jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Plystretanagarer

Plystretanagarer (Calyptophilus) er eneste slekt i den monotypiske plystretanagarfamilien (Calyptophilidae) og inkluderer kun to arter. Begge er endemiske for øya Hispaniola i Karibia.


== Taksonomi ==
Slekten ble tidligere inkludert i tanagarfamilien (Thraupidae), men en større revidering av den familien førte til at at slekten ble plassert i sin egen familie.


== Inndeling ==
Inndelingen følger Jarvis et al. (2014), med utfyllende nyere informasjon fra HBW Alive. Norske navn på gruppene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017). Navn i parentes er uoffisielle midlertidige beskrivelser, som endres når nye offisielle navn foreligger.

Passeriformes, spurvefugler
Passeri, sangfugler
Passerida
Passeroidea
Promeropidae, sukkerfuglfamilien
Modulatricidae, prikkstrupefamilien
Dicaeidae, blomsterfuglfamilien
Nectariniidae, solfuglfamilien
Irenidae, alvefuglfamilien
Chloropseidae, bladfuglfamilien
Peucedramidae, kløfthaleparulafamilien
Prunellidae, jernspurvfamilien
Urocynchramidae, vierfinkfamilien
Ploceidae, veverfamilien
Viduidae, enkefamilien
Estrildidae, astrildefamilien
Passeridae, spurvefamilien
Motacillidae, erlefamilien
Fringillidae, finkefamilien
Calcariidae, lappspurvfamilien
Rhodinocichlidae, rosentanagarfamilien
Emberizidae, buskspurvfamilien
Passerellidae, amerikaspurvfamilien
Zeledoniidae, smettparulafamilien
Teretistridae, (kubasangerfamilien)
Icteridae, trupialfamilien
Parulidae, parulafamilien
Phaenicophilidae, hispaniolatanagarfamilien
Spindalidae, (spindalisfamilien)
Nesospingidae, puertoricotanagarfamilien
Calyptophilidae, (plystretanagarfamilien)
Calyptophilus, plystretanagarer
C. tertius, vestplystretanagar
C. frugivorus, østplystretanagar
Mitrospingidae, olivenkronefamilien
Cardinalidae, kardinalfamilien
Thraupidae, tanagarfamilien


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) plystretanagarer i Global Biodiversity Information Facility 
(no) plystretanagarer hos Artsdatabanken 
(en) plystretanagarer hos ITIS 
(en) plystretanagarer hos NCBI 
(en) Kategori:Calyptophilus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Calyptophilus – detaljert informasjon på Wikispecies
Mitrospingus

Mitrospingus (olivenkroneslekten) er en slekt i olivenkronefamilien (Mitrospingidae), som består av tre slekter. Slekten inkluderer to arter med med to taxa i hver.


== Arter ==
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:

Olivenkronetanagar, Mitrospingus cassinii
Tepuitanagar, Mitrospingus oleagineus


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mitrospingus i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Mitrospingus hos Artsdatabanken 
(en) Mitrospingus hos ITIS 
(en) Mitrospingus hos NCBI 
(en) Kategori:Mitrospingus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Mitrospingus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Ornitologisk Forening: Mitrospingus. Besøkt 2013-10-17.
IBC - The Internet Bird Collection: Mitrospingus. Besøkt 2013-10-17.
birdforum.net: Mitrospingus. Besøkt 2013-10-17.
ftp.funet.fi: Mitrospingus. Besøkt 2013-10-17.
Saltator

Saltator er en slekt i tanagarfamilien (Thraupidae) og sorterer i underfamilien Saltatorinae, som er monotypisk og trolig søstergruppen til Emberizoidinae, mens kladen  tidligere ble regnet som søster til alle andre grupper i Thraupidae. Slekten inkluderer 18 arter.Chacospurv (S. multicolor) er basal i slekten. Den ble tidligere regnet til slekten Saltatricula.


== Inndeling ==
Inndelingen følger HBW Alive og er revidert i henhold til Hilty & Bonan (2018). Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017). Alle navn og beskrivelser i parentes er uoffisielle og midlertidige, i påvente av offisielle norske navn på arter eller grupper.

