jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Bad

For Michael Jacksons album, se Bad (album).

Bad (fra norrønt bað) er det å rense eller vaske seg, «å ta et bad», og et sted hvor dette gjøres, et bad, baderom eller badested. Et slikt rom eller sted brukes primært til hygieniske aktiviteter som tannpussing, bading eller vasking. Bad har ofte også toalett om dette ikke er plassert i et eget rom.
Bad bruktes også som benevnelse på store offentlige anstalter som fantes i de fleste byer i Norge, før det ble vanlig at hvert hus inneholdt sitt eget bad. Det ble da skilt mellom bad (anstalt) og baderom. Skillet finnes på flere språk.
I andre land finnes fortsatt betegnelsen, gjerne på landets eget språk, eksempelvis bath, bain, hammam, brukt om anstalter i tilknytning til varme eller mineralrike kilder med bassenger, som spa eller kurbad. Mange slike er fortsatt i drift. En del byer var så kjent for slik virksomhet, at de har fått bad knyttet til bynavnet. Eksempelvis Bath i Somerset, Bad Godesberg, og Bad Ems.


== Etymologi ==
Det norske ordet bad kommer fra norrøne bað, igjen avledet fra germanske *báþa-, som hører til indoeuropeiske *bhē-, «varme», som er å se i norske bake.
Ordet er godt spredt blant de germanske språkene; eksempelvis svensk, dansk og tysk har også bad. Det gammelengelske (angelsaksiske) bæth går tilbake til batham, antagelig avldet fra basordet *ba, og om det er så er det indikasjon på andre avledninger som nevnte bake, og beslektede ord som latinske fovēre, «varme», kilden til det engelske ordet foment. At ordets opprinnelige betydning var varme framfor vasking indikeres i tilknytningen til begreper som dampbad og tyrkisk bad (tilsvarende som i historiske romersk bad).


== Baderom ==

Et baderom er et rom for hygieniske aktiviteter som bading, dusjing og tannpussing. Bad har ofte også toalett om dette ikke er plassert i et eget rom.
Baderom inneholder typisk baderomsmøbler som vask, dusj, badekar og bidet, samt speil og hårtørker. Baderom regnes som våtrom, som kan innebære særlige byggtekniske krav slik som våtromsmembran.


== Selvvaskende bad ==
Et selvvaskende bad er et bad som vasker seg selv, og kan utgjøre en del av et smarthus eller smartbygning. Selvvaskende bad har sålangt vært prøvd ut på offentlige toaletter i utlandet, og noen eksempler på implementasjoner i USA og Frankrike (Sanisette(en)) er offentlige toaletter som spyler seg selv.


== Populære møbler i et bad ==
Vask
Badekar
Dusj
Hårtørker
Klosett
Bidet


== Referanser ==


== Se også ==
Badekar
Badestamp
Badstue
Dusj
Forvask
Halvbad


== Eksterne lenker ==
(en) Bathrooms – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Bathrooms – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Avbruddsfri strømforsyning

Avbruddsfri strømforsyning, på engelsk uninterruptible power supply (UPS), er et apparat som opprettholder en kontinuerlig leveranse av elektrisk kraft til det tilkoblede utstyret, selv når den eksterne strømforsyningen svikter. Hensikten er å sikre at viktig utstyr ikke mister strømmen hvis strømnettet faller ut, samt å filtrere urenheter i nettet, slik at sensitivt utstyr ikke tar skade.
Alle UPS-er er avhengige av et energilager. Vanligst er det da med batterier, men det kan også benyttes svinghjul, brenselceller eller andre energikilder.
Det finnes tre hovedtyper av UPS.

