jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Vanderbilt University

Vanderbilt University er et privat universitet i Nashville, grunnlagt i 1873. Universitetet er oppkalt etter sjøfarts- og jernbanemagnaten Cornelius Vanderbilt, som donerte én million dollar til etableringen av universitetet.
Det har 12 000 studenter fra mer enn 90 forskjellige land.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Vanderbilt University – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Karl William Weyde

Karl William Weyde (født 22. mai  1947) er en norsk teolog. Han har teologisk doktorgrad (dr.theol.) og har siden 2003 vært professor i Det gamle testamentet ved Det teologiske menighetsfakultet i Oslo.Han ble cand.theol. ved Det teologiske menighetsfakultet i 1972, avla praktisk-teologisk eksamen i 1974 og ble ordinert til prest i Den norske kirke samme år. Han var feltprest i 1975, vitenskapelig assistent ved Det teologiske menighetsfakultet i 1976, lektor samme sted i 1977, forskningsstipendiat ved Norges almenvitenskapelige forskningsråd 1985–1988, førsteamanuensis ved Det teologiske menighetsfakultet i 1998 og dr.theol. ved Det teologiske menighetsfakultet i 1999 på avhandlingen "Prophecy and Teaching". Han er siden 2003 professor i Det gamle testamentet ved Det teologiske menighetsfakultet.Weyde har spesialisert seg på ettereksilsk historie og teologi i Jerusalem i det andre tempelets tid, særlig innenfor profetlitteraturen og i tempelgudstjenesten. Han bidro til bibeloversettelsen "Bibelen 2011" (Det gamle testamentet), Bibelselskapet 2011. Han er fra 2003 medlem av Wissenschaftliche Gesellschaft für Theologie.


== Utvalgt bibliografi ==
Prophecy and Teaching: Prophetic Authority, Form Problems, and the Use of Traditions in the Book of Malachi" (BZAW 288), Berlin: de Gruyter (2000).
The Appointed Festivals of YHWH: The Festival Calendar in Leviticus 23 and the sukkot Festival in Other Biblical Texts" (FAT II/4), Tübingen: Mohr Siebeck (2004).(no) Publikasjoner av Karl William Weyde i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin


== Referanser ==
Paeonia mascula

Paeonia mascula er en pionart.
Den er en opptil én meter høy, flerårig urt med mange stengler. Jordstengelen er knollformet. De store bladene er dobbelt trefliket med 9–13 eggformede, hele småblad som er glatte på undersiden. Blomstene sitter enkeltvis og endestilte; de er svært store, opptil 10 cm i diameter. Blomstene er som regel purpurrøde, men kan også være hvite. Frukten består av 3–5, som regel hårete, belgkapsler. Planten vokser i kratt og enger, som regel litt unna kysten og oppe i høyden. Den er utbredt i middelhavsområdet fra Marokko og Spania østover til Tyrkia, Levanten, Krim, Iran og Irak.


== Litteratur ==
M. Aghababian (2011). «Paeonia mascula». Paeoniaceae. – In: Euro+Med Plantbase - the information resource for Euro-Mediterranean plant diversity. Besøkt 7. september 2015. 
M. Blamey og C. Grey-Wilson (2004). Wild Flowers of the Mediterranean (2 utg.). London: A & C Black. s. 58. ISBN 0-7136-7015-0. 
O. Polunin og A. Huxley, norsk utgave P. Sunding (1978). Middelhavsflora. NKI-Forlaget. s. 65. ISBN 82-562-0490-7. 


== Eksterne lenker ==
(en) Paeonia mascula i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Paeonia mascula hos ITIS 
(en) Paeonia mascula hos NCBI 
(en) Paeonia mascula hos The International Plant Names Index 
(en) Paeonia mascula hos Tropicos 
(en) Kategori:Paeonia mascula – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Paeonia mascula – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Paeonia mascula – detaljert informasjon på Wikispecies
Thyrkar

Thyrkar (også kjent som Tyrkir, Tyrker, Tyrke, og Styrkar) er en person beskrevet i den norrøne sagaen Grønlendingenes saga. Han ble med Leiv Eiriksson på sin oppdagelsesreise omtrent år 1000, og blir beskrevet som en eldre mannlig tjener. Han blir referert til som Leiv Erikssons fosterfar, noe som kan tyde på at han var en frigjort trell, og som en gang hadde ansvaret for å se etter og lære opp Leiv.