Passeriformes, spurvefugler
Passeri, sangfugler
Passerida
Passeroidea
Thraupidae, tanagarfamilien
Saltatorinae (monotypisk, 18 arter)
Saltator (18 arter)
S. multicolor, chacospurv
S. atricollis, svartstrupesaltator
S. orenocensis, orinocosaltator
S. similis, grønnvingesaltator
S. grandis, (kjempesaltator)
S. olivascens, (karibsaltator)
S. coerulescens, gråsaltator
S. striatipectus, krattsaltator
S. albicollis, antillsaltator
S. maximus, brunstrupesaltator
S. atripennis, svartvingesaltator
S. atriceps, storsaltator
S. nigriceps, hettesaltator
S. fuliginosus, sotsaltator
S. grossus, skifersaltator
S. cinctus, bambussaltator
S. maxillosus, tykknebbsaltator
S. aurantiirostris, oransjenebbsaltator


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Saltator i Encyclopedia of Life 
(en) Saltator i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Saltator hos Artsdatabanken 
(en) Saltator hos ITIS 
(en) Saltator hos NCBI 
(en) Kategori:Saltator – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Saltator – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Ornitologisk Forening: Saltator. Besøkt 2013-10-17.
IBC - The Internet Bird Collection: Saltator. Besøkt 2013-10-17.
birdforum.net: Saltator. Besøkt 2013-10-17.
Filosofiåret 1390

Filosofiåret 1390 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1390.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==
8. juli – Albert av Sachsen (Albertus de Saxonia, Albert von Helmstedt, Albertutius, Albert von Ricmestorp, Albertus parvus, Alberto di Sassonia), tysk filosof, logiker og katolsk biskop (født ca. 1316)


== Dødsfall ==
Filosofiåret 1250

Filosofiåret 1250 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1250.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==
ca. 1250 – Pietro d'Abano, italiensk filosof, astrolog og professor i medisin (død ca. 1316)
ca. 1250/1255 – Niceforo Cumno, bysantinsk filosof, politiker og teolog (død. 1327)


== Dødsfall ==
etter 1240 – Boncompagno da Signa (Boncompagnus eller Boncompagni), italiensk lærd, grammatiker, historiker og filosof (født ca. 1165/1175)


== Referanser ==
Filosofiåret 1447

Filosofiåret 1447 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1447.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
4. februar – Ludovico Lazzarelli, italiensk poet og filosof (død 1500)
Johan Christian Falkenberg

Johan Christian Falkenberg (født 8. august 1901 i Christiania, død 12. juli 1963) var en norsk maskiningeniør.
Han er mest kjent som fekter, vant flere norske mesterskap og deltok i tre OL.


== Virke ==
Han studerte til ingeniør ved Massachusetts Institute of Technology 1920–1921 og Technische Universität Dresden 1921–1924, der han tok diplomeksamen ved maskinlinjen.Han fikk en stilling ved Commercial Truck Co. i Philadelphia i 1926. De laget elektriske lastebiler. Så fulgte ett år ved De la Vergne Machine Co. i New York City i 1927. De laget frysemaskiner.Etter å ha arbeidet for Norsk Hydro i Oslo og Rjukan 1928–1929, reiste han til Krebs & Co. i Paris og arbeidet der årene 1929–1932. De laget maskindeler for biler og tyngre kjøretøy.Fra 1932 drev han eget firma i Oslo som utviklet anlegg for å rense vann, tørke tre og for å lage teglstein.


== Krig ==
Han var i ledelsen for Hjemmestyrkenes Sentralledelse fra 1943 og fikk Deltagermedaljen.


== Familie ==
Han var sønn av handelsmann Svennich Anton Falkenberg (1865–1938) og Ingeborg Elise Andersen (1872–1945).  I 1929 ble han gift med Elin Marie Wiborg (1899–1991).


== Fekting ==
Han representerte Oslo Fekteklub og var med i styre og stell for Norges Fekteforbund. 


=== OL-deltakelser ===
en av fire norske (se Norge under Sommer-OL 1924) både individuelt og lag i fekting under Sommer-OL 1924.
en av fem norske (se Norge under Sommer-OL 1928) både individuelt og lag i fekting under Sommer-OL 1928.
en av fem norske (se Norge under Sommer-OL 1936) både individuelt og lag i fekting under Sommer-OL 1936.


=== Norgesmesterskap ===
NM i florett:  1923, 1933, 1934, 1945 og 1949
NM i kårde:  1935


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Johan Christian Falkenberg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Johan Christian Falkenberg – Olympedia 
(en) Johan Christian Falkenberg – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert)
Asia (kvinnenavn)

Asia er et italiensk, engelsk, russisk og polsk kvinnenavn.