Offline
Line-interactive
Online
Sørlige Ewaso Ng’iro

Ewaso Ng'iro (vanligvis kalt Sørlige Ewaso Ng'iro for å skille den fra elva Ewaso Ng'iro lenger nord) er ei elv i Riftdalen i Kenya. Den renner fra Mauskogen til Natronsjøen og har et nedbørfelt på 7 600 km². Elva spiller en viktig rolle for økologien i Natronsjøen, som er det viktigste hekkestedet for den truede fuglearten dvergflamingo. Endringer i landbruken i elvas kildeområder eller i sumpene før den renner ut i sjøen kan få alvorlige følger for denne arten.


== Elvas løp ==
Ewaso Ng'iro har sitt utspring i den sørlige delen av Mauskogen. Fra Mauskogen renner elva sørover gjennom Riftdalen, øst for Nguruman-skrenten. Den krysser grensa til Tanzania, hvor den munner ut i Natronsjøen. Elva har vannføring hele året og er hovedtilløpet til sjøen.Elva rant en gang direkte inn i sjøen, men i geologisk sett nyere tid har den blitt demmet opp av en horst ved siden av vulkanen Shompole. Dette har gjort at vannet har spredt seg ut i den stadig voksende Engare Ng'iro-sumpen, hvor elva avleirer sine sedimenter. Den nå sedimentfrie elva siger deretter ut i saltsjøen.
Den permanente sumpen dekker rundt 4 000 hektar, mens den sesongmessige flomsletta sør for sumpen er på rundt 8 000 hektar og strekker seg ned til Natronsjøen og langs østbredden av sjøen.


== Miljøtrusler ==

Natronsjøens nedbørfelt er blitt utpekt som våtmark av internasjonal betydning under Ramsar-konvensjonen. Det har imidlertid vært fremmet planer om å demme opp Ewaso Ng'iro for vannkraftverk og irrigasjon, og å overføre vann fra andre elver for å øke vannføringen. Planene omfattet også opprettelsen av en variabel ferskvannslagune på rundt 50 km².Hvis planene blir gjennomført ville konsekvensene for innsjøens økologi være drastiske. Redusert saltholdighet og forurensing fra jordbrukskjemikalier kunne utrydde de blågrønne algene som er matkilde for dvergflamingoene. Per 2007 lot imidlertid damprosjektet å være lagt på is.Mauskogen er viktig for å regulere og filtrere avrenningen i elvas kildeområder, men er truet av tømmerhogst og landrydding for jordbruk. Dette vil kunne medføre økt sedimenttransport i elva og større sesongmessige variasjon i vannføringen.


== Referanser ==
Espen Wæhle

Espen Wæhle (født 1954) var leder ved Norsk Maritimt Museum (Norsk Sjøfartsmuseum) fra 2011 til 2015, deretter ble han konservator ved museet. 
Han er magister i sosialantropologi fra Universitetet i Oslo, med feltforskning hos Efe-folket (mbuti-pygméer) 1982–1983 i Den demokratiske republikken Kongo. Wæhle har hatt en rekke oppdrag og reiser i Asia, Sør-Amerika og Afrika, blant annet for Norad og som leder i Afrika-avdelingen i Regnskogsfondet, samt som styremedlem i International Work Group for Indigenous Affairs (1980–2014). Wæhle har arbeidet ved Etnografisk Samling ved Universitetets kulturhistoriske museer i Oslo, Etnografisk Samling ved Nationalmuseet i København og De kulturhistoriske samlinger ved Bergen Museum.


== Referanser ==


== Litteratur ==
«Ny konstituert direktør på plass», fra Norsk Maritimt Museum, 22. august 2011
Chuka (Kenya)

Chuka er hovedstaden i Tharaka-Nithi fylke i Kenya, øst for Mount Kenya og 65 km sør for Meru. Befolkningen snakker Gichuka som er en dialekt av språket Meru.  Byen har 9347 innbyggere.


== Referanser ==
Arthur Lovejoy

Arthur Lovejoy (født 10. oktober 1873 i Berlin, død 30. desember 1962 i Baltimore i Maryland) var en amerikansk filosof og idéhistoriker. Han kritiserte pragmatismen ut fra et kritisk-realistisk standpunkt i sine filosofiske arbeider. Hans hovedverk The Great Chain of Being (1936) regnes som et grunnleggende verk i moderne idéhistorie.


