jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
C/1980 E1

C/1980 E1 er en ikke-periodisk komet som ble oppdaget 11. februar 1980 av den amerikanske astronomen Edward L. G. Bowell.
Før kometen gikk inn i det indre solsystemet for å oppnå sin perihelion den 17. februar 1982 i en avstand av 3,3639 AU, hadde den en barysentrisk bane med en apoapsis på 74,600 AU eller 1,17 lysår, og en omløpstid på omkring 1,7 millioner år.Kometen er ikke ventet å komme tilbake til solsystemet.


== Referanser ==
Ketjap

Ketjap (indonesisk: kecap) er en indonesisk soyasaus som har en litt tykk konsistens. Den fremstilles av mel av soyabønner, grovmalt hvete, krydder og salt. De to vanligste typene er manis (søt) og asin (salt), med manis som den mest kjente av dem. Sausen spiller en viktig rolle i mye indonesisk matlagning og anvendes blant annet til marinader, i gryter, sauser, og som bordsaus. Typisk for ketjap er den mørkebrune fargen, og den noe tykkere konsistensen. Dette i motsetning til japanske og kinesiske soyasauser, som i regelen har en tynnere konsistens, og er mindre søte. Ketjap passer i et vegansk kosthold, da den er helt uten animalske produkter. Indonesiske sojasauser kan ikke uten videre erstattes av japanske eller kinesiske i matretter.
Det er hovedsakelig tre ulike typer ketjap: 

Ketjap manis: den søteste typen, og en av de vanligste. Den har en søtere og rikere smak enn annen soyasaus, og er krydret med palmesukker (Gula Aren/Gula Kelapa), hvitløk og anis.
Ketjap sedang: mindre søt sojasaus
Ketjap asin: en salt type, som er godt skikket for retter som beredes ved høye temperaturer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
aziatische-ingredienten.nl: «Zelf ketjap maken», oppskrift på ketjap manis (nederlandsk)
Gjøaneset

Gjøaneset er en tidligere hvalfangststasjon på Amsterdamøya, i Albert I Land nordvest på Svalbard. Stedet ligger på en flat odde ved Gjøavatnet, Amsterdamøyas største innsjø, under en 130 meter høy utstikker av det bratte Hollendarberget. Stedet ligger midt på østkysten av Amsterdamøya, nord for Smeerenburg og Smeerenbukta. Det er også hvalfangergraver på Smeerenburgsletta ved Smeerenbukta mellom Gjøaneset og Smeerenburg.

Etter at briten Henry Hudson i 1607 oppdaget store bestander av hval rundt Svalbard, strømmet britiske og nederlandske hvalfangere til øygruppen. I 1614 utforsket nederlenderne Mauritius Bai (dagens Smeerenburgfjorden) og etablerte hovedstasjon i Smeerenburg sør på Amsterdamøya i 1617. En dansk-norsk militær flåtedemonstrasjon i 1615 ble operativt sett relativt mislykket, men medførte at dansk-norske hvalredere med kongelig støtte etablerte seg i Smeerenburg, i konkurranse med nederlenderne. Men Gjøaneset noen km lengre nord ble også brukt som hvalfangststasjon, av dansk-norske, baskiske eller engelske hvalfangere på 1600-tallet.
Gjøaneset danner en laguneformasjon med det lave og grunne Gjøavatnet, og på den smale landtangen mellom vannet i vest og havet i øst finner man to graver, en hustuft, og 100 meter mot sør ytterligere to graver. Ved nordsiden av vannet 1 km mot nord ligger en femte gravplass. Det er også noen undervanns-kulturminner, i alt 9 grav- og bosetningsminner.
Gjøaneset inngikk i Fangstfelt 23 i den norske fangstperioden som startet sent på 1800-tallet. Det var ingen permanente norske fangststasjoner her. 
I 1973 ble området en del av Nordvest-Spitsbergen nasjonalpark.