== Etymologi ==
Asia er et nyere engelsk og italiensk kvinnenavn dannet av navnet på kontinentet Asia. Kontinentet kan ha fått navn etter akkadiske asu, «øst».
Asia eller Asya er en russisk kjæleform av Anastasia, som har opprinnelse i det greske mannsnavnet Anastasios (Αναστασιος), som betyr «gjenoppstandelse», av anastasis (αναστασις), som består av ordleddene ana (ανα), «opp», og stasis (στασις), «stående».
Asia eller Assia er også en variant av arabiske Aisha (arabisk عائشة) som betyr «levende».
Asia er også et polsk kjælenavn for Joanna, som er den den polske formen av latinske Iohanna. Dette navnet var igjen avledet av greske Ioanna (Ιωαννα), den feminine formen av Ioannes (Ιωαννης), som igjen var avledet av hebraiske Yochanan (יוֹחָנָן), «Jahve er nådig».


== Utbredelse ==
Tabellen nedenfor gir en detaljert oversikt over populariteten til kvinnenavnet Asia og varianter av dette i noen av de landene hvor statistikk er tilgjengelig.


== Kjente personer med navnet ==
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.

Asia Carrera (f. 1973), amerikansk tidligere pornoskuespiller
Asia Argento (f. 1975), italiensk skuespiller
Asia Cruise (f. 1990), amerikansk R&B-sanger


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Behind the Name: Asia
(en) Think Baby Names: Asia
Tverrpolitisk organisasjon

En tverrpolitisk organisasjon er en politisk organisasjon som jobber for en bestemt sak av politisk natur, men som er uavhengig av politiske partier eller bestemte politiske ideologier eller retninger. Ofte vil en del av medlemsmassen i en tverrpolitisk organisasjon ha en partipolitisk bakgrunn, mens andre ikke er involvert i partipolitikk. Mange tverrpolitiske organisasjoner jobber for politiske saker som har oppslutning i mange politiske partier; på denne måten fungerer tverrpolitiske organisasjoner ofte som møtesteder for personer med forskjellig partipolitisk bakgrunn. For eksempel er Europabevegelsen og Nei til EU begge klart politiske organisasjoner som tiltrekker seg medlemmer fra mange partier, og til dels fra de samme partiene (f.eks. Arbeiderpartiet).
Ofte brukes betegnelsen partipolitisk uavhengig organisasjon om organisasjoner med et politisk virkefelt, men uten formelle bånd til et parti.  Partipolitisk uavhengige organisasjoner kan likevel støtte bestemte politiske retninger og stå ideologisk nær bestemte partier. De kan dermed skille seg fra tverrpolitiske organisasjoner, som gjerne er mer bredt representative for det politiske spekteret og også uten uformelle og ideologiske bånd til bestemte partier. Alle tverrpolitiske organisasjoner er partipolitisk uavhengige, men ikke alle partipolitisk uavhengige organisasjoner er også tverrpolitiske.


== Norske tverrpolitiske organisasjoner ==
Saksfokuserte organisasjoner (ikke-partier)Noen eksempler på norske saksfokuserte tverrpolitiske organisasjoner som ikke er partier er:

Europabevegelsen
Nei til EU
Norsk KvinnesaksforeningValglisterSpesielt i lokalpolitikken finnes det også politiske valglister som har en tverrpolitisk profil, i den forstand at de ikke knytter seg opp mot etablerte ideologier eller fløyer i politikken, men ofte fokuserer på lokale saker, f.eks. Karmøylista.
Frigjøringstid

Frigjøringstid er i norsk rett et begrep for tidspunktet debitor har rett til å innfri en forpliktelse overfor kreditor. Dette tidspunktet er senest på tidspunktet for oppfyllelsestiden, men ofte tidligere.
Hovedprinsippet for frigjøringstid er at debitor kan oppfylle når han vil, hvis ikke annet er avtalt. En for tidlig oppfyllelse endrer ikke den annen parts oppfyllelsestid ved gjensidig bebyrdende avtaler.
Kreditor kan i utgangspunktet ikke nekte oppfyllelse før oppfyllelsestiden hvis ikke dette medfører en vesentlig ulempe. Nekter kreditor å ta imot ytelsen i frigjøringstiden oppstår kreditormora for kreditor.


