jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Bokfinkvegen (Molde)

Bokfinkvegen er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter der Ravnebakken begynner, og går østover til Råkhaugvegen. Gaten har fått navn etter fuglen Bokfink, i likhet med andre gater i bydelen som har navn etter fugler.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - M - Å. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Jernspurvbakken (Molde)

Jernspurvbakken er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i Bokfinkvegen og går nordøstover før den ender blindt. Gaten har fått navn etter fuglen Jernspurv, i likhet med andre gater i bydelen som har navn etter fugler.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - M - Å. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Ravnebakken (Molde)

Ravnebakken er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter der Bokfinkvegen starter og går nordover og i en bue til samme veg. Gaten har fått navn etter fuglen Ravn, i likhet med andre gater i bydelen som har navn etter fugler.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - M - Å. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Saturnvegen (Molde)

Saturnvegen er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i Jupitervegen og går østover før den ender blindt. Gaten har fått navn etter planeten Saturn, i likhet med en del andre gater i bydelen som har navn etter ting i Melkeveien.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - M - Å. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Plutovegen (Molde)

Plutovegen er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i Jupitervegen og går østover til Grandvegen. Gaten har fått navn etter planeten Pluto, i likhet med en del andre gater i bydelen som har navn etter ting i Melkeveien.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - M - Å. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Jupitervegen (Molde)

Jupitervegen  er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i Frænavegen og går sørover til Nøisomhedvegen. Gaten har fått navn etter planeten Jupiter, i likhet med en del andre gater i bydelen som har navn etter ting i Melkeveien.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - M - Å. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Marsvegen (Molde)

Marsvegen er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i Frænavegen og går sørover til Nøisomhedvegen. Gaten har fått navn etter planeten Mars, i likhet med en del andre gater i bydelen som har navn etter ting i Melkeveien.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - M - Å. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Tellusvegen (Molde)

Tellusvegen er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i Frænavegen og går sørover til Nøisomhedvegen. Gaten har fått navn etter planeten Tellus, i likhet med en del andre gater i bydelen som har navn etter ting i Melkeveien.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - M - Å. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Neptunvegen (Molde)

Neptunvegen er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i Kviltorpvegen og går østover, før den ender blindt. Gaten har fått navn etter planeten Neptun, i likhet med en del andre gater i bydelen som har navn etter ting i Melkeveien.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - M - Å. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Venusvegen (Molde)

Venusvegen er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i Kviltorpvegen og går østover til Astrupvegen. Gaten har fått navn etter planeten Venus, i likhet med en del andre gater i bydelen som har navn etter ting i Melkeveien. I veien ligger Kviltorp skole.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - M - Å. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Siriusvegen (Molde)

Siriusvegen er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten er todelt og starter i ene enden i Kviltorpvegen og i andre delen i Kometvegen og er delt av et boligfelt. Gaten har fått navn etter stjernen Sirius, i likhet med en del andre gater i bydelen som har navn etter ting i Melkeveien.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - M - Å. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Kometvegen (Molde)

Fannebovegen er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i enden av Amtmannvegen og går litt syd og så østover til nedre del av Kviltorpvegen. Gaten har fått navn etter himmellegemet Komet, i likhet med en del andre gater i bydelen som har navn etter ting i Melkeveien.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - M - Å. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Orionvegen (Molde)

Orionvegen er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i Amtmannvegen og går nord og vest før den ender blindt. Gaten har fått navn etter stjernebildet Orion, i likhet med en del andre gater i bydelen som har navn etter ting i Melkeveien.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - M - Å. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Meteorvegen (Molde)

Meteorvegen er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i Lundsengvegen og går nord og vest før den ender blindt ved en gangveg. Gaten har fått navn etter Meteor, i likhet med en del andre gater i bydelen som har navn etter ting i Melkeveien.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - M - Å. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Merkurvegen (Molde)

Merkurvegen er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i Nøisomhedsvegen og går sørover til Bergmovegen. Gaten har fått navn etter planeten Merkur, i likhet med en del andre gater i bydelen som har navn etter ting i Melkeveien.