== Litteratur ==
Gustav Rossnes, Norsk overvintringsfangst på Svalbard 1895-1940, Norsk polarinstitutt Meddelelser nr 127 1993. ISBN 82-7666-064-9.


== Eksterne lenker ==
Gjøaneset Stadnamn i norske polarområde, Norsk polarinstitutt
Hvalfangststasjonens beskrivelse i Riksantikvarens kulturminnesøk.
Gravsted på Gjøaneset, beskrivelse i kulturminnedatabasen.
Teltring ved Gjøavatnet, beskrivelse i kulturminnedatabasen.
Kulturminneplan for Svalbard 2000-2010
Leif Andrée

Leif Allan Andrée (født Leif Allan Johansson 29. januar 1958 i Stockholm) er en svensk skuespiller.Andrée har blant annet spilt i de norske filmene Eggs fra 1995, Salmer fra kjøkkenet fra 2003, begge av Bent Hamer.
Han ble i 2008 tildelt Carl Åkermans stipendium av Svenska Akademien.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Leif Andrée på Internet Movie Database 
(sv) Leif Andrée i Svensk Filmdatabas 
(da) Leif Andrée på Filmdatabasen 
(da) Leif Andrée på danskefilm.dk 
(da) Leif Andrée på danskfilmogtv.dk 
(da) Leif Andrée på Scope 
(fr) Leif Andrée på Allociné 
(en) Leif Andrée på AllMovie 
(en) Leif Andrée på AllMovie 
(en) Leif Andrée hos Rotten Tomatoes 
(sv) Leif Andrée på Stockholms Stadsteater
Vårlyng

Vårlyng (Erica carnea) er en dvergbusk som tilhører lyngfamilien. 
Den er krypende og blir bare 25 cm høy. Årskuddene er nesten glatte. De linjeformede bladene sitter i kranser på fire. Blomstene er mørkrosa og sitter i tette, ensidige klaser. Den vokser i fjellskog og steinrike åssider på kalkgrunn. Utbredelsen omfatter fjellene i Mellom- og Sør-Europa opptil 2700 moh.
Vårlyng er en populær prydplante. Den er lettere å dyrke enn andre lyngarter ettersom den ikke krever sur jord. Det finnes en mengde kultivarer med ulik farge på blomster og bladverk.
Linné beskrev vårlyng under to navn, Erica herbacea og Erica carnea, i Species plantarum (1753). E. herbacea står først og har egentlig prioritet, men i 1999 ble det vedtatt at navnet skal være E. carnea.


== Litteratur ==
C. Grey-Wilson og M. Blamey; norsk utgave T. Faarlund og P. Sunding (1992). Teknologisk Forlags store illustrerte flora for Norge og Nord-Europa. Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0355-4. 


== Eksterne lenker ==

(en) Vårlyng i Global Biodiversity Information Facility 
(sv) Vårlyng hos Dyntaxa 
(en) Vårlyng hos NCBI 
(en) Vårlyng hos The International Plant Names Index 
(en) Vårlyng hos Tropicos 
(en) Kategori:Erica carnea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Erica carnea – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Erica carnea – detaljert informasjon på Wikispecies
2101 Adonis

2101 Adonis er en nær-jord asteroide, og en av de første som ble oppdaget. Den er også en Apollo-asteroide og den andre som ble oppdaget. Asteroiden ble oppdaget den 12. februar 1936 av den belgiske astronomen Eugene Delporte.
Omløpstiden er 2.56 år. Asteroiden er sannsynligvis kilden til en eller flere meteorsvermer.Asteroidens nære bane gjorde den vanskelig å observere etter oppdagelsen, og Adonis var lenge en tapt asteroide inntil den i 1977 ble gjenoppdaget av den amerikanske astronomen Charles T. Kowal.
2101 Adonis er mest sannsynlig en utdødd komet.


== Referanser ==
Sukkerspinn

Sukkerspinn er et godteri laget av sukker og eventuelt fargestoffer.  
Sukkerspinn selges gjerne på tivoli, i fornøyelsesparker og på markeder. Produktet selges også på boks. Det finnes også sukkerspinnmaskiner for hjemmebruk.


