jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Mikhail Gortsjakov

Mikhail Dmitrijevitsj Gortsjakov (russisk: Михаил Дмитриевич Горчаков; født 20. januar [g.s. 8. februar] 1792, død 18. mai [g.s. 30. mai] 1861 i Warszawa) var en russisk fyrste og general. Han var bror til Pjotr Gortsjakov.
Han døde i Warszawa. Levningene ble etter hans eget ønske ført til Sevastopol og ble begravet der.


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1463

Vitenskapsåret 1463 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1463.


== Hendelser ==
Universitetet i Bourges ble opprettet ved kongelig forordning.


== Fødsler ==
24. februar − Giovanni Pico della Mirandola, italiensk naturhistoriker (død 1494)
20. oktober – Alessandro Achillini, italiensk lege, anatom og filosof (død 1512)
Johannes Engel, tysk lege, astronom og universitetsprofessor (død 1512)


== Dødsfall ==
Dyretolk

En dyretolk er en person som hevder å kunne kommunisere med dyr telepatisk. Mange dyretolker hevder også å kunne kommunisere med dyr over avstand, og noen også med døde dyr på samme måte som et såkalt medium hevder å kunne kommunisere med døde mennesker. Dyretolker kobles ofte inn i søk etter savnede dyr.Dyretolker skiller seg fra personer som f.eks. Monty Roberts som er eksperter på dyrs kroppsspråk og derved kan kommunisere med dyrene på en måte som kan etterprøves vitenskapelig.Det finnes ikke vitenskapelig grunnlag for kommunikasjon med dyr slik dyretolker hevder å kunne praktisere, og dyretolker gjengir ofte beskrivelser fra dyr som ikke kan stemme, eksempelvis at dyr skal ha fortalt om farger som de ikke er i stand til å oppfatte med sine biologiske sanser. Kontrollerte tester har også gitt negativt resultat. Vitenskapelige studier av forsøk på parapsykologisk kommunikasjon viser heller ingen effekt.I 2008 ønsket lingvistikkprofessor Karen Stollznow å teste en dyretolk. Siden hun selv ikke hadde noen kjæledyr lånte hun en katt av en bekjent, men dyretolken kunne verken gjengi noen opplysninger om katten korrekt eller avdekke at katten ikke tilhørte henne.Det finnes forskjellige årsaker til at så mange tror at noen mennesker kan ha slike evner. En av metodene som dyretolker benytter seg av er Forer-effekten, altså å gjøre beskrivelsene så generelle at de vil stemme helt eller delvis i nesten enhver situasjon. En annen mekanisme er cold reading, altså at dyretolkene får dyrenes eiere til å gi fra seg opplysninger uten at de selv skjønner det og dermed fremkaller en opplevelse av det er blitt formidlet informasjon som dyretolken ikke kunne ha kjennskap til på forhånd. Dyrs manglende språk gjør det også vanskeligere å få verifisert eller avkreftet om gjengivelsene stemmer enn ved forsøk på telepatisk kommunikasjon med mennesker. I likhet med de fleste andre som påberoper seg overnaturlige evner vil mange dyretolker selv være overbeviste om at de faktisk kan kommunisere telepatisk med dyr.


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1451

Vitenskapsåret 1451 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1451.


== Hendelser ==
Universitetet i Glasgow blir grunnlagt. Det er det nest eldste universitet i Skottland.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1450

Vitenskapsåret 1450 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1450.


== Hendelser ==
3. november – Alfons V av Aragón grunnla Universitetet i Barcelona.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==

		
		
		


== Referanser ==
Ravelinbygningen

Ravelinbygningen, også kalt Ravelin-corps de garde, på Fredriksten festning i Halden er en bygning opprinnelig oppført i 1745, og påbygd en etasje antagelig etter brannen i 1826, men før 1842. Bygningen ble som resten av festningen administrativt fredet i 1928. 