== Se også ==
Liste over gater i Molde


== Litteratur ==
(no) Gunnar Talsethagen: Gatelangs i Molde - M - Å. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0
Anastasija Merkusjyna

Anastasija Merkusjyna (født 14. januar 1995 i Sumy) er en ukrainsk skiskytter.
Hun har tatt 3 gull-, 1 sølv- og 3 bronsemedaljer i europamesterskapet i skiskyting. Hun har også 1 gull-, 2 sølv- og 2 bronsemedaljer fra Junior-VM i skiskyting, samt ett gull og én bronsemedalje fra Europeisk Ungdoms-OL i Brașov i 2013.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Anastasija Merkusjyna – Olympics.com 
(en) Anastasija Merkusjyna – Olympic.org 
(en) Anastasija Merkusjyna – Olympedia 
(en) Anastasija Merkusjyna – IBU 
(en) Anastasija Merkusjyna – biathlon.com.ua
National Physical Laboratory

National Physical Laboratory (NPL) er det nasjonale laboratorium for metrologiske standarder i Storbritannia. Laboratoriet ble grunnlagt i 1900, og har sin adresse i Bushy Park i Teddington, London, England. NPL er den største organisasjon for anvendt fysikk i Storbritannia.


== Eksterne lenker ==
Offisiell hjemmeside
Shellsortering

Shellsortering er en form for på-stedet sammenligningsortering som kan betraktes som en generalisering av enten boblesortering eller innstikksortering. Metoden starter ved å sortere par av elementer som er langt fra hverandre, og deretter progressivt redusere gapet mellom de sammenlignede elementer. Ved å begynne på elementer som er langt fra hverandre, kan den flytte enkelte elementer som er utenfor rekkefølge inn i sin rette posisjon raskere enn en enkel naboutveksling. Donald Shell publiserte den første versjonen i 1959. Kjøretiden til algoritmen er svært avhengig av gapsekvensen den bruker. For mange praktiske verdier, er deres tidskompleksitet et åpent problem.


== Referanser ==
Autokode

Autokode er en familie av «forenklede kodingsystemer», senere kalt programmeringsspråk, som ble tatt i bruk på 1950-tallet og 1960-tallet på en serie digitale datamaskiner ved University of Manchester, University of Cambridge og University of London. Navnet var et generisk begrep, ettersom autokoder for forskjellige datamaskiner ikke nødvendigvis var beslektet.
Idag brukes begrepet om en familie av tidlige programmeringsspråk som nedstammet fra autokoden til Manchester Mark 1. På 1960-tallet ble begrepet autokodere brukt mer generelt om ethvert høynivåspråk som benytter en kompilator,  eksempelvis COBOL og Fortran.


== Referanser ==
Robert Sedgewick

Robert Sedgewick (født 20. desember 1946) er en professor i informatikk ved Princeton University og et styremedlem ved Adobe Systems.Sedgewick fullførte sin filosofiske doktorgrad i 1975 under ledelse av Donald Knuth ved Stanford University. Hans doktoravhandling omhandlet algoritmen Quicksort. Fra 1975 til 1985 arbeidet han for fakultetet ved Brown University.


== Bibliografi ==
Sedgewick, Robert (1980). Quicksort. Garland Publishing, Inc. ISBN 0-8240-4417-7. 
Sedgewick, Robert (1983). Algorithms (1st utg.). Addison-Wesley. ISBN 0-201-06672-6. 
Flajolet, Philippe; Sedgewick, Robert (1995). An Introduction to the Analysis of Algorithms. Addison-Wesley. ISBN 978-0-201-40009-0. 
Sedgewick, Robert; Wayne, Kevin (2007). An Introduction to Programming in Java: An Interdisciplinary Approach. Addison-Wesley. ISBN 978-0-321-49805-2. 
Flajolet, Philippe; Sedgewick, Robert (2009). Analytic Combinatorics. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-89806-5. 
Sedgewick, Robert; Wayne, Kevin (2011). Algorithms (4th utg.). Addison-Wesley Professional. ISBN 978-0-321-57351-3. 
Sedgewick, Robert; Wayne, Kevin (2015). An Introduction to Programming in Python: An Interdisciplinary Approach. Addison-Wesley. ISBN 978-0134076430. 