== Tilvirkning uten maskin ==
Før sukkerspinnmaskinen ble oppfunnet, ble sukkertråder laget ved å smelte sukker, som så ble trukket ut med en gaffel. For å lage karamelliserte sukkertråder på denne måten kan man benytte innkokt sukkerlake, som helles ut i små mengder på en bakeplate og trekkes ut til tråder til det dannes et edderkoppnetteaktig sukkerspinn.


== Tilvirkning med maskin ==
I 1897 fant William Morrison og John C. Warton fra USA opp en elektrisk maskin som laget sukkerspinn. De fikk patent på maskinen i 1899 og solgte sukkerspinn på verdensutstillingen i St. Louis i 1904. Sukkeret varmes opp i sukkerspinnmaskinen, spinnes rundt og presses gjennom små hull, kjøles derved ned, med lange og tynne sukkertråder som resultat. Sukkertrådene festes så til en pinne, før sukkerspinnet spises.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cotton candy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Cotton candy – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Hur gör man sockervadd?, video fra SVT (svensk tale)
Filosofiåret 1496

Filosofiåret 1496 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1496.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==
Simone Porzio, italiensk lege og filosof (død 1554)


== Dødsfall ==
12. mars - Jean Heynlin, tysk teolog og filosof (død ca. 1425)
Lorenzo Spirito Gualtieri, italiensk poet, humanist og soldat (født 1426)
ca. 1493-1497 – Elia del Medigo (Elijah Delmedigo), italiensk filosof (født ca. 1458)
Espen Egil Hansen

Espen Egil Hansen (født 16. oktober 1965, oppvokst i Grimstad) er direktør for «nye mediekonsepter» i Schibsted-konsernet. Han var sjefredaktør i Aftenposten fra desember 2013 til desember 2019 til han ble etterfulgt av Trine Eilertsen.   
Hansen jobbet som journalist i Agderposten før han senere tok to års utdanning ved Norsk Pressefotografskole i Fredrikstad. Han var fotograf i den svenske avisen Expressen før han på 1990-tallet begynte å jobbe i VG hvor han ble leder for avisas fotoavdeling. Hansen gikk over til å jobbe med nettjournalistikk i VG Nett (da VG Multimedia).  Hansen har vært ansatt som redaktør i Verdens Gang (VG) fra 2008 til 2011, og fra 2011 var han digitalredaktør med ansvar for VG Nett, VGTV, VG Mobil og VG+. Han har bakgrunn som journalist fra lokalpressen i Aust-Agder og fra VG.
Hansen har vært medlem av hovedstyre i Norsk Redaktørforening siden 2009, er styreleder i E24 og styremedlem i International News Media Association.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Espen Egil Hansen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Espen Egil Hansen på Internet Movie Database 
(no) Espen Egil Hansen - Store norske leksikon
Marjun Syderbø Kjelnæs

Marjun Syderbø Kjelnæs (født 1974) er en færøysk forfatter.


== Bibliografi ==
2001 Kópakona udg. i novellesamlingen Mjørki í heilum
2004 Ein farri av kolvetni, 9 noveller
2006 Tað svarta portrið publisert i Mín jólabók
2007 Og tú fert rennandi, novelle, publisert i det færøyske magasin Vencil nr. 2
2007 Hvør fjalir seg í postkassanum?
2008 Hvør fjalir seg í ferðataskuni?
2009 Hvør fjalir seg í smúkkuskríninum?
2010 Novelle publisert i den nordiske novellesamlingen Elskar - elskar ikki
2010 Skriva í sandin ungdomsroman
2012 Skriv i sandet, oversatt til dansk av Hugin Eide, Forlaget Torgard
2012 Ecrire dans le sable (Skriva í sandin) i fransk oversettelse i novellesamlingen Nouvelles Pays Nordiques.
2014 Skriv i sanden, oversatt til norsk av Lars Moa.
2012 Rót Trip - diktsamling, Sprotin.2016 Rot tripp - Ord en route, oversatt til norsk av Lars Moa
2012 Eg undrist, At týða týdningin, Allar línur spennast, Vit hava hits áður. Utg. i Vencil, nr. 11
2014 Tóm rúm (Tomme rum), skuespil, Sprotin, 978-99972-1-041-8
2016 At the heart of a Selkie, digte skrevet til Eivør Pálsdóttir
2016 Opna - digte, Sprotin
2016 Óendaliga vera, roman, Bókadeild Føroya Lærarafelags
2017 Dreams by the sea. Film, instrueret af Sakaris Stórá. Marjun S. Kjelnæs skrev manuskriptet.
2020 Sum rótskot, roman, Bókadeild Føroya Lærarafelags