== Se også ==
Forfallstid
Oppfyllelsestid


== Referanser ==
Kreditormora

Kreditormora er et juridisk koblingsord som viser til en rekke vilkår for og rettsvirkninger ved kreditors unnlatelse av å medvirke til at debitor får oppfylt en kontrakt.
Kreditormora inntreffer når kreditor ikke oppfyller sine medvirkningsplikter overfor debitor og dette fører til forsinkelser. Dette fører blant annet til at debitor ikke lenger er pliktet å yte, men istedenfor får omsorgsplikt for kreditors interesser. Debitor kommer heller ikke i mislighold så lenge kreditor er i kreditormora. For kreditor kan kreditormora føre til at kreditor kommer i kontraktsbrudd, og at debitor derved kan gjøre visse misligholdsbeføyelser gjeldende overfor kreditor.
For at kreditormora skal kunne inntreffe må debitors frigjøringstid være kommet og ytelsen må være i en slik stand at kreditor ikke har avvisningsrett. Avvisningsrett er i enterprise-forhold (som er regulert av NS 8405) betinget av «slike mangler at disse eller utbedringen av dem vil hindre den forutsatte bruk av kontraktsarbeidet» - altså funksjonsdyktigheten til ytelsen, uavhengig av om mangelen gir rett til heving eller ikke, tilsier at kreditor skal ha en slik rett til å avvise. En lignende standard må antas å gjelde for andre kontraktstyper: spørsmålet blir om kjøper har rimelig grunn til å avvise ytelsen.
Kreditormora inntreffer så lenge kreditor ikke oppfyller sine forpliktelser, uavhengig av om det er på grunn av forhold utenfor kreditors kontroll eller ikke. Denne forskjellen kan likevel ha noe å si i forhold til virkninger kreditormora får. Hvis kreditor er hindret fra å oppfylle på grunn av forhold utenfor sin kontroll vil debitor ikke komme i mislighold, men det er ikke sikkert at debitor kan gjøre gjeldende misligholdsbeføyelser overfor kreditor.


== Debitors plikter ved kreditormora ==


=== Debitors ytelsesplikt ===
Ved kreditormora blir debitors plikt til å yte suspendert uten å opphøre. Det vil si at debitor ikke trenger å oppfylle sin del av kontrakten så lenge kreditor er i kreditormora, men så fort kreditor igjen er i stand til å medvirke til kontraktens oppfyllelse vil debitor være forpliktet til å yte igjen. Ved for eksempel leieforhold vil ikke debitor være pliktet å betale noe vederlag for den ekstratiden han må sitte med leieobjektet.
Ved strengt tidsbundne ytelser vil ikke debitor være pliktet å yte sin ytelse når kreditor ikke lenger er i kreditormora. For eksempel vil ikke et hotell (debitor) være pliktet til å yte et hotellrom på en annen dato enn den først avtalte selv om hotellgjesten (kreditor) ikke møter opp.
Risiko for tilfeldig skade på ting vil også gå over på kreditor når kreditormora inntreffer.


=== Debitors omsorgs- og bistandsplikt ===
Det oppstår omsorgs- og bistandsplikt for debitor ved kreditormora, som vil tilsi at debitor innenfor rimelighetens grenser skal ivareta kreditors interesser under kreditormora, for eksempel ved at debitor må oppbevare tingen som skulle blitt levert på en forsvarlig måte (dra omsorg for tingen).
Filosofiåret 1441

Filosofiåret 1441 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1441.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==
9. februar – Ali-Shir Nava'i, også kjent som "Mir Alisher Navoï", filosof og persisk-usbekisk poet, maler, politiker, mystiker og språkforsker i den timuridiske renessansen (død 1501)


== Dødsfall ==
Erik Dons

Erik Dons (født 2. april 1915 i Horten, død 29. januar 2002) var en norsk diplomat og jurist.
Han var sønn av flypionér Hans Fleischer Dons (1882–1940) og Hilda Marie Høyer (1895–1979). Etter examen artium på latinlinjen 1934 og cand.jur. 1939 ble han sekretær i Utenriksdepartementet i 1940, forfremmet til byråsjef i 1949.
I 1951 giftet han seg med Cecilie Margrethe Jensen (født 1925). Han var ambassaderåd (nestsjef) ved Norges delegasjon til FN 1952–1956, sendemann til Bangkok, Djakarta og Manila 1956–1959, ambassadør ved Norges ambassade i Beijing 1959–1964 og ved Norges ambassade i Lisboa 1964–1967. Fra 1967 var han spesialrådgiver i UD, blant annet med i delegasjonene som forhandlet om norsk medlemskap i den planlagte nordiske tollunionen NORDØK (skrinlagt 1970) og Det europeiske fellesskap (EF), samt var med på traktatkonferanser og møter i Europarådet og Konferansen for sikkerhet og samarbeid i Europa (KSSE). Fra 1976 til 1981 var han ambassadør ved Norges ambassade i Øst-Berlin i Øst-Tyskland (DDR). Etter dette var han blant annet formann i den norsk-sovjetiske grensekommisjon for revisjon av landegrensene med Sovjetunionen. Han fikk to St. Olavs Orden, en i 1958 og en i 1978 (kommandør).