== Biografi ==
Leiv gikk i opplæring hos Thyrkar fra åtteårsalderen, og lærte blant annet runeskrift og keltisk språk.Leiv og hans menn overvintret i Den nye verden, etter å ha bygd Leifsbudir, muligens et sted på Newfoundland eller et nærliggende område. Ifølge sagaen delte han sine menn i to grupper, som vekslet mellom å utforske det omkringliggende landet. Han rådet sine følgere å holde sammen, og vende hjem for å sove i deres egne kvarter. En kveld vendte ikke Tyrker hjem med sine menn. Fortvilet dro Leiv ut med tolv menn for å lete etter ham; han kom ikke langt før han fant den aldrende trellen, begeistret og gestikulerende – tilsynelatende full. «Hvorfor min fosterfar», ropte Leiv ifølge sagaen, «har du kommet så sent? Hva fikk deg til å forlate dine menn!». Tyrker svarte på sitt eget språk, men da han husket at nordboere ikke forsto han, fortalte han etter en stund på norrønt: «Jeg har ikke gått langt; jeg har fortsatt nyheter for deg. Jeg har funnet vinranker og vinbær.» «Forteller du sannheten, min fosterfar?», utbrøt Leiv. «Visst forteller jeg sannheten, for i mitt hjemland er det mye vin», sa Tyrker. Dette fikk angivelig Leiv til å døpe landet «Vinland».


== Opphav ==
Tyrkers opphav er omstridt. Tyske nasjonalister liker å referere til han som tysk, og forteller at hans navn er en variasjon av Dietrich (via Dirk, fra Thirk, og så videre.). Dette er usannsynlig, da Dirk er en senere variant av navnet, og de norrøne hadde dette navnet i formen Þjóðríkr, noe som senere ble Tjodrik på norsk. Sagaen selv sier: «Hann talaði þá fyrsteleingi á þýrsku», noe som betyr at Tyrker først snakket språket þýrsku/þýzku en lang tid. Þýrsku betyr «tyrkisk», og i Europa på den tiden betydde dette vanligvis ungarsk – men i dette tilfellet er det usikkert.
Historien deler vindrue-elementet med den irske fortellingen om Mael Duin. Uansett er det norrøne ordet brukt i sagaen vinber. Selv om dette blir referert til som druer, oversettes det også til «vin-bær», og det fantes en lang norrøn tradisjon med å lage vin av tilgjengelige bær. Man vet fra historiske nedskrivninger at islendingene og grønlenderne til og med lagde vin av krekling. I Newfoundland-Labrador-området vokser stikkelsbær, tranebær og Viburnum edule fritt, og kan forklare Leivs oppdagelse av «vin-bær».
Rester av en norrøne bosetninger fra perioden har blitt funnet ved L'Anse aux Meadows på Newfoundland i Canada.


== Noter ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Wilson, James Grant; Fiske, John, eds. (1889). «Tyrker». Appletons' Cyclopædia of American Biography. New York: D. Appleton. som igjen siterer:
Adam av Bremen, Historia Ecclesiastica
Derventa

Derventa (serbisk: Дервента) er en by og kommune med ca. 30 000 innbyggere i Republika Srpska i Bosnia-Hercegovina. Kommunen ligger nord i delstaten og grenser til elven Sava, på dennes høyre side. På motsatt side av Sava er Kroatia.
Kommunen omfatter tilsammen 57 tettsteder som er sammenslått i 30 bygder (mjesne zajednice): Agići, Begluci, Bijelo Brdo, Bosanski Dubočac, Brezici, Bukovac, Bukovica Mala, Bukovica Velika, Bunar, Cerani, Crnča, Dažnica, Derventa, Donja Bišnja, Donja Lupljanica, Donji Detlak, Donji Višnjik, Drijen, Gornja Bišnja, Gornja Lupljanica, Gornji Božinci, Gornji Detlak, Gornji Višnjik, Gradac, Gradina, Kalenderovci Donji, Kalenderovci Gornji, Kostreš, Kovačevci, Kulina, Kuljenovci, Derventski Lug, Lužani, Lužani Bosanski, Lužani Novi, Mala Sočanica, Mišinci, Miškovci, Modran, Osinja, Osojci, Pjevalovac, Pojezna, Poljari, Polje, Rapćani, Stanići, Šušnjari, Tetima, Trstenci, Tunjestala, Velika, Velika Sočanica, Vrhovi, Zelenike, Žeravac und Živinice.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Derventa Municipality – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Ungarn under VM i friidrett 1991