== Referanser ==
Splitt og hersk-algoritme

En splitt og hersk-algoritme er et paradigme innenfor algoritmer som er basert på mangegreiners rekursjon. Den arbeider rekursivt ved å bryte ned et problem i to eller flere underproblemer av samme eller beslektet type, inntil disse blir enkel nok til å bli løst direkte. Løsningen på underproblemene blir kombinert for å gi løsningen på det opprinnelige problem.
Splitt og hersk-teknikken er grunnlaget for effektive algoritmer for alle typer problemer, slik som sorteringsalgoritmer (quicksort, flettesortering), multiplisering av store tall (Karatsubaalgoritmen), å finne de nærmeste par av punkter, syntaktisk analyse (toppen ned-parsere) og beregning av Discrete Fourier transform (FFT).
Bisse

Thorbjørn Radisch Bredkjær (født 1987 i Kirke Saaby på Sjælland), kjent under kunstnernavnet Bisse er en dansk sangskriver og musiker. Han var tidligere en del av bandet Spillemændene, før han gikk solo og begynte å utgi egne sanger under navnet Bisse.Bisse mottok fem priser under Foreningen af Danske Musikkritikeres årlige prisutdeling Steppeulven den 28. januar 2017. Han har vært nominert til Nordic Music Prize to ganger, i 2016 for Højlandet og i 2018 for Tanmaurk.


== Diskografi ==
PMS (2015)
Umage (2015)
BITCHIN'  (2015)
Happy Meal (2016)
Big Tasty EP (2016)
Højlandet (2016)
19. 6. 87 (2017)
BIZZIN (2018)
Tanmaurk (2018)
Tanzmaus (2019)
cobid-20 (2020)
Tårefilm (2020)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Bisse på Discogs 
(en) Bisse på MusicBrainz
HKB 50./977 Reksteren - Süd

Hær Kystbatteri 50./977 Reksteren - Sør (HKB 50./591) (tysk: Heeres Küsten Batterie 50./977 Reksteren - Süd ) var et tysk kystfort opprettet på Reksteren, Tysnes kommune, Hordaland i mai 1941 og utrustet med 4 stk 10 cm K17/04 kanoner.


== Referanser ==
Brymon Airways

Brymon Airways var et britisk flyselskap med hovedkontor på  Plymouth City Airport i Plymouth, Devon. Det ble stiftet i 1972 av journalist Bill Bryce og racerbilfører Chris Amon.


== Historie ==

Selskapet ble stiftet 26. januar 1970 som Brymon Aviation Limited og opererte under navnet Brymon Airways.
Navnet var avledet fra grunnleggernes etternavn: Bryce og Enman. Det bygde raskt opp et nettverk av ruter fra dets baser i Plymouth og Newquay, til ulike britiske flyplasser som Kanaløyene, Scillyøyene, London Heathrow og London Gatwick) og noen utenlandske destinasjoner i Frankrike.
I 1981 var Brymon var det første britiske flyselskapet til å  bruke de Havilland Canada Dash 7. Fire fly ble kjøpt, to ble brukt i Aberdeen på kontrakt til et konsortium ledet av Chevron Oil, og to ble brukt i Plymouth til dets  første rute til Heathrow.
I juni 1983 fløy en Brymon Dash 7 til Heron Quays i London Docklands. Det førte  førte til slutt til opprettelsen av London City lufthavn. En ytterligere test-flyvning fant sted året etter som en del av en offentlig høring. Brymon var det ledende flyselskapet som bidro til opprettelsen av London City Airport og utførte den første landing der i 1987. Sammen med sin partner Air France, opprettet Brymon den første ruten dit t
november 1987.
Chris Amon var aldri involvert i den daglige driften av selskapet og Bill Bryce trakk seg tilbake mot slutten av 1984. British Airways kjøpte en stor aksjepost  i selskapet og utnevnte Charles Stuart som daglig leder, og Sir Colin Marshall som styreformann.