== Beskrivelse ==

Ravelinbygningen ligger i ravelinet utenfor Østre kurtine og ble bygget som en vaktbygning i en etasje med hvelving i 1743-45. Den er bygd med gråsteinsmur med hvelving av teglstein. Den senere påbygde annen etasje er i pusset teglstein. Taket er et valmtak med enkeltkrum teglstein.


== Bruk ==

Bygningen var i bruk som vaktbygning, men i 1831 ble det rapportert at den var i bruk som slaveri. I 1862 ble første etasje brukt som lager for artilleriet, mens annen etasje var arsenalkontor. Senere var annen etasje fortsatt brukt som arsenalkontor, men det var også en leilighet for arsenalforvalteren der. I forbindelse med opprustningen i 1905 ble første etasje innredet som innkvarteringsrom for underoffiserer, mens det var planlagt å rive annen etasje og dekke den gjenstående delen av bygningen med bølgeblikk og jord om det ble mobilisering. Senere ble første etasje brukt til lagerformål før det i 1999 ble gjort om til turistkontor med museumsbutikk og en liten videosal.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Neubert, Poul J. og Egede-Nissen, Hans (2006). Verneplan Fredriksten Festning (Norsk (bokmål)). Oslo: Forsvarsbygg, Nasjonale Festningsverk. ISBN 82-7972-030-08. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Widerberg/Kavli (1963). «Byen og dens hus».  I Riksantikvaren. Halden : Festningen og byen (Norsk (bokmål)). Oslo: H. Aschehoug & Co. 


== Eksterne lenker ==
«Fredriksten festning». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Tyne Cot

Tyne Cot Commonwealth War Graves Cemetery and Memorial to the Missing er Samveldets største krigskirkegård.
Her ligger 11 856 falne soldater fra første verdenskrig. Av disse graver mangler 8 365 navn.
De fleste begravde var briter (8 907 personer). Det er også begravde fra Canada (966), Newfoundland (14), Australia (1 353), New Zealand (519), Sør-Afrika (90), Britisk Vestindia (2) og Frankrike (1). Fire soldater fra Tyskland er også gravlagt her. 101 ble begravd som ukjente.
Kirkegården ligger tett ved den belgiske landsby Passchendaele (nå Passendale i kommunen Zonnebeke), der særlig harde kamper stod i siste halvdel av 1917. Allerede den 6. oktober 1917 ble det her anlagt en gravplass for 343 falne allierte. Området med gravplassen ble gjenerobret den 13. april 1918 av tyskerne bare for å atter tilfalle de allierte ved at belgierne tok den tilbake den 28. september 1918.
Etter krigsslutt i november 1918 øket omfanget ved at mindre gravplasser ble flyttet til Tyne Cot.
Gravfeltet, som ble skjenket av den belgiske kong Albert I av Belgia som evig gave til Samveldet, administreres av Commonwealth War Graves Commission.
Scandic Narvik

Scandic Narvik, tidligere Rica Hotel Narvik, er et forretningshotell i Narvik sentrum i Nordland. Hotellet har 18 etasjer og er 54,5 meter høyt, noe som gjør det til en av Nord-Norges høyeste bygninger.Bygget har en ellipseformet plan innskåret av to heis- og trappetårn som står diagonalt i forhold til hverandre. Ytterflaten består av to buede glassflater som heller utover i 3 graders vinkel fra vertikalen.