== Referanser ==
Robin George Collingwood

Robin George Collingwood (født 22. februar 1889, død 9. januar 1943) var en britisk arkeolog, historiker og filosof, som er for ettertiden mest kjent som en av grunnleggerne innenfor idéhistorie og historiefagets filosofiske grunnlag. 
Han var professor i metafysikk i Oxford og var opprinnelig inspirert av Platon, Georg Wilhelm Friedrich Hegel og Benedetto Croce. Collingwood har hatt særlig stor betydning som historiefilosof. Historikerens oppgave er, slik Collingwood ser det, å beskrive og rekonstruere historiske handlinger slik, og bare slik, at de logiske følger av rekonstruksjonen av handlingenes tankeinnhold stemmer med alle kilder og øvrige kjente begivenheter som er relevante for de rekonstruerte handlinger. Collingwoods historiesyn har fått økende aktualitet i senere år.


== Referanser ==
Ol Kalou

Ol Kalou er fylkeshovedstaden i Nyandarua fylke i Kenya. Den ligger vest for Aberdarefjellene og 40 kilometer øst for Nakuru. Ol Kalou har veiforbindelse til Gilgil, Nyahururu og Nakuru. Byen hadde 47 795 innbyggere ved folketellingen 1999.
Ol Kalou by er inndelt i fem kretser: Gichungo, Kaimbaga, Ol Kalou, Ol Kalou Central og Rurii.
Språkvask

Språkvask er å rette opp språket i en tekst slik at den blir mer begripelig og/eller i tråd med normer og regler i et forlag, en avis eller et annet medium. Den sørger for at teksten er fri for uklare eller feilaktige formuleringer, stavefeil, tastefeil og grammatikkfeil.
Ordet (også riksmålsformen sprogvask) er trolig av forholdsvis ny dato i norsk. I Aftenposten forekom det første gang i 1978, da signaturen Rask – rimelig i rubrikken Stilling søkes kunne tilby bl.a. sprogvask/redigering.
I teorien retter språkvasken seg kun mot språket, ikke mot meningsinnholdet i teksten – i praksis kan dette være vanskelig, da språkbruken i mange tilfeller må gjenspeile meningene i teksten. Språkvask kan gjennomføres av:

Skribenten selv
Andre i redaksjonen, avishuset eller forlaget
Eksterne språkvaskere (språkkonsulenter)Norsk forening for språkkonsulenter oppgir å ha ca. 40 medlemmer pr. 2014.
Språkvasken avhenger mye av hva slags publikasjon teksten er beregnet på, og språkvaskeren bør være kjent med mediet og dets målgruppe, for best å kunne ta høyde for faguttrykk osv.


== Til språkvasken hører ofte dette ==
Forbedre setningsoppbyggingen
Rette opp inkonsekvens (frem/fram, mora/moren, ben/bein, PC/pc osv)
Fjerne unødvendige pleonasmer, ofte kalt "smør på flesk" («som for eksempel…osv.» og «… matrikkelen er det offisielle registeret for matrikkelenheter….. og innholde opplysninger om matrikkelenheter.») og unødvendig ordrike konstruksjoner, som «på det nåværende tidspunkt» for nå. Dette er særlig viktig når lengden på tekstene er begrenset, f.eks. fordi en publikasjon setter grenser for antall tegn, eller når en høringsuttalelse skal holdes innen én A4-sideFjerne eller omskrive (mote-)ord og uttrykk som «i forhold til», «sette (stort/sterkt/digert/hoved-)fokus på»
Få klarhet i uklare formuleringer, utilsiktede selvmotsigelser eller logiske klikker som et ikke for mye eller uttrykk av typen «med mindre ikke…», «helseforebyggende arbeid»
Sørge for at ubegripelige forkortelser og uttrykk blir forklart, eller erstattet med mer begripelige uttrykk
Fjerne ord og uttrykk som kan være i strid med lovverket f.eks. fordi de oppfordrer til kriminalitet eller oppfattes injurierende, støtende eller politisk ukorrekte (PUK); de kan også være foreldet. Redaksjoner har ofte lister med ord som ikke skal brukes, ofte ved at de erstattes med eufemismer. Slike ord har kan ha sammenheng med etnisk tilhørighet, hudfarge, seksuell legning, yrke osv
Språkrensing, fjerning av fremmedord og lånord i et språkDerimot omfatter språkvask vanligvis ikke:

Korrektur
Endring av innholdet


== Referanser ==
Gilgil

Gilgil er en by i Nakuru fylke i Kenya, i den tidligere provinsen Rift Valley. Byen ligger mellom Naivasha og Nakuru langs hovedveien A104. Gilgil hadde 18 805 innbyggere ved folketellingen i 1999. Høyde over havet er omtrent 2000 meter.
Kindaruma vannkraftverk

Kindaruma vannkraftverk er et vannkraftverk i elva Tana i Kenya, 170 kilometer nordøst for Nairobi. Kraftverket var det første som ble bygget i Kenya etter uavhengigheten og hadde ved åpningen i 1968 en installert effekt på 44 MW, fordelt på 2 turbiner. I 2012 ble det installert en tredje turbin, noe som økte installert effekt til 72 MW. Operatør er det statlige energiselskapet KenGen.


== Referanser ==
Masinga vannkraftverk

Masinga vannkraftverk med Masinga-demningen er et vannkraftverk i elva Tana i Kenya. Kraftverket ble satt i drift i 1981 med 2 turbiner og en installert effekt på 40 MW. Masinga-demningen er 60 meter høy og 2 200 meter lang, og reservoaret har et areal på 120 km². Masinga er hovedreservoar for rekken på fem kraftverk i Tana. Operatør er det statlige energiselskapet KenGen.


== Referanser ==
Nationalpolitische Erziehungsanstalten

Nationalpolitische Erziehungsanstalten («Nasjonalpolitiske utdannelseanstalter») forkortet NPEA, på folkemunne NaPolA - Nationalpolitische Lehranstalt («Nasjonalpolitisk læreanstalt») var internatskoler som ble grunnlagt etter Det nasjonalsosialistiske tyske arbeiderpartis (NSDAP) maktovertagelse i Tyskland i 1933.


== Hensikt ==
Hovedhensikten med skolene var å utdanne en elite av politisk overbeviste nasjonalsosialister i prima fysisk og mental stand, den elite som senere skulle ta over ledende poster i riket og dets erobrede områder. Ingen ble tvunget til å gå på skolene. Søknadene var etter fritt valg, men bare de beste ble tatt opp. Jøder var utelukket fra skolene.


== Liste over skoler ==


== Referanser ==
Naiara Egozkue

Naiara Egozkue Extremado (født 21. oktober 1983 i Pamplona) er en spansk håndballspiller, som spiller for den spanske klubben Atlético Guardés og det spanske kvinnelandslaget.


== Karriere ==


=== Klubb ===
Egozkue startet å spille håndball som 11-åring, i den lokale klubben Beti Onak Villava. Ti år senere, i 2004, fikk hun sin profesjonelle debut da Egozkue skrev under for den spanske toppklubben Itxako.
Med Itxako vant hun den spanske serien fire ganger (2009, 2010, 2011 & 2012) og den spanske cupen tre ganger (2010, 2011 & 2012). I europeisk sammenheng nådde klubben finalen av EHF-cupen i 2007/08-sesongen, men tapte mot den russiske klubben Dinamo Volgograd. Sesongen etter var Itxako på nytt i EHF-cupfinalen, som de vant 52–45 sammenlagt mot Leipzig.Egozkue avsluttet 2010/11-sesongen ved å spille Champions League-finale mot Larvik, som Itxako tapte 47–46 sammenlagt. Sesongen etter flyttet Egozkue til Tyskland og signerte for Bayer Leverkusen, hvor hun ble i to år før hun flyttet tilbake til hjemlandet og klubben Atlético Guardés.