== Priser m.m. ==
2001 Listastevna Føroya, 2. pris
2002 Listastevna Føroya, 1. pris
2004 Legat fra den færøske fond Grunnur Thorvalds Poulsen av Steinum
2008 Mottok Barnamentanarheiðursløn Tórshavnar býráðs
2008 Vant en premie på en konkurranse i å skrive ungdomsnoveller.
2009 Fik 3-årig arbeidslegat fra Mentanargrunnur Landsins (Færøyenes Kulturfond, oprettet af Færøyenes Kulturdepartement)
2011 White Raven prisen fra Deutsche Jugendbibliothek for boken Skriva í sandin
2011 Nordisk Skolebibliotekarforenings Børnebogspris for boken Skriva í sandin
2012 Nominert til Vestnordisk råds barne- og ungdomslitteraturpris for boken Skriva í sandin
2013 Nominert til Nordisk råds barne- og ungdomslitteraturpris for boken Skriva í sandin
2020 Mottok Barnamentanarheiðursløn Tórshavnar býráðs


== Referanser ==
3552 Don Quixote

3552 Don Quixote er en Amor-asteroide som ble oppdaget av den sveitsiske astronomen Paul Wild den 26. september 1983. Asteroiden er en Mars-krysser, en Jupiter-krysser og en potensielt hasardiøs asteroide. Omløpstiden er 7.7 timer og diameteren er omkring 19 km.Don Quixote er etter alt å dømme en utdødd komet.


== Referanser ==
EPOXI

EPOXI er et ubemannet NASA-romoppdrag som under ledelse av University of Maryland benyttet den eksisterende romsonden Deep Impact til å utføre en serie nye observasjoner. Oppdraget gikk først ut på å utforske eksoplaneter. Den 4. november 2010 utførte sonden en nærpassering av kometen 103P/Hartley. Oppdraget ble kunngjort 3. juli 2007 og omfattet også en nærpassering av kometen 85P/Boethin; den sistnevnte var imidlertid for liten og svak til at banen kunne beregnes nøyaktig.


== Referanser ==
Olav Pauss

Olav Eduard Pauss (født 20. mars 1863 i Drammen, død 21. november 1928 i Sydney), til vanlig kalt «Ole» Pauss, var en norsk skipsreder, skipsagent og generalkonsul i Sydney (for delstatene New South Wales og Queensland) for Sverige og Norge fra 1902 til 1905 og konsul for Norge fra 1905 til 1928. Han var tidvis også dansk og sveitsisk konsul. I de over førti årene han bodde i Australia var han den primære representanten for skandinaviske skipsfartsinteresser i landet.