== Se også ==
Liste over høye bygninger i Norge


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Rica Hotel Narvik
Rica Hotels
Filosofiåret 1445

Filosofiåret 1445 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1445.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==
Juraj Dragišić, kroatisk fransiskaner, biskop, teolog og filosof (død 1520)
ca. 1445 – Pierleone Leoni, italiensk lege, filosof og astrolog (død 1492)


== Dødsfall ==
Sinjavskij-Daniel-rettssaken

Sinjavskij-Daniel-rettssaken var en rettssak i Sovjetunionen mot de russiske forfatterne Julij Daniel og Andrej Sinjavskij som pågikk fra september 1965 til februar 1966. Dette var den første offentlige rettssaken i sitt slag siden Josef Stalins tid ved makten, og markerte derfor også tilbakekomsten av en undertrykkende kulturpolitikk under Leonid Bresjnevs regjeringstid. Det var også den første rettssaken der personene åpenlyst ble anklaget utelukkende for sitt forfatterskap. Rettssaken markerte slutten på en liberal periode under Nikita Khrusjtsjov, og ble en startimpuls på den moderne sovjetiske dissidentbevegelsen.


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1452

Vitenskapsåret 1452 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1452.


== Hendelser ==
Etter Georgios Gemistos Plethons død blir manuskriptet «Nómōn syngraphḗ» (Boken om lover) oppdaget, med en altomfattende syntese av stoisisme og zoroastrisk mystisisme.


== Fødsler ==
15. april - Leonardo da Vinci, italiensk maler, ingeniør og vitenskapsmann (død 1519)
12. august - Abraham Zacuto, spansk historiker, astronom og matematiker (død 1515)
10. desember – Johannes Stöffler, tysk astronom (død 1531)
ca. 1451 – Gonçalo Coelho, portugisisk oppdager (død 1512)
ca. 1451 – Christofer Columbus, italiensk oppdagelsesreisende og handelsmann (død 1506)
ca. 1451 – Bartolomeu Dias, portugisisk oppdagelsesreisende (død 1500)
ca. 1450 – Alessandro Benedetti, italiensk anatom, lege og humanist (død 1512)
ca. 1450 – Hieronymus Brunschwig, tysk lege og forfatter (død ca. 1512)
ca. 1450 – Giovanni Caboto, italiensk navigatør og oppdager (død ca. 1498)
ca. 1450 – Gaspar Corte-Real, portugisisk oppdager (død ca. 1501)
ca. 1450 – Bartolomeu Diaz, portugisisk sjøfarer og oppdager (død 1500)
ca. 1450 – Diogo Dias, portugisisk sjøfarer og oppdager, bror av Bartolomeu Diaz (død ca. 1500)


== Dødsfall ==
Georgios Gemistos Plethon (født om lag 1355/1360), gresk filosof.
Arkeologiåret 1452

Arkeologiåret 1452 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1452.


== Utforskninger ==


== Utgravninger ==


== Funn ==


== Publiseringer ==


== Andre hendelser ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
1452-1455 – Ciriaco de' Pizzicolli, italiensk antikvar og humanist  (født 1391)
Vitenskapsåret 1453

Vitenskapsåret 1453 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1453.


== Hendelser ==
Pedro Tafur skrev beretningen (es)«Andanças e viajes de Pero Tafur por diversas partes del mundo avidos» om reiser i Nord-Afrika, Midtøsten og flere europeiske land. Beretningen ble ikke publisert før i 1874.


== Fødsler ==
Alfonso de Albuquerque, portugisisk sjøfarer, oppdager og admiral (død 1515)
ca. 1451 – Gonçalo Coelho, portugisisk oppdager (død 1512)
ca. 1451 – Christofer Columbus, italiensk oppdagelsesreisende og handelsmann (død 1506)
ca. 1451 – Bartolomeu Dias, portugisisk oppdagelsesreisende (død 1500)
ca. 1450 – Alessandro Benedetti, italiensk anatom, lege og humanist (død 1512)
ca. 1450 – Hieronymus Brunschwig, tysk lege og forfatter (død ca. 1512)
ca. 1450 – Giovanni Caboto, italiensk navigatør og oppdager (død ca. 1498)
ca. 1450 – Gaspar Corte-Real, portugisisk oppdager (død ca. 1501)
ca. 1450 – Bartolomeu Diaz, portugisisk sjøfarer og oppdager (død 1500)
ca. 1450 – Diogo Dias, portugisisk sjøfarer og oppdager, bror av Bartolomeu Diaz (død ca. 1500)


== Dødsfall ==
ca. 1453 – Taccola, italiensk universalgeni, administrator, kunstner og ingeniør (født 1382)
Vitenskapsåret 1449

Vitenskapsåret 1449 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1449.