Ungarn deltok under VM i friidrett 1991 (utendørs) fra 23. august til 1. september 1991 i Tokyo i Japan, og tok to medaljer under mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
3rd IAAF World Championships in Athletics Tokyo 23-Aug/01-Sep-91 hos iaaf.org
Zambia under VM i friidrett 1991

Zambia deltok under VM i friidrett 1991 (utendørs) fra 23. august til 1. september 1991 i Tokyo i Japan, og tok en medalje under mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
3rd IAAF World Championships in Athletics Tokyo 23-Aug/01-Sep-91 hos iaaf.org
Jamaica under VM i friidrett 1991

Jamaica deltok under VM i friidrett 1991 (utendørs) fra 23. august til 1. september 1991 i Tokyo i Japan, og tok fem medaljer under mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
https://web.archive.org/web/20041212064309/http://www2.iaaf.org/results/past/WCH91/index.html
Tyskland under VM i friidrett 1991

Tyskland deltok under VM i friidrett 1991 (utendørs) fra 23. august til 1. september 1991 i Tokyo i Japan, og tok sytten medaljer under mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
3rd IAAF World Championships in Athletics Tokyo 23-Aug/01-Sep-91 hos iaaf.org
Sovjetunionen under VM i friidrett 1991

Sovjetunionen deltok i VM i friidrett 1991 (utendørs) fra 23. august til 1. september 1991 i Tokyo i Japan, og tok 29 medaljer i mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
3rd IAAF World Championships in Athletics Tokyo 23-Aug/01-Sep-91 hos iaaf.org
Sovjetunionen under VM i friidrett 1987

Sovjetunionen deltok i VM i friidrett 1987 (utendørs) fra 28. august til 6. september 1987 i Roma i italia, og tok 25 medaljer.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
2nd IAAF World Championships in Athletics Roma 28-Aug/06-Sep-87 hos iaaf.org
Somalia under VM i friidrett 1987

Somalia deltok under VM i friidrett 1987 (utendørs) fra 28. august til 6. september 1987 i Roma i italia, og tok en medalje under mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
2nd IAAF World Championships in Athletics Roma 28-Aug/06-Sep-87 hos iaaf.org
Kenya under VM i friidrett 1987

Kenya deltok under VM i friidrett 1987 (utendørs) fra 28. august til 6. september 1987 i Roma i italia, og tok fire medaljer under mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
2nd IAAF World Championships in Athletics Roma 28-Aug/06-Sep-87 hos iaaf.org
Øst-Tyskland under VM i friidrett 1987

Øst-Tyskland deltok under VM i friidrett 1987 (utendørs) fra 28. august til 6. september 1987 i Roma i italia, og tok 31 medaljer under mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
2nd IAAF World Championships in Athletics Roma 28-Aug/06-Sep-87 hos iaaf.org
Elkosj

Elkosj (eller Elkos) er et sted nevnt i Bibelen som hjemstedet til profeten Nahum (Nah. 1,1).
Det hersker usikkerhet hvor stedet var. Det finnbes forskjellige teorier:

Elkosj i Assyria (nå Alqosh): Stedet ligger nær Mossul, ikke så langt fra Ninives ruiner. Her har man lokalt lenge formodet at profeten Nahum var begravet. Men stedet passer ikke så godt til flere ting man leser i Nahums bok.
Elkesi (eller El Kauze, Elcesaeus) i Galilea: Kirkefaderen Hieronymus hadde tro på dette stedet som Nahums hjemsted, etter at en mann fra stedewt hadde vist ham det som skulle ha vært Nahums grav.
Kafarnaum i Galilea: Navnet kan leses Kaper-Nahum. Dersom dette er rett sted, er det vel så å forstå at det i ettertid er blitt oppkalt etter ham.
Elkesei ved Bet Gabre i Juda: Meget taler for at Elkosj lå i Juda. Nahum talte til folket i Sørriket, det vil si Juda. Nordriket var på hans tid allerede gått under. Derfor er det ikke urimelig å tenke at Nahum var fra sør.Med sikkerhet kan man ikke løse dette spørsmålet.