== Biografi ==
Han var sønn av skipsreder i Drammen Ismar Mathias Pauss (1835–1907) og Sina Mariane Høeg. Han studerte i Tyskland og England, og begynte deretter i farens rederi. I 1885 flyttet han til Australia og etablerte i 1892 egen forretning som skipsreder og skipsmegler i Sydney med fokus på skandinavisk skipsfart. Han ble etterhvert representant for de fleste norske skipsfartsinteresser i Sydney og direktør for en rekke selskaper, bl.a. administrerende direktør for Wilhelm Wilhelmsen Shipping Agency, Wilh. Wilhelmsens datterselskap i Australia. Han var også havariagent og kommisjonær for Nordisk Skibsrederforening og Det Norske Veritas.I 1902 ble han utnevnt til Sveriges og Norges generalkonsul i Sydney, og fortsatte som Norges konsul etter unionsoppløsningen i 1905. Han ble senere også konsul for Danmark og Sveits. Han var også president i flere sportsforeninger i Sydney, og grunnla Nordmandslaget i Sydney i 1906. Han var dessuten den svenske frimurerlosjens representant i New South Wales og involvert i australske frimurerorganisasjoner. Han var også kjent for filantropisk arbeid, ikke minst gjennom gaver til Royal Alexandra Hospital for Children.
Han ble gift 4. juni 1890 i Sydney med Rachel Annie Scott (født 6. juli 1863 i Sydney) og hadde to døtre. Datteren Olga Marian Pauss (f. 1891) var gift med den kjente geologen William Rowan Browne og datteren Claire Henriette Paus (f. 1896) var gift med legen Alfred Alexander Heath.


== Utmerkelser ==
 Ridder 1. klasse (1910) og kommandør (1919) av St. Olavs Orden «for fortjenester som konsul»
 Ridder av Dannebrogordenen (1919)
 Ridder av Finlands hvite roses orden


== Referanser ==
William Rowan Browne

William Rowan Browne (født 11. desember 1884 i Lislea i Irland, død 1. september 1975) var en australsk geolog, kjent bl.a. for verket The Geology of the Commonwealth of Australia.
Han ble født i Lislea i County Londonderry i Irland. Han begynte å studere ved Trinity College, Dublin, men etter å ha fått tuberkulose måtte han avbryte disse studiene. Etter råd fra en lege reiste han til Australia i 1904. Der tok han doktorgrad ved University of Sydney og vant universitetets medalje i 1922 for sin avhandling om magmatisk og metamorf bergart. I 1923 ble han universitetslektor i geologi.
Browne fullførte verket The Geology of the Commonwealth of Australia etter oppdrag fra delstatsregjeringen i New South Wales. Verket hadde blitt påbegynt av Edgeworth David, men var svært uferdig.
Browne var president for Royal Society of New South Wales 1932–33 og mottok Clarke Medal i 1942. Han grunnla dessuten Geographical Society of New South Wales i 1927 og var president 1929–1930 og 1948–1949. Han var også en av grunnleggerne av Geological Society of Australia i 1952, og organisasjonens president 1955–1956. Geological Society of Australia tildeler W. R. Browne-medaljen som sin høyeste utmerkelse.
Han var gift med Olga Marian Pauss, datter av norsk konsul i Sydney Olav Eduard Pauss.


== Referanser ==


== Litteratur ==
T. G. Vallance, 'Browne, William Rowan (1884 - 1975)', Australian Dictionary of Biography, Volume 13, MUP, 1993, pp 280–282


== Eksterne lenker ==
Australian Academy of Science memoir of Browne
Chlorochrysa

Chlorochrysa er en slekt i familien tanagarer (Thraupidae).


== Arter ==
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:

Olivintanagar, Chlorochrysa phoenicotis
Rustøretanagar, Chlorochrysa calliparaea
Harlekintanagar, Chlorochrysa nitidissima


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Chlorochrysa i Encyclopedia of Life 
(en) Chlorochrysa i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Chlorochrysa hos Artsdatabanken 
(en) Chlorochrysa hos ITIS 
(en) Chlorochrysa hos NCBI 
(en) Kategori:Chlorochrysa – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Chlorochrysa – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Ornitologisk Forening: Chlorochrysa. Besøkt 2013-10-16.
IBC - The Internet Bird Collection: Chlorochrysa. Besøkt 2013-10-16.
birdforum.net: Chlorochrysa. Besøkt 2013-10-16.
ftp.funet.fi: Chlorochrysa. Besøkt 2013-10-16.
Thraupis

Thraupis er en slekt i familien tanagarer (Thraupidae).