== Utgivelser ==
Norsk Statsborerrett (1947)
FN i arbeid (1949)


== Referanser ==
Marianne Stedje Øren

Marianne Stedje Øren (født 4. april 1986 i Øvre Årdal) er en norsk håndballspiller som sist spilte for Jotun i 2. divisjon.
Øren har tidligere spilt i 1. divisjon for Jotun. Sesongen 2013/2014 er Øren sin ellevte på seniornivå i klubben. I 2008, 2010 og 2013 ble hun kåret til årets Jotun spiller av lokalavisen Sogn Avis. Sesongen 2012/2013 scoret hun 135 mål og ble med det klubbens toppscorer i 2. divisjon.
Utenom håndballen jobber hun ved Norsun på Årdalstangen.


== Eksterne lenker ==
Spillerstall for Jotun Kvinner Senior 
Marianne Stedje Øren er kåra til årets Jotun-spelar for tredje gong.
Topscore 2. divisjon kvinner avd. 4 Sesongen 2012/2013.
Haakon Sandvold

Haakon Sandvold (født 1. desember 1921 i Bergen, død 24. juli 2010) var generaldirektør i Årdal og Sunndal Verk. Sammen med generaldirektør i Norsk Hydro, Torvild Aakvaag, var han toneangivende i fusjonsprosessen som førte til at Hydro Aluminium ble opprettet i 1986. 
Sandvold ble uteksaminert som sivilingeniør fra Norges tekniske høgskole i 1948. Han arbeidet senere ved Christian Michelsens Institutt, Norsk Hydro og Årdal og Sunndal Verk. Han var en av de sentrale drivkreftene i norsk automasjonsforskning, og ledet Servoteknisk utvalg i Norges Teknisk-Naturvitenskapelige Forskningsråd i en årrekke. Sandvold var president i Tysk-Norsk handelskammer, og var involvert i planleggingen av den første internajsonale miljøkonferansen i Rio i 1992.Sandvold har mottatt en rekke æresbevisninger, blant annet St. Olavs Orden der han ble utnevnt til ridder av 1. klasse i 1987, og Forbundsrepublikken Tysklands fortjenstorden, som han mottok i 1986.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Haakon Sandvolds private arkivfinnes ved NTNU Universitetsbiblioteket
David Gregory

David Gregory (født 3. juni 1659 i Aberdeen, Skottland, død 10. oktober 1708 i Maidenhead, England) var en skotsk astronom. Mellom 1671 og 1675 studerte han ved Marischal College, del av University of Aberdeen. 
I 1683 ble han utnevnt til professor i matematikk ved University of Edinburgh. Der underviste han i optikk, geometri, mekanikk og hydrostatikk. Hans notater om geometri dannet basis for Colin Maclaurins Treatise of Practical Geometry (1745). Selv publisere Gregory Exercitatio geometria de dimensione curvarum i 1684. I 1691 ble han utnevnt til professor i astronomi ved University of Oxford. I 1695 publiserte han verket Catoptricae et dioptricae sphericae elementa om optikk, og i 1702 Astronomiae physicae et geometricae elementa om teoriene til Sir Isaac Newton.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
David Gregory, School of Mathematics and Statistics,  University of St Andrews, Scotland
Filosofiåret 1884

Filosofiåret 1884 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1884.