== Hendelser ==
Etter uro og oppstand i Samarkand blir observatoriet til den mangeårige stattholder og visekonge Ulug Bek ødelagt.


== Fødsler ==
2. februar – Ibn Hajar al-Asqalani, historiker, Hadithforsker og universitetsprofessor (født 1372)
ca. 1450 – Alessandro Benedetti, italiensk anatom, lege og humanist (død 1512)
ca. 1450 – Hieronymus Brunschwig, tysk lege og forfatter (død ca. 1512)
ca. 1450 – Giovanni Caboto, italiensk navigatør og oppdager (død ca. 1498)
ca. 1450 – Gaspar Corte-Real, portugisisk oppdager (død ca. 1501)
ca. 1450 – Bartolomeu Diaz, portugisisk sjøfarer og oppdager (død 1500)
ca. 1450 – Diogo Dias, portugisisk sjøfarer og oppdager, bror av Bartolomeu Diaz (død ca. 1500)
ca. 1451 – Gonçalo Coelho, portugisisk oppdager (død 1512)


== Dødsfall ==

		
		


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1448

Vitenskapsåret 1448 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1448.


== Hendelser ==
I Konstanz gjør Andreas Walsperger ferdig et verdenskart. Walsperger var født ca. 1415 og var tidligere var en benediktinermunk.
Vatikanbiblioteket fungerer som en samling for første gang.


== Fødsler ==
ca. 1448 – Miguel Corte-Real, portugisisk oppdager  (død ca. 1502)
ca. 1450 – Alessandro Benedetti, italiensk anatom, lege og humanist (død 1512)
ca. 1450 – Hieronymus Brunschwig, tysk lege og forfatter (død ca. 1512)
ca. 1450 – Giovanni Caboto, italiensk navigatør og oppdager (død ca. 1498)
ca. 1450 – Gaspar Corte-Real, portugisisk oppdager (død ca. 1501)
ca. 1450 – Bartolomeu Diaz, portugisisk sjøfarer og oppdager (død 1500)
ca. 1450 – Diogo Dias, portugisisk sjøfarer og oppdager, bror av Bartolomeu Diaz (død ca. 1500)
ca. 1451 – Gonçalo Coelho, portugisisk oppdager (død 1512)


== Dødsfall ==
14. april – Wawrzyniec z Raciborza, matematiker, astronom og teolog fra Schlesien; rektor ved Det jagellonske universitet i Kraków (født 1381)
Musikkåret 1685

Musikkåret 1685 er en oversikt over utgivelser, hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til musikk i 1685.


== Hendelser ==
Georg Philipp Telemanns far dør og enka sitter igjen med eneansvar for ungene.
Antonio Stradivari ferdigstiller fiolinen som har fått navnet ex Arma Senkrah etter fiolinisten Arma Senkrah som senere eide den.
John Blow blir oppført som privat musiker for kong Jakob II av England.
François Couperin blir som 17-åring organist ved St Gervais i Paris.
Giovanni Legrenzi blir maestro di cappella ved Markuskirken i Venezia.