=== Landslag ===
Egozkue representerte det spanske kvinnelandslaget under Håndball-VM 2013, hvor hun scoret fem mål på seks kamper.Hun ble året etter tatt ut i troppen foran Håndball-EM 2014.


== Meritter ==


=== Itxako ===
Spansk seriemester: 2009, 2010, 2011, 2012
Spansk cupgull: 2010, 2011, 2012
EHF-cupen:
Vinner: 2009
Finalist: 2008
Champions League:
Finalist: 2011


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Naiara Egozkue – Olympedia 
(en) Naiara Egozkue – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Naiara Egozkue – Det europeiske håndballforbundet (EHF) 
Naiara Egozkue på Twitter
Konza

Konza er en småby i Machakos fylke i Kenya. Den befinner seg rundt 60 km sør for Kenyas hovedstad Nairobi. I byen er det prosjektert en Technology City, hvor det innen 2030 skal skaffes nye arbeidsplasser på en flate på rundt 2000 hektar, fremfor alt innen IKT. Det er planlagt å investere over 9 milliarder £.Byen har en jernbanestasjon på strekningen Nairobi–Mombasa, med en sidelinje til Magadi


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Konza Technology City Kenya
Daniël Papebroek

Daniël Papebroek (eller Papebroch eller van Papenbroeck, født den 17. mars 1628 i Antwerpen, død den 28. juni 1714) var en nederlandsk jesuitt.Papebroek var en av de mest fremstående bollandistene og 1659-1709 en av redaktørerne av Acta sanctorum. Med karmelittordenen kom han i heftig strid ved å benekte deres foregivne høye alder. 


== Referanser ==
Evelyn Baring, 1. baron Howick av Glendale

Evelyn Baring, 1. baron Howick av Glendale, (født 29. september 1903, død 10. mars 1973) var en britisk koloniadministrator som var guvernør i Rhodesia i årene 1942 til 1944 og guvernør i Kenya i årene 1952 til 1959. Perioden i Kenya ble dominert av det da pågående Mau Mau-opprøret.
Han var født inn i den velstående bankierfamilien Baring og var en yngre sønn av Evelyn Baring, 1. jarl av Cromer.
Baring giftet seg i 1935 med Mary Cecil Grey, datter av Charles Grey, 5. jarl Grey. Hun arvet 1700-tallsgodset Howick Hall fra sin far som døde i 1963.
Han ble den første baron Howick av Glendale i 1960 og ble utnevnt til ridder av Hosebåndsordenen i 1972.


== Mau Mau-opprøret ==
I juni 1957 videresendte Baring et hemmelig skriv til Alan Lennox-Boyd skrevet av Eric Griffiths-Jones, statsadvokaten i Kenya. I dette skrivet ble mishandlingen av Mau Mau-opprørere behandlet. Dokumentet hevdet at Baring hadde utstedet et følgebrev hvor det ble hevdet at «voldelige sjokk» var den eneste måten å håndtere Mau Mau-opprørere på.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Evelyn Baring, 1. baron Howick av Glendale hos Hansards parlamentsdebatter 
(en) Evelyn Baring, 1. baron Howick av Glendale hos The Peerage 
(en) Evelyn Baring, 1. baron Howick av Glendale – Olympedia 
(en) Et sammendrag av Barings karriere
(en) Artikkel om Barings administrative metoder
Mario Bettini

Mario Bettini (latinisert Marius Bettinus; født 6. februar 1582 i Bologna i Kirkestaten, død 7. november 1657 samme sted) var en italiensk matematiker og astronom. 
Bettini, som var jesuitt (inntrådt i ordenen i 1595) og professor i filosofi, moralteologi og matematikk i Parma, avhandlet i flere av sine verk akustiske og matematisk musikalske emner. 
Månekrateret Bettinus har fått sitt navn etter ham av Giovanni Battista Riccioli i 1651.