== Hendelser ==


== Publiseringer ==

Utgivelse av Slik talte Zarathustra (tysk: Also Sprach Zarathustra, 1883–1885) med undertittelen «en bok for alle og ingen», av den tyske filosofen Friedrich Nietzsche.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==

		
		


== Se også ==
Filosofi på 1800-tallet


== Referanser ==
Ole Mathis Hetta

Ole Mathis Hetta (født 8. desember 1946 i Kautokeino, død 8. juni 2017 i Stavanger) var en norsk samisk lege, samfunnsmedisiner og politiker bosatt i Stavanger. Han var medlem av Norske Samers Riksforbund og stilte som kandidat til sametingsvalg i Sør-Norge i 2013.
Han arbeidet i mange år med samfunnsmedisinske spørsmål, i stillinger som distrikslege, kommuneoverlege, kvalitetsrådgiver og fylkeslege. I sin karriere har Hetta arbeidet spesielt for at helsetjenestene må tilpasses samisk språk og kultur.
Hetta var fra 1978 til 1986 gjennom Kirkens Nødhjelp involvert i flere helseprosjekter i Sør-Sudan og Tanzania. Senere ble han seniorrådgiver i samisk samfunnsmedisin i Helsedirektoratet. I 2014 ble han pensjonist. Samme år ble han valgt til leder for Samisk legeforening. Han tok også initiativet til opprettelsen av en samisk helsepark.


== Bakgrunn ==
Ole Mathis Hetta var utdannet lege fra Universitetet i Bergen og samfunnsmedisin fra University of California, Berkeley. Han arbeidet som distriktslege i Karasjok og var fylkeslege i Rogaland fra 2002 til 2007.


== Æresbevisninger og utmerkelser ==
Hetta mottok i 2013 Karl Evangs pris for sitt arbeid for den samiske pasienten.
I 2016 ble han utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden for sin pionerinnsats for urfolks rettigheter og helse.


== Referanser ==


== Kilder ==
Helsetilsynet
Erik Christian Selmer

Erik Christian Selmer (født 1. april 1931 i Tromsø) er en tidligere norsk diplomat.
Etter å ha studert økonomi ved Universitetet i Köln 1956 var han stipendiat i Norges Eksportråd og utsending til Bonn 1958–1961. Han tok utenriksdepartementets aspirantkurs 1962 og arbeidet blant annet ved Norges delegasjon til FN og andre internasjonale organisasjoner i Genève og ved NATO-delegasjonen i Brussel, hvor han ble ambassaderåd 1972 og ministerråd 1974. Fra 1975 var han ministerråd ved Norges delegasjon til FN og andre internasjonale organisasjoner i Genève. I 1979 ble han underdirektør i Utenriksdepartementet og ekspedisjonssjef fra  1981. Han var departementsråd i Handelsdepartementet 1982-1986.
Han var ambassadør til Øst-Tyskland (DDR) 1986–1989, stasjonert ved den norske ambassaden i Øst-Berlin. Han var deretter ambassadør til Det europeiske frihandelsforbund (EFTA) og Garantiavtalen for toll og handel (GATT) i Genève 1989–1994 og deretter ambassadør  til Østerrike 1994–1998 med Ljubljana som sideakkreditering fra 1996.
Erik Christian Selmer er kommandør av St. Olavs Orden.


== Referanser ==
Fjøsanger stasjon

Fjøsanger stasjon ble opprettet 1883 som Fjøsanger stoppested på Vossebanen på Fjøsanger i Fana, 1888 ble den oppgradert til stasjon. Stasjonen lå langs strekningen Minde – Midttun, som ble revet etter at Ulrikstunnelen hadde blitt tatt i bruk i 1964.


== Eksterne lenker ==
(no) Fjøsanger stasjon i Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase
(no) Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase: Vossebanen
Hop stasjon

Hop stasjon ble opprettet 1883 som Hop holdeplass på Vossebanen i Hop i Fana, nå Bergen. 1885 ble den oppgradert til stoppested, og 1930 til stasjon. Stasjonen lå langs strekningen Minde – Midttun, som ble revet etter at Ulrikstunnelen hadde blitt tatt i bruk 1964.
Den første stasjonsbygningen var tegnet av Balthazar Lange, denne ble flyttet til Ål i Hallingdal 1913. En ny bygning  tegnet av Erlend Tryti ble oppført samme år. Etter at stasjonen hadde blitt nedlagt ble bygningen benyttet som postkontor og av kunstgalleriet Galleri Stasjonen. Hordaland Vegkontor overtok bygningen 1979, den er fremdeles intakt og står i Troldhaugveien.

		


== Kilder ==
Gunnar Hagen Hartvedt (2003). Bergen Byleksikon (4 utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 82-573-1036-0. 


== Eksterne lenker ==
(no) Hop stasjon i Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase
(no) Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase: Vossebanen