== Musikk ==
Arcangelo Corelli – Op. 2, 12 triosonater
Henry Purcell – My heart is inditing (anthem). Oppført første gang under kroningen av Jakob II av England
John Blow – Venus and Adonis (opera)
Marc-Antoine Charpentier
La Couronne de fleurs (opera)
Les arts florissants (opera)
Giuseppe Fabrini – La Genefieva (opera)
Jean-Baptiste Lully – Roland (opera)


== Fødsler ==
5. mars – Georg Friedrich Händel,  tysk-britisk komponist (død 1759)
21. mars – Johann Sebastian Bach, tysk komponist (død 1750)
26. juni – Antonio Maria Bernacchi, italiensk kastratsanger (død 1756)
30. juni – John Gay, engelsk poet, forfatter av The Beggar's Opera (død 1732)
20. september – Giuseppe Matteo Alberti, italiensk komponist og fiolinist (død 1751)
26. oktober – Domenico Scarlatti, italiensk komponist (død 1757)
12. desember – Lodovico Giustini, italiensk komponist og tangent-spiller, en tidlig komponist for piano og organist (død 1743)


== Dødsfall ==

		
		
		
		


== Referanser ==
Børedrag

Børedrag er en knute som består av to halvstikk plassert mot hverandre, og benyttes for eksempel for å feste tauet til en ring. 


== Utforming ==
Børedrag kan utformes ved å passere begge tamp gjennom ringen og gjennom bukten.


== Kilder ==
Clifford W. Ashley. The Ashley Book of Knots. Doubleday, New York. ISBN 0-385-04025-3, knutene #5, #56, #59, #244, #1184, #1673, #1694, #1698, #1700, #1802, #2163, #2164, #2168, #2175, #3317
Passendale

Passendale (før skrevet Passchendaele) er en landsby ca 10 mil km nordøst for byen Ieper i Belgia. Landsbyen, som ligger i kommunen Zonnebeke i provinsen Vest-Flandern, er kjent for de voldsomme kamper som stod her under første verdenskrig, særskilt det tredje av slagene ved Ypres (slaget ved Passchendaele). Landsbyen ble på det nærmeste utradert.
Rett utenfor ligger den veldige krigskirkegården Tyne Cot med 11 856 falne soldater begravd.
Passendale er også kjent för sin ost.


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1420

Vitenskapsåret 1420 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1420.


== Hendelser ==
Ulugbek-Madrasa, et islamsk universitet i Samarkand i Usbekistan, blir bygget 1417/1420 etter ordre fra khan Ulug Bek.
Den italienske ingeniøren Giovanni da Fontana bygger et kjøretøy der bakhjulene blir drevet av en kabeltrommelmekanisme for hånd.


== Fødsler ==
Diogo Gomes, portugisisk navigatør, oppdager og forfatter (død 1502)
Piero della Francesca, italiensk maler, kunstteoretiker og matematiker (død 1492)
Giovanni Marliani, italiensk lege (død 1483)


== Dødsfall ==
Pierre d'Ailly (født 1351), fransk kardinal, kosmograf og astronom.
Åttetallsknop

Åttetallsknop er en stoppeknop. 


== Utforming ==
Åttetallsknop kan utformes ved å la tampen ta en full turn rundt langparten før den krysser seg selv og tres gjennom endeløkken.
Burknop

Burknop eller overhåndsknop er en stoppeknop. 


== Utforming ==
Burknop kan slåes ved å la tampen lage en løkke og tre enden gjennom den.


== Kilder ==
Clifford W. Ashley. The Ashley Book of Knots. Doubleday, New York. ISBN 0-385-04025-3, side84, knute nr 514
Kjerringknute

Kjerringknute er en enkel og lite trygg bindeknute. Aper og enkelte fuglearter kan lage denne knuten.


== Utforming ==
Kjerringknute kan utformes ved å la  en tamp ta en halv turn rundt en annen tamp, for deretter gjenta det samme med begge tampene bøyd bakover slik at begge bytter side fra den første halv turn til den andre. Hvis de ikke bytter side blir det en båtsmannsknop.
Hvis et av tauene strekkes ved å dra i tampen og langparten endres kjerringknuten til et dobbelt halvstikk av det andre tauet rundt det som blir strukket.


