Folcuin av Lobbes

Folcuin (født ca, 935 i Lotharingia, død 16. desember 990) var abbed av Lobbes i grevskapet Hainault fra 965 til 990. Han er kjent som forfatter av en rekke historiske skrifter, og for å ha fornyet og styrket det benediktinerklosteret han var abbed for.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Folcuin var etter det han selv oppgir tilhørende karolingernes slekt; han informasjoner vedrørende dette er tilforlatelige selv om stamtavlen han har nedtegnet må mangle noen ledd. Hans stamfar var Karl Martell og hans slektslinje gikk ut fra dennes sønn Hieronymus.
Hans far, også han en Folcuin, ble mot slutten av sitt liv munk i abbediet Saint-Bertin i Saint-Omer, der hvor han selv trådte inn den 22. november 948 som oblatus.


=== Abbed ===
Noen år etter, etter at abbed Aletran av Lobbes døde, bestemte biskof Ebrachar av Liège, som hadde tilsynsansvaret med klosteret, at Folcuin skulle vende tilbake til sitt fødebispeømme og bli den nye abbed i Lobbes. Den 25. desember 965 ble Folcuin konsekrert av biskop Ingram (Enguerrand, Ingelramnus) av Cambrai.
Under sine første år som abbed måtte Folcuin verge seg mot det krav som en annen av hans forgjengere gjorde på embedet. Det var Rather, som hadde måttet oppgi sitt embede som biskop av Verona og ville bli abbed i Lobbes igjen. Faktisk ble Folcuin tvunget til å oppgi sitt verv og forlate abbediet; så overtok  Rather, men lyktes ikke som abbed.
Så ble Folcuin gjeninnsatt. Han ble en av klosterets viktigste abbeder noensinne, og gjelder som den abbed som -  sammen med sin etterfølger Heriger - la grunnlaget for Lobbes' betydning på 1000-tallet.
Folcuin forfattet også en Gesta abbatum for abbediet Saint-Wandrille Fontenelle fra dets grunnleggelse i 649 til 845). Verket om St. Bertin gikk fra grunnleggelsen i 645, under ledelse av biskop Audomar (eller St. Omer) av Thérouanne helt frem til 962; verket han skrev om Lobbes-abbeiet fra den første helligdom der ble grunnlagt i St. Landelin i 638 og så ført frem til 980. Disse krønikene var organisert etter de hverandre påfølgende abbeder, og er en blanding av fortegnelse over ervervelser og mer konvensjonell historikk.
Etter hans egen tid ble krønikene videreført av andre munker, kjente og ukjente, én helt frem til 1187.


== Verker ==
Gesta abbatum Sithiensium (um 960)
Vita Folcuini episcopi Morinensis (974-984)
Gesta abbatum Lobiensium (abgeschlossen 975-990),
Miracula Ursmari Lobiensis


== Referanser ==


== Litteratur ==
Sylvain Balau: «Les sources de l’histoire de Liège au moyen âge». Étude critique (1903), s. 102-114
Repertorium fontium Historiae Medii Aevi IV, s. 480
Wilhelm Wattenbach, Robert Holtzmann, Franz-Josef Schmale: Deutschlands Geschichtsquellen im Mittelalter I (1967), s. 109-110, 136-139
Léopold Genicot, Paul Tombeur (utg.): Index Scriptorum Operumque Latino-Belgicorum Medii Aevi I (1973), s. 95-97, 137-139, 167-169
Alain Dierkens: «La production hagiographique à Lobbes au Xe siècle», Revue bénédictine 93 (1983), S. 251-259
Alain Dierkens: Abbaye et Chapitres entre Sambre et Meuse (VIIe-XIe siècles) (1985), s. 120-124, 131 Online på perspectivia.net
Jean Louis Kupper: Folcuin (2), i: Lexikon des Mittelalters Band IV, Spalte 608