I oktober 1992 sluttet Brymon Airways seg sammen med Birmingham European Airways og dannet Brymon European Airways. Dette ble kjøpt i fellesskap av British Airways og Maersk Air. I 1993 kjøpte British Airways Brymon Airways, mens Maersk Air kjøpte Birmingham European Airways-delen. Maersk Air omdøpte Birmingham European Airways til Maersk Air UK, men British Airways tillot Brymon å beholde dets navn. Etter det ble Brymons fly malt i British Airways Express' farger. Rundt denne tiden startet det en rute fra Newcastle til Paris.
Den 30. juli 1993 ble selskapet omdøpt til Brymon Airways Limited.
I 1991 utvidet Brymon ytterligere og etablerte en base i Bristol med ruter til Paris, Cork, Channel Islands, Edinburgh, Glasgow, Plymouth, og en rute til Newcastle og Aberdeen. Ytterligere utvidelse fant sted i 1998  da det tok over British Airways Regionals ruter fra Aberdeen til Birmingham og Manchester. Det introduserte også ruter fra Manchester til Edinburgh og Glasgow.
I 1999 ruter ble en rute opprettet fra Newcastle til Belfast og København, og fra Aberdeen til Oslo.
Den 28. mars 2002 ble flyselskapet slått sammen med British Regional Airlines og omdøpt til British Airways Citiexpress Limited og opererte som British Airways Citiexpress. British Airways Citiexpress fikk CAA godkjenning for selvbetjent omboardstigningskort slik at passasjerene kunne skrive ut sitt eget hjemme. Den 1. februar 2006 ble flyselskapet omdøpt til BA Connect Limited som igjen ble solgt til flybe i 2007.


== Flåten ==

Brymon Airways flåten besto av følgende fly i dets levetid:


== Referanser ==
MODAG

MODAG er en makroøkonomisk modell for norsk økonomi, utviklet i Statistisk sentralbyrå. Modellen benyttes særlig til å utvikle framskrivninger og politikkanalyser for Finansdepartementet, Stortingets finanskomité, offentlige utvalg og for Statistisk sentralbyrås egne analyser.
Selve modellen er basert på rundt 4000 ligninger som knytter sammen tilgang og anvendelse av produkter til produksjon og forbruk. Den har rundt 45 produkttyper  med forskjellige priser for import, eksport og bruk av produktene i forskjellige deler av økonomien i 30 forskjellige næringer. Modellen er kalibrert med siste 30 år med tall fra nasjonalregnskapet. Modeller av typen MODAG er særlig utviklet for å kunne beregne langtidskonsekvenser av ulike finanspolitiske tiltak.Navnet er en forkortelse for MODell av AGgregert type og har siden 1980-tallet vært av de viktigste modelle i Finansdepartementets arbeid med nasjonalbudsjetter og langtidsprogram.


== Se også ==
Makroøkonomisk politikk
Keynesiansk økonomi
Finanspolitikk


== Referanser ==


== Litteratur ==
ssb.no MODAG – En makroøkonomisk modell for norsk økonomi 2008


== Eksterne lenker ==
Liste over variable i MODAG (med basisår 2013)
Babol

Babol (persisk: بابل‎) er en by i fylket Babol i nordlige Iran. Den ligger på ei slette mellom Elburzfjellene og Det kaspiske hav. Byen hadde 219 467 innbyggere i 2011.
Det tidligere navnet på byen var Barforush.
Tverrsnittstudie

En tverrsnittstudie er den enkleste formen for kvantitative studier, og består i at man observerer et antall observasjonsenheter på ett og kun ett tidspunkt. Formålet kan være å fastslå utbredelsen av et fenomen eller undersøke mistenkte årsaksfaktorer. Om man ønsker å undersøke generelt utbredelsen av et fenomen kan man gjøre et tilfeldighetsutvalg blant hele populasjonen. Om man ønsker å undersøke nærmere årsaksfaktorer ved et spesielt fenomen kan man gjøre utvalg enten blant enhetene som har vært utsatt for en spesiell påvirkning (den uavhengige variabler) eller blant enhetene som har fått et spesifikt resultat (den avhengige variabler). Man bruker så regresjonsanalyse for å undersøke statistiske sammenhenger med andre variabler innen dette utvalget.


== Ulemper ==
Svakheten med tversnittsstudier er at de ikke kan si noe om årsaks–virkningsforhold, altså hvilken vei årsaksrelasjonene eventuelt går, eller om de ligger nært/fjernt hverandre i tid. Videre vil det alltid være vanskelig å avdekke bakenforliggende variabler som kan skape en spuriøs korrelasjon.


== Referanser ==
Pelle Svanseløs (film)

For filmen fra 2020, se Pelle Svanseløs (film fra 2020)Pelle Svanslös er en svensk animert eventyrfilm for barn fra 1981. Filmen er løst basert på de to første av Gösta Knutssons bildebøker om Pelle Svanseløs.


