilken nytteverdi den har, de potensielle miljøødeleggelsene prosjektet førte til og med hensyn til hvilken påvirkning den har på klimaendringer. I Nord-Dakota vakte protester mot prosjektet, som pågikk fra april 2016, vekket internasjonal oppmerksomhet.


== Rørledningen ==

Rørledningen går fra Bakken-formasjonen i den nordvestlige delen av Nord-Dakota, med start i byen Stanley. Fra Stanley går den i en sørøstlig retning gjennom 50 fylker frem til endepunktet i en oljetankterminal utenfor byen Patoka i Illinois. I Nord-Dakota krysser rørledningen elven Missouri sør for Williston og nord for Cannon Ball. Deretter krysses den østlige delen av Sør-Dakota, hele Iowa frem til de sentrale delene av det sørlige Illinos. Ved endepunket knyttes Dakota Access Pipeline til oljerørledninger som går videre til Gulfkysten hvor oljen blir videre lagret,  raffinert og enten eksportert eller transportert med jernbane til USAs østkyst.
Rørledningen har en diameter på 305–762 millimeter og skal ha en daglig kapasitet på 470 000 fat olje, noe som tilsvarer halvparten av den daglige produksjonen i Bakken-feltet per 2016. Prosjektet hadde en beregnet kostnad på 3,7 milliarder amerikanske dollar og ble ferdigstilt i 2017.


== Bekymringer ==

Landeiere, bønder, urfolk og miljøvernere har ulike bekymringer angående Dakota Access Pipeline. En eventuelt ødelagt rørledning som lekker olje kan påvirke dyrelivet, luft- og vannkvaliteten og jordbruket. Sioux-folket i Standing Rock-reservatet i Nord-Dakota betegner eventuelle lekkasjer fra rørledningen som en trussel mot folkets kultur, levebrød og deres drikkevannskilde, elven Missouri.Standing Rock-indianerne har saksøkt U.S. Army Corps of Engineers for brudd mot lover som skal gi vern til historiske og viktige arkeologiske lokaliteter. Ifølge sioux-folket har utbyggerne ignorert påvirkningen oljeledningen vil få for hellige steder og landområder som er viktige i deres kultur. En meskwaki-stamme nær Tama i Iowa er bekymret for at rørledningen vil true miljøet og urfolkets gravsteder, da den krysser deres forfedres landområder.Bøndene har bekymringer rundt påvirkningene fra de forstyrrelsene av jorden som grave- og konstruksjonsarbeidet gir, jordkvaliteten, teglleggingen og jorderosjon. Bøndene bekymrer seg også for at en eventuell oljelekkasje fra rørledningene kan føre til en miljøkatastrofe.


== Protester ==

Med bakgrunn i at rørledningens planlagte trasé er ment å skulle krysse under elvene Missouri og Mississippi og under deler av Oahe-sjøen i indianerreservatet Standing Rock, startet grasrotbevegelsen «Dakota Access Pipeline protests» opp i april 2016 som en reaksjon på den planlagte utbyggingen. 
Ved samløpet til elvene Cannonball og Missouri etablerte en sioux-indianer fra Standing Rock-reservatet Sacred Rock-leiren for bevaring av kulturen og som en spirituell motstand mot rørledningen. I løpet av sommeren vokste leiren med flere tusen mennesker. I september var der medlemmer fra mer enn tre hundre anerkjente stammefolk fordelt på tre leire, noe som utgjorde den største sammenkomsen av stammefolk på hundre år. I oktober ble «Winter Camp» etablert.27. oktober gikk bevæpnet politi og Nasjonalgarden inn for å fjerne en leir og stanse blokkeringer langs Highway 1806. Over 140 aksjonister ble arrestert.I juli sprang «ReZpect Our Water», en gruppe innfødte ungdommer, fra Standing Rock-reservatet til Washington D.C. for å fremme oppmerksomheten mot det de anså som en trussel for mennesker som benyttet Missouri og Mississippi som drikkevannskilde. Ungdommene samlet inn rundt 140 000 underskrifer mot rørledningen.14. november 2016 ble ferdigstillelsen av rørledningen utsatt fordi U.S. Army Corps of Engineers har bedt om ytterligere diskusjon og analyse av prosjektet.


=== Reaksjoner i Norge ===
I Norge ble det i månedskiftet oktober–november 2016 satt i gang et underskriftsopprop mot Den norske Banks engasjement i prosjektet. Banken har gitt ut lån på rundt 2,8 milliarder kroner til selskaper som er involvert i utbyggingen av Dakota Access Pipeline. Ifølge NRK har også et ukjent antall kunder avsluttet sitt kundeforhold med banken som følge av dette.


== Referanser ==