== Verker ==

Rubenus hilarotragoedia satyropastoralis (Parma 1614)
Ludouicus. Tragicum syluiludium (Parma 1622)
Lyceum e moralibus, politicis, ac poeticis (Venezia 1626)
Florilegium variorum poematum, et dramatum pastoralium (Lyon 1633)
Apiaria Universae Philosophiae Mathematicae (1642)
Aerarium Philosophiae Mathematicae (Bologna 1648)
Recreationum Mathematicarum (Bologna 1659)


== Referanser ==


== Litteratur ==
Robert Eitner: Biographisch-bibliographisches Quellenlexikon der Musiker und Musikgelehrten. Bd. 2, 1900, s.v.
Carlos Sommervogel: Bibliothèque de Compagnie de Jésus. Brüssel & Paris 1890-1909, s.v.
Bettini, Mario i J. Leonard Höijer, Musik-Lexikon (1864)
Lonicera implexa

Lonicera implexa er en klatreplante i kaprifolfamilien.
Den skiller seg fra slektningen Lonicera etrusca ved å ha eviggrønne, læraktige blader og ved at blomsterklasene ikke har stilker. Arten er forvedet og kan bli opptil to meter høy. Det er omtrent seks blomster i hver klase. Blomstene er kremfargete, men er røde på utsiden. Den vokser i skog og maquis og er utbredt i hele middelhavsområdet.

		
		
		


== Litteratur ==
O. Polunin og A. Huxley, norsk utgave P. Sunding (1978). Middelhavsflora. NKI-Forlaget. s. 169–170. ISBN 82-562-0490-7. 
M. Blamey og C. Grey-Wilson (2004). Wild Flowers of the Mediterranean (2 utg.). London: A & C Black. s. 423. ISBN 0-7136-7015-0. 


== Eksterne lenker ==
(en) Lonicera implexa i Encyclopedia of Life 
(en) Lonicera implexa i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Lonicera implexa hos NCBI 
(en) Lonicera implexa hos The International Plant Names Index 
(en) Lonicera implexa hos Tropicos 
(en) Kategori:Lonicera implexa – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Lonicera implexa – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lonicera implexa – detaljert informasjon på Wikispecies
Chuka-massakren

Chuka-massakren var en hendelse i byen Chuka i dagens Tharaka-Nithi fylke i Kenya i juni 1953, hvor soldater fra B-kompaniet i det britiske King's African Rifles drepte 20 ubevæpnede personer under Mau Mau-opprøret.De britiske soldatene gikk inn i Chuka 13. juni 1953 for å jage ut opprørere som de mistenkte gjemte seg i den nærliggende skogen. I løpet av de neste dagene hadde soldatene fanget og henrettet 20 personer de av ukjente årsaker mistenkte for å være Mau Mau-opprørere. Det er senere avklart at de fleste av de henrettede i virkeligheten tilhørte den vennligsinnede Kikuyu Home Guard - en lojalistisk milits som ble rekruttert av britene til å bekjempe geriljaen. I en atmosfære av grusomheter og gjengjeldelser ble saken feid under teppet og ingen ble stilt for retten for massakren.
Bare dager etter massakren ankom den nye britiske øverstkommanderende for Kenya, George Erskine. Han ønsket umiddelbart å endre adferden til de britiske sikkerhetsstyrkene, og sendte ut et direktiv hvor han slo fast: «I will not tolerate breaches of discipline leading to unfair treatment of anybody», og sendte ordre om at «every officer ... should stamp on at once any conduct which he would be ashamed to see used against his own people.» I dette tilfellet besluttet imidlertid Erskine å dekke over hva som hadde skjedd.