== Kilder ==
Clifford W. Ashley. The Ashley Book of Knots. Doubleday, New York. ISBN 0-385-04025-3, knutene #3, #80, #186, #464, #1206, #1405, #2553, #3786
Ett minutts stillhet (Siegfried Lenz)

Ett minutts stillhet (originaltittel Schweigeminute) er en kortroman av den tyske forfatteren Siegfried Lenz fra året 2008.
Romanens to hovedpersoner er Christian, en 18-år gammel elev ved Lessing-Gymnasium på den tyske østersjøkysten, og Stella Petersen, hans engelsklærer. De to har hatt en affære i sommerferien, og historien fortelles i ettertid av jeg-personen Christian. Boka starter med en minnestund for Stella som har omkommet som følge av en båtulykke. Mens skolen har ett minutts stillhet lar Christian opplevelsene med henne passere revy. 
Ulykken setter en brå stopper for den forsiktige romansen før det riktig har begynt, og leseren må selv gjøre seg opp en mening om det har noen framtid eller om omgivelsene, eksempelvis skolens rektor, ville ha lyktes i å sette en stopper for dem. 
I Tyskland ble boka en bestselger. Den norske oversettelsen, Ett minutts stillhet, er av Kari og Kjell Risvik.


== Litteratur ==
Siegfried Lenz: Ett minutts stillhet, Aschehoug 2009, 110 sider.  ISBN 978-82-03-21193-5
Siegfried Lenz: Schweigeminute. dtv, München 2009, ISBN 978-3-423-13823-9.


== Eksterne lenker ==
Anmeldelse av Thomas Marco Blatt: Et språk å hvile i, dagbladet.no 6. april 2009
Anmeldelse av Vigdis Moe Skarstein: Fortelling om kjærlighet, Adresseavisen 20. april 2009
Schweigeminute" - das neue Buch von Siegfried Lenz, dw.de 21. juni 2008
(de) Anmeldelser til „Ett minutts stillhet (Siegfried Lenz)“ i Perlentaucher
Anmeldelse av Marcel Reich-Ranicki, FAZ.net
Burknop på bukt

Burknop på bukt er en enkel måte å lage en fast løkke midt på tauet. 


== Utforming ==
Burknop på bukt kan utformes ved å lage en burknop mens man holder bukten som om den var tampen av et tau som består av to tau.


== Kilder ==
Clifford W. Ashley. The Ashley Book of Knots. Doubleday, New York. ISBN 0-385-04025-3, side 190, knute nr 1046
Vitenskapsåret 1428

Vitenskapsåret 1428 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1428.


== Hendelser ==


== Fødsler ==
Niccolò Leoniceno, italiensk lege (død 1524)
ca. 1428 – Didrik Pining, tysk oppdager (død 1490/1491)


== Dødsfall ==
Prosdocimus de Beldemandis, italiensk astronom, matematiker og musikkteoretiker (født 1380)
Bernstorffstøtten

Bernstorffstøtten er et minnesmerke for J.H.E. Bernstorff  i
Gentofte kommune på Sjælland. Den er utført som en cirka 6,75 meter høy obelisk av norsk marmor på en granittsokkel i 1783 av Johannes Wiedewelt.Støtten ble avduket 28. august 1783 og regnes som en forløper for Frihetsstøtten i København.Minnestøtten er smykket ut med relieffer og har en innskrift:

Æreminde efter Døden / for / Johan Hartvig Ernst / Greve af Bernstorff / som gav / udskiftede hovning frie arvelige /Gaarde / med dem Stræbsomhed Velstand alt / til Mönster for Efterslægten / MDCCLXVII / oprettet / af Godsets takfulde Beboere / MDCCLXXXIII.På den andre siden er det enda en innskrift med samme tekst på latin.
Minnestøtten ble reist etter initiativ av taknnemlige bønder i Gentofte til minne om at J.H.E. Bernstorff gjorde bøndene på godset sitt selveiende mange år før landboreformene.Støtten ble fredet i 1918.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bernstorffstøtten – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vitenskapsåret 1429

Vitenskapsåret 1429 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1429.