== Arter ==
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:

Bispetanagar, Thraupis episcopus
Sayacatanagar, Thraupis sayaca
Turkisbrysttanagar, Thraupis glaucocolpa
Cyantanagar, Thraupis cyanoptera
Epålettanagar, Thraupis ornata
Gulvingetanagar, Thraupis abbas
Palmetanagar, Thraupis palmarum
Blåhettetanagar, Thraupis cyanocephala


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Thraupis i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Thraupis hos Artsdatabanken 
(en) Thraupis hos ITIS 
(en) Thraupis hos NCBI 
(en) Kategori:Thraupis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Thraupis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Thraupis – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Ornitologisk Forening: Thraupis. Besøkt 2013-10-16.
IBC - The Internet Bird Collection: Thraupis. Besøkt 2013-10-16.
birdforum.net: Thraupis. Besøkt 2013-10-16.
ftp.funet.fi: Thraupis. Besøkt 2013-10-16.
Tangara (slekt)

Tangara er en slekt i familien tanagarer (Thraupidae).


== Arter ==
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:

Kippatanagar, Tangara ruficervix
Svarthodetanagar, Tangara cyanoptera
Sølvtanagar, Tangara viridicollis
Svartkronetanagar, Tangara heinei
Platinatanagar, Tangara argyrofenges
Siratanagar, Tangara phillipsi
Asurtanagar, Tangara cabanisi
Glittertanagar, Tangara palmeri
Svartryggtanagar, Tangara peruviana
Kobberryggtanagar, Tangara preciosa
Sandiatanagar, Tangara meyerdeschauenseei
Topastanagar, Tangara cayana
Grenadatanagar, Tangara cucullata
Krattanagar, Tangara vitriolina
Ishodetanagar, Tangara nigrocincta
Gullhettetanagar, Tangara larvata
Blåhodetanagar, Tangara cyanicollis
Asurvingetanagar, Tangara varia
Ruststrupetanagar, Tangara rufigula
Dropletanagar, Tangara guttata
Gulbuktanagar, Tangara xanthogastra
Flekktanagar, Tangara punctata
Blåtanagar, Tangara vassorii
Berylltanagar, Tangara nigroviridis
Paljettanagar, Tangara dowii
Darientanagar, Tangara fucosa
Talassintanagar, Tangara labradorides
Turkisbryntanagar, Tangara cyanotis
Gråtanagar, Tangara inornata
Kobolttanagar, Tangara mexicana
Paradistanagar, Tangara chilensis
Opalgumptanagar, Tangara velia
Prinsessetanagar, Tangara callophrys
Turkishodetanagar, Tangara seledon
Palettanagar, Tangara fastuosa
Rødnakketanagar, Tangara cyanocephala
Messingtanagar, Tangara desmaresti
Gullsnittanagar, Tangara cyanoventris
Brunvingetanagar, Tangara lavinia
Brunhodetanagar, Tangara gyrola
Rustkinntanagar, Tangara rufigenis
Gullkinntanagar, Tangara chrysotis
Safrankronetanagar, Tangara xanthocephala
Ildhodetanagar, Tangara parzudakii
Sitrontanagar, Tangara schrankii
Blåskjeggtanagar, Tangara johannae
Gulltanagar, Tangara arthus
Smaragdtanagar, Tangara florida
Sølvstrupetanagar, Tangara icterocephala


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tangara i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Tangara hos Artsdatabanken 
(en) Tangara hos ITIS 
(en) Tangara hos NCBI 
(en) Kategori:Tangara – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Tangara – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Tangara – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Ornitologisk Forening: Tangara. Besøkt 2013-10-16.
IBC - The Internet Bird Collection: Tangara. Besøkt 2013-10-16.
birdforum.net: Tangara. Besøkt 2013-10-16.
ftp.funet.fi: Tangara. Besøkt 2013-10-16.
Dacnis

Dacnis er en slekt i familien tanagarer (Thraupidae).