== Svenske stemmer ==
Mats Åhlfeldt - Pelle Svanslös
Ewa Fröling - Maja Gräddnos
Ernst-Hugo Järegård - Elaka Måns
Carl Billquist - Bill
Björn Gustafson - Bull
Wallis Grahn - Gammel-Maja i domkyrkotornet
Lena-Pia Bernhardsson - Gullan från Arkadien
Charlie Elvegård - Laban från Observatorielunden/En råtta
Åke Lagergren - Murre från Skogstibble/Kalle Huggorm
Nils Eklund - Rickard från Rickomberga
Jan Sjödin - Fritz
Gunilla Norling - Frida
Eddie Axberg - Den tjocka råttan
Gunnar Ernblad - Kråkan
Kajsa Bratt - Birgitta
Niklas Rygert - Olle
Helena Brodin - Mamma
Axel Düberg - Pappa
Sture Hovstadius - ladugårdsförmannen


== Eksterne lenker ==
(en) Pelle svanseløs på Internet Movie Database 
(sv) Pelle svanseløs i Svensk Filmdatabas 
(da) Pelle svanseløs i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Pelle svanseløs på Allociné 
(nl) Pelle svanseløs på MovieMeter 
(en) Pelle svanseløs på AllMovie 
(en) Pelle svanseløs på Rotten Tomatoes 
Pelle svanseløs; filmweb.no
Pelle Svansløs i Amerikatt

Pelle Svanslös i Amerikatt er en svensk animert eventyrfilm for barn fra 1985, basert på den tredje av Gösta Knutssons bildebøker om Pelle Svanseløs.


== Svenske Stemmer ==
Erik Lindgren - Pelle Svanslös
Ewa Fröling – Maja Gräddnos
Ernst-Hugo Järegård – Elaka Måns
Carl Billquist – Bill
Björn Gustafson – Bull
Stellan Skarsgård – Pelle Swanson
Mille Schmidt – Filadelfia-Fille
Agneta Prytz – Gammel-Maja
Lena-Pia Bernhardsson – Gullan från Arkadien
Charlie Elvegård – Laban från Observatorielunden
Åke Lagergren – Murre från Skogstibble
Nils Eklund – Rickard från Rickomberga
Jan Sjödin – Fritz
Gunilla Norling – Frida
Eddie Axberg – en råtta
Jan Nygren – Lodjuret
Hans Lindgren – Förskolan Som Katten,Byggande Som Katten


== Eksterne lenker ==
(en) Pelle Svansløs i Amerikatt på Internet Movie Database 
(sv) Pelle Svansløs i Amerikatt i Svensk Filmdatabas 
(da) Pelle Svansløs i Amerikatt i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Pelle Svansløs i Amerikatt på Allociné 
(nl) Pelle Svansløs i Amerikatt på MovieMeter 
(en) Pelle Svansløs i Amerikatt på AllMovie 
(en) Pelle Svansløs i Amerikatt på Turner Classic Movies 
(en) Pelle Svansløs i Amerikatt på Rotten Tomatoes 
Pelle Svansløs i Amerikatt; filmweb.no
Longitudinell studie

En longitudinell studie er et tverrsnittstudie som går over tid, hvor man følger de samme observasjonsenhetene. Målet er å undersøke utvikling og endring. For eksempel kan man undersøke observasjonsenheter som blir utsatt for en spesiell påvirkning, man får dermed et kvasieksperimentelt element ved forskningsdesignet sitt. Ved longitudinelle studier blir det enklere å få oversikt over hendelsesforløpet og man kan komme ett skritt nærmere å avklare hva som er årsak og hva som er virkning.
Det skilles mellom prospektive og retrospektive longitudinelle studier:
Prospektive: studiet starter opp og følger så observasjonsenhetene over tid
Retrospektive: innhenter opplysninger om noe som har skjedd forut for observasjonstidspunktet. Dette kan begrense verdien av informasjonen, f.eks. kan informanters erindringer være upålitelige.


== Ulemper ==
En svakhet med longitudinelle studier er at utvalget kan ha begrenset sammenlignbarhet om det for eksempel i utgangspunktet var forskjell