== Hendelser ==


== Fødsler ==
ca. 1428 – Didrik Pining, tysk oppdager (død 1490/1491)


== Dødsfall ==
22. juni - Jamshid al-Kashi, persisk astronom og matematiker (født ca. 1380)


== Referanser ==
Dronningens kruttårn

Dronningens kruttårn, også kalt Det store kruttårn, Tøihuset, Kruttårnet i Dronningens bastion eller Fredrik IIIs hall på Fredriksten festning i Halden er en bygning opprinnelig oppført i 1684. Bygningen ble som resten av festningen administrativt fredet i 1928. 


== Beskrivelse ==

Dronningens kruttårn ligger langs østre flanke i Dronningens bastion som danner det nordvestre hjøret i den indre festning, Citadellet, og ble påbegynt i 1666, men man regner ikke med at hvelvingen ble fullført før 1670. Kruttårnet er bygd med tykke bruddsteinsmurer med hvelving av teglstein. I 1684 ble hvelvet forsterket og gjort bombesikkert, samtidig ble det bygd et tretak over. Allerede i 1698 ble det lagt nytt tak og det ble bygd en rampe (aprille) for lettere adkomst til tårnbatteriet og Prins Christians bastion. Bygningen var gjenstand for mange ombygninger gjennom hele 17- og 1800-tallet. Taket ble gjenoppbygd flere ganger bl.a. etter brannen i 1826. I 1802 ble det bygd en nytt mindre rom øst for hovedrommet, og det ble bygd en liten hvelving foran hovedrommet som har årstallet 1802 over porten. Sammenligning av tegninger fra forskjellige år viser at det ble opprettet en forbindelse mellom de to rom etter 1925, og på slutten av 60-tallet ble tårnet satt i stand til bruk for selskaper og konserter med navnet Fredrik IIIs hall. I 1970 ble årstallet 1666 og Fredrik IIIs kronede monogram montert på vestveggen. Dørene er smidde jerndører. Taket over kruttårnet er et skurtak med enkeltkrum teglstein.


== Bruk ==

Bygningen var i bruk som lager for krutt fram til 1905. I forbindelse med opprustningen i 1905 ble kruttårnet innredet som innkvarteringsrom med sengeplass til 147 mann. I 1969 ble den tatt i bruk som selskapslokale under navnet Fredrik IIIs hall. Hallen fungerte også som aula for Forsvarets gymnas som da var lokalisert på festningen.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Neubert, Poul J. og Egede-Nissen, Hans (2006). Verneplan Fredriksten Festning (Norsk (bokmål)). Oslo: Forsvarsbygg, Nasjonale Festningsverk. ISBN 82-7972-030-08. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Widerberg/Kavli (1963). «Byen og dens hus».  I Riksantikvaren. Halden : Festningen og byen (Norsk (bokmål)). Oslo: H. Aschehoug & Co. 


== Eksterne lenker ==
«Fredriksten festning». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Andreas Weidenhaupt

Andreas Weidenhaupt (født 13. august 1738 i København, død 26. april 1805 samme sted) var en dansk billedhugger. Han ble utdannet ved Det Kongelige Danske Kunstakademi under Johann Christoph Petzold og J.F.J. Saly. Etter å ha vunnet den store gullmedaljen fikk han reisestipend og dro til 
Paris og Roma. I Paris ble han tatt opp på Det franske kunstakademiet etter å ha vunnet en tegnekonkurranse og arbeidet under Augustin Pajou.Han returnerte til Danmark i 1769. To år senere ble han professor i anatomi ved Kunstakademiet, ved modellskolen fra 1773. Han
ble justisråd i 1784 og var direktør for Kunstakademiet i 1791–1792. 
Weidenhaupt er særlig kjent for flere gravmæler han utførte i nyklassisisme, blant annet for Sophie Hedevig Moltke i Karise kirke. Han deltok også i utsmykkingen av Frihetsstøtten i København.


== Referanser ==