== Arter ==
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:

Hvitbukdaknis, Dacnis albiventris
Maskedaknis, Dacnis lineata
Gulbukdaknis, Dacnis flaviventer
Turkisdaknis, Dacnis hartlaubi
Gulbukdaknis, Dacnis nigripes
Rødleggdaknis, Dacnis venusta
Blådaknis, Dacnis cayana
Berylldaknis, Dacnis viguieri
Rødbrystdaknis, Dacnis berlepschi


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dacnis i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Dacnis hos Artsdatabanken 
(en) Dacnis hos ITIS 
(en) Dacnis hos NCBI 
(en) Kategori:Dacnis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Dacnis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Dacnis – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Ornitologisk Forening: Dacnis. Besøkt 2013-10-16.
IBC - The Internet Bird Collection: Dacnis. Besøkt 2013-10-16.
birdforum.net: Dacnis. Besøkt 2013-10-16.
ftp.funet.fi: Dacnis. Besøkt 2013-10-16.
Georg Samuel Dörffel

Georg Samuel Dörffel (født 11. oktober 1643 i Plauen, død 6. august 1688 i Weida) var en tysk pastor og astronom. I 1681 la han frem bevis på at kometer er himmellegemer som beveger seg i parabolske baner, med solen i sentrum.
Månekrateret Doerfel er oppkalt etter ham.


== Bibliografi ==
Bericht von dem neulichsten im Mertzen dieses 1672. Jahres erschienenem Cometen, auss einem zu Plauen gedrucktem Bedencken [av G. S. Doerfel] wiederholet und vermehret. (1672)
Neuer Comet-Stern, welcher im November des 1680 sten Jahres erschienen, und zu Plauen im Voigtlande dergestalt observiret worden, sampt dessen kurtzer Beschreibung, und darüber habenden Gedancken. (1681)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Georg Samuel Dörffel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Filosofiåret 1495

Filosofiåret 1495 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1495.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
7. desember - Gabriel Biel, tysk teolog og filosof (født 1410-1425)
8. desember - Antonio Alabanti, italiensk generalsuperior i Servittordenen og filosof (ukjent fødselsår)
ca. 1493-1497 – Elia del Medigo (Elijah Delmedigo), italiensk filosof (født ca. 1458)
Filosofiåret 1493

Filosofiåret 1493 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1493.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==
11. november eller 17. desember – Paracelsus, sveitsisk lege, alkymist, astrolog, naturforsker, mystiker, legmannsteolog og filosof (død 1541)


== Dødsfall ==
ca. 1493-1497 – Elia del Medigo (Elijah Delmedigo), italiensk filosof (født ca. 1458)
Christian Prahl Reusch

Christian Prahl Reusch (født 26. mai 1900 i Bergen, død 14. juni 1987) var en norsk diplomat.
Etter Utenriksdepartementets aspirantkurs 1930 (karakter 2,17) var han seks år ved legasjonen i Tokyo som sekretær.
På 1940-tallet var han ambassaderåd ved Norges ambassade i London.
Han ble i 1947 Norges diplomatiske utsending til det allierte hovedkvarter i Japan, med rang av minister stasjonert i Tokyo og fra 1952 sendemann. Fra 1953 til 1960 var han minister ved legasjonen i Kairo med sideakkreditering Damaskus, dit han blant annet måtte i 1957 for å forhandle om den forsvunne Otto Helleren. Reusch hentet ham ut fra fengselet i Mezza. Sendemann til Amman i Saudi-Arabia var han også. Han ble kommandør av St. Olavs Orden i 1959, og var ambassadør ved Norges ambassade i Lisboa 1960–1963 og så til Santiago i  Chile fra 1966 med Lima i Peru som sideakkreditering.
Han var sønn av kontorist og kjøpmann Ditlef Christian Reusch (1868–1936) og Elisabeth Christiane (Lizzie) Prahl (1876–1948), som giftet seg 1896. Han var bror til Lizzie Prahl (1905–1978) som var kostymesjef og skuespiller på Nationaltheatret, kjent fra Tante Pose.


== Referanser ==