== Litteratur ==
Fritz Reinecker (utg.): Brockhaus Lexikon zur Bibel, 1988, 19. Auflage.
PDF bei www.ewaldkeck.de (142 kB)
Tsjekkoslovakia under VM i friidrett 1983

Tsjekkoslovakia deltok under VM i friidrett 1983 (utendørs) fra 7. til 14. august 1983 i Helsingfors i Finland.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
https://web.archive.org/web/20041212065303/http://www2.iaaf.org/results/past/WCH83/index.html
Tsjekkoslovakia under VM i friidrett 1987

Tsjekkoslovakia deltok i VM i friidrett 1987 (utendørs) fra 28. august til 6. september 1987 i Roma i italia, og tok to medaljer.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
2nd IAAF World Championships in Athletics Roma 28-Aug/06-Sep-87 hos iaaf.org
Somalia under VM i friidrett 1993

Somalia deltok under VM i friidrett 1993 (utendørs) fra 13. til 22. august 1993 i Stuttgart i Tyskland.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
https://web.archive.org/web/20041212065450/http://www2.iaaf.org/results/past/WCH93/index.html
Zambia under VM i friidrett 1993

Zambia deltok under VM i friidrett 1993 (utendørs) fra 13. til 22. august 1993 i Stuttgart i Tyskland, og tok en medalje under mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
4th IAAF World Championships in Athletics Stuttgart 13/22-Aug-93 hos iaaf.org
Leifsbudir

Leifsbudir (eller  Leifsbuðir) var en bosetning nevnt i Grønlendingenes saga, opprettet av Leiv Eriksson i enten år 1000 eller 1001 i Vinland.
Senere bosatte 160 grønlendere, hvorav 16 kvinner, seg selv der under Torfinn Karlsevne – den første europeer som møtte de lokale «skrælingene», altså amerikansk urfolk. Karlsevnes sønn Snorri Thorfinnsson antas å være den første europeer til å bli født i Nord-Amerika bortsett fra Grønland. Bosetningen var derimot midlertidig, og bosetterne ble tvunget til å forlate Leifsbudir grunnet lite handel med de innfødte, og reise tilbake til Grønland.Leifsbudir antas nå av de fleste lærde (både historikere og arkeologer) til å ha ligget ved L'Anse aux Meadows på Newfoundland.


== Se også ==
Skálholt


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Smithsonian Institution – National Museum of Natural History: «Vikings: The North Atlantic Saga»
Det offentlige krimtatariske TV- og radioselskapet

Det offentlige krimtatariske TV- og radioselskapet (russisk: Общественная крымско-татарская телерадиокомпания eller ОКТРК) er et russisk allmennkringkastningsselskap som ble etablert i Simferopol av Krims regjering den 9. juni 2015. Selskapet ble dannet i etterkant av en resolusjon av president Vladimir Putin om rehabilitering av krimtatarene og andre folkeslag på Krimhalvøya, og som en erstatning for de ukrainsk-tatariske kringkasterne ATR TV og radio Mejdan som ifølge russiske myndigheter ikke rakk å fornye lisensen for kringkasting på Krimhalvøya.I august 2015 fikk selskapet tildelt konsesjon av  Roskomnadzor til å kringkaste på Krimhalvøya med TV-kanalen Millet («Folk») og radiokanalen Vatan sedasy («Moderlandets stemme»). Kringkasteren skal gi en omfattende dekning av den politiske og økonomiske situasjonen på Krim, kulturelle hendelser og andre hendelser i og utenfor Krim som kan ha interesse for den krimtatariske befolkningen. Det ble bevilget 177 millioner rubler fra det føderale budsjettet for innkjøp av teknisk utstyr til selskapet.


== Direktører ==
2015– >: Sejran Mambetov


== Referanser ==
TV-året 2006

TV-året 2006 er en oversikt over hendelser, program og avdøde TV-personligheter i 2006.


== Hendelser ==
1. januar: Bosniske NTV Hayats TV-kanal NTV Hayat Sat endrer navn til Hayat Plus.
1. september: Den ukrainske TV-kanalen ATR starter sine sendinger fra Simferopol på Krim. Hovedmålgruppen for ATR er den krimtatariske delen av befolkningen.


== Priser ==


== Dødsfall ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 2006 in television – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Doryctinae

Doryctinae er en gruppe som hører til familien Braconidae blant parasittvepsene og er en familie i ordenen vepser. Det oppdages stadig tallrike nye arter i denne gruppen. Det er beskrevet 1300 arter, men man regner med at det finnes 3000. Gruppen er særlig artsrik i den neotropiske økosonen.