== Referanser ==
Francesco Lana Terzi

Francesco Lana Terzi (født 10. desember 1631 i Brescia, død 26. februar 1687 samme sted) var en italiensk jesuitt og naturforsker.
I 1670 kom han med forløperen til der vi i dag kaller luftballong. Hans idé var å man skulle feste fire stykk lufttomme sfærer i en båtlignende konstruksjon. Hvordan man skulle tømme sfærene hadde han derimot ikke kommet fram til.
Han fikk og utviklet også en ide om blindeskrift.


== Verker ==
Prodromo ovvero saggio di alcune inventione nuove premesso all'arte Maestra Opera che prepara il P. Francesco Lana, Bresciano della Compagnia di Giesu. Per mostrare li più reconditi proncipij della Naturale Filosofia, riconosciuti con accurata Teorica nelle più segnalate inventioni, ed isperienze fin'hora ritrovate da gli scrittori di questa materia & altre nuove dell'autore medesimo. – Brescia : Rizzardi, 1670
Magisterium naturae et artis, opus physicale matematicum. – Brescia : Jo. Maria Ricciardi, 1684-86 [Band 1 & 2] & Parma : H. Rosati, 1692 [Band 3]


== Referanser ==


== Litteratur ==
Balthasar Wilhelm: Die Anfänge der Luftfahrt: Lana-Gusmão; zur Erinnerung an den 200. Gedenktag des ersten Ballonaufstieges (8. Aug. 1709 - 8. Aug. 1909), Hamm i. W. 1909
Ulrich Magin: Luftschiffe im 17. Jahrhundert?, i: JUFOF Heft 158/2005, Seite 60-61
Flavio Mucia: La nave volante che ha fatto storia, in: Giornale di Brescia vom 10. März 2005, Seite 33
Carlos Sommervogel: Bibliothèque de la Compagnie de Jésus, première partie: Bibliographie par les pères Augustin et Aloys De Backer; seconde partie: Histoire par le père Carayon, Band 4, Brüssel 1960 (= Erstausgabe von 1893), Seite 1441–1445


== Eksterne lenker ==
Schriften von Francesco Lana Terzi im Opac des Servizio Bibliotecario Nazionale (Normeintrag)
Eintrag bei Pierer
Mal:CE, auch hier
Das Flugboot auf Briefmarken
Abbildung des Luftschiffes von Francesco Lana de Terzi
Abbildung der Blindenschrift von Lana di Terzi
Kurzer Hinweis zur Blindenschrift von Lana de Terzi
Lonicera etrusca

Lonicera etrusca er en klatreplante i kaprifolfamilien.
Den skiller seg fra slektningen Lonicera implexa ved å være løvfellende og ved at blomsterklasene sitter på lange stilker. Planten er forvedet og kan bli opptil fem meter høy. Blomstene er gulhvite, som regel med et purpur skjær. Arten vokser i maquis og garrigue og er utbredt i hele middelhavsområdet unntatt Balearene.

		
		


== Litteratur ==
O. Polunin og A. Huxley, norsk utgave P. Sunding (1978). Middelhavsflora. NKI-Forlaget. s. 169. ISBN 82-562-0490-7. 
M. Blamey og C. Grey-Wilson (2004). Wild Flowers of the Mediterranean (2 utg.). London: A & C Black. s. 423. ISBN 0-7136-7015-0. 


== Eksterne lenker ==
(en) Lonicera etrusca i Encyclopedia of Life 
(en) Lonicera etrusca i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Lonicera etrusca hos ITIS 
(en) Lonicera etrusca hos NCBI 
(en) Lonicera etrusca hos The International Plant Names Index 
(en) Lonicera etrusca hos Tropicos 
(en) Kategori:Lonicera etrusca – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Lonicera etrusca – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lonicera etrusca – detaljert informasjon på Wikispecies