== Utseende ==
Små til middelsstore snyltevepser, gjerne brunaktige. Kroppsformen er avlang og slank, mange har mer eller mindre reduserte vinger. På leggen (tibia) på forbeina er det en rad av kraftige pigger.


== Levevis ==
De er parasitoider, de fleste angriper treborende biller (særlig praktbiller), men det er også noen som lever på larver av sommerfugler og plantevepser. De er ektoparasitoider som lever på utsiden av verten. Noen arter bor i galler på planter.


== Systematisk inndeling / europeiske arter ==
Gruppen blir delt i over 140 slekter.

ordenen vepser, Hymenoptera
gruppen stilkvepser, Apocrita
gruppen Ichneumonoidea
familien Braconidae
underfamilien Doryctinae Förster, 1862 med 11 arter i Norge. Slekter som forekommer i Europa :
slekten Achaiabracon
slekten Caenopachys - i Norge:
Caenopachys hartigii (Ratzeburg, 1848)
slekten Caenophanes
slekten Dendrosoter - i Norge:
Dendrosoter middendorfii (Ratzeburg, 1848)
Dendrosoter protuberans (Nees, 1834)
slekten Dendrosotinus
slekten Doryctes - i Norge:
Doryctes leucogaster (Nees, 1834)
Doryctes obliteratus (Nees, 1834)
slekten Ecphylus
slekten Euhecabolodes
slekten Gildoria
slekten Hecabolodes
slekten Hecabolus
slekten Heterospilus Haliday - svært artsrik i Mellom-Amerika
slekten Hypodoryctes
slekten Leluthia
slekten Monolexis
slekten Neurocrassus
slekten Ontsira - i Norge:
Ontsira antica (Wollaston, 1858) 
Ontsira imperator (Haliday, 1836) (Riedel & Hansen 2014)
slekten Pareucorystes
slekten Platyspathius
slekten Polystenus
slekten Rhaconotus
slekten Rhoptrocentrus
slekten Spathiomorpha
slekten Spathius Nees, 1818 - over 400 arter, i Norge:
Spathius erythrocephalus Wesmaël, 1838 (Riedel & Hansen 2014)
Spathius exarator (Linnaeus, 1758)
Spathius rubidus (Rossi, 1794)
Spathius umbratus (Fabricius, 1798)
slekten Wachsmannia


== Referanser ==


== Kilder ==
Tree of Life Braconidae
Ottesen, P.S. (1993, revidert 1999) Norske insekter og deres artsantall. NINA utredning 55: 1-40. [1]
Doryctinae of the Afrotropical Region


== Eksterne lenker ==
(no) Doryctinae hos Artsdatabanken 
(sv) Doryctinae hos Dyntaxa 
(en) Doryctinae hos Fauna Europaea 
(en) Doryctinae hos Fossilworks 
(en) Doryctinae hos ITIS 
(en) Doryctinae hos NCBI 
(en) Kategori:Doryctinae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Doryctinae – detaljert informasjon på Wikispecies
Pål Vik

Pål Vik (født 2. juni 1949 i Oslo) var en av de mest dominerende spillerne i norsk basketball på 1970-tallet.
Han vokste opp på Eiksmarka i Bærum, og tok realartium på Eikeli gymnas i 1968.
Han spilte 15 sesonger (fra 1963 til 1978) for Bærum Basketballklubb. 
Bærum BBK vant 10 strake norgesmesterskap for herrer fra 1969 til 1978. Pål Vik var den eneste som spilte på alle 10 mesterlag.  Han var toppscorer i NM-finalen(e) i 1969, 1971, 1972, 1976, 1977 og 1978.
Pål Vik ble uttatt på det aller første norske landslaget i basketball, som deltok i Nordisk mesterskap i København i påsken 1966.  Han var da 15 år og 10 måneder gammel, og ble Norges toppscorer i de fire kampene. 
Han innehar fortsatt 6.-plass på NBBFs Adelskalender for herrer med sine i alt 62 landskamper, den første mot Island i 1966 og den siste mot Island i 1978.  
Han deltok i til sammen sju Nordiske mesterskap, og var Norges toppscorer i fire av dem.  I 1970 var han mesterskapets top rebounder. I 1972 var han mesterskapets toppscorer, og ble tatt ut på turneringens All Star-lag. 
Han la opp i 1978 for å prioritere familie, hus og jobb. Han er utdannet lege fra Universitetet i Oslo og spesialist i almenmedisin, og driver fortsatt Nesbru legesenter i Asker.


== Eksterne lenker ==
Presentasjon på basket.no
Hans Gustav Lillienskiold

Hans Gustav Lillienskiold (født 11. desember 1727 i Bergen, død 18. mars 1796 i Horsens i Danmark) var en norsk-dansk godseier og sjøoffiser.
Hans var sønn hans Hans Christoph Lillienskiold (1694-1767) og Christine Sophie Magdalene von Ferber.  Faren var av adelsslekten Lillienskiold som i 1676 mottok adelskapet.  Foreldrene rømte til Strömstad for å unngå en dødsdom avsagt over faren. Der ble de boende mens Hans gikk på sjøen som frivillig kadett i 1741.  Han reiste fra 1745 til Middelhavet med fregatten Falster.  Ti år senere ble han i 1755 nestkommanderende på Blaa Heyren som var vaktskip på havna i København.  

 Etter å ha blitt kammerjunker måtte han med Blaa Heyren til Vestindia i 1757 og ble i tre år.  Han giftet seg også der på St. Croix i 1759 med Elisabeth de Malleville (1740–68) som i 1760 ble med tilbake på «Hvide Ørn» til Danmark.  Elisabeth var av en rik slekt og med hennes midler lykkes det ekteparet å via en auksjon, anskaffe seg Skuderupgaard og landsbyen Skuderup, hvilket de fra 1760 kalte Lilliendal.  Hans hadde mistet jobbet i 1762 på grunn av en benskade. 
Etter kona døde i 1768 ble Hans forfremmet til kommandørkaptein i 1769 og giftet seg Mette Cathrine Bertelsen de Cederfeld (1746–70) som døde bare etter ett år, hvorpå Hans i 1771 ektet den nesten tretti år yngre Sophie Charlotte von Heltzen (1754–1835). Hun var av den dansk-norske slekta Heltzen, datter av Poul Heltzen og Karen Collett.
Hans ble hvit ridder av Dannebrogordenen i 1782.  Lilliendahl solgte han i 1785 til den nyrike handelsmann Niels Lunde Reiersen (1742–95).  Han døde i 1796.


== Referanser ==
Patronbelte

For ammunisjon til maskingevær, se ammunisjonsbelte.
Et patronbelte er et belte med hemper til patroner for å kunne bære med seg ammunisjon til skytevåpen for jakt eller krig.


== Konstruksjon ==
Patronbelter lages vanligvis av lær, noen ganger av seilduk. De betsår av et stivt og relativt brett grunnbelte, med et smalere og lengre belte sydd på på den måten at det danner en serie hemper. Patronene stikkes ned i hempene slik at den nederste delen av patronen med prosjektil stikker ut på undersiden av hempen.Ofte er det sydd på et stripe stivt lær på oversiden av hempene slik at randen på randpatroner hindrer patronen i å skli for langt ned. For patroner med rille vil ofte fasongen på hempene holde patronene på plass, eller hempene kan være utformet som små lommer med bunn.
Militære patronbelter bæres gjerne over skulderen, mens sivile patronbelter ofte er ment spent rundt livet. Britiske millitære patronbelter hadde en klaff som beskyttet basen av patronenen med tennhetten mot fuktighet.


== Historie ==

De første patronbeltene hadde små flasker med ferdig oppmålte kruttladninger hengende fra et bandolær, men disse ble avløst av patrontasker ved innføringen av papirpatroner på slutten av 1600-tallet.Moderne patronbelter med hemper for patroner dukket opp igjen med papp- og metallpatroner på midten av 1800-tallet og overtok i stor grad for patrontaskene etter 1870. De var i bruk for militæret fram til utviklingen av moderne patroner med røyksvakt krutt på 1890-tallet, som ofte var rillepatroner. Disse manglet randen som holdt randpatroner på plass. Samtidig kom ammunisjonstasker til laderammer eller løse magasiner som overtok fullstendig etter 1900 til militær bruk. Patronbelter er imidlertid fortsatt vanlig for jegere, særlig for patroner til hagle.


== Se også ==
Patrontaske


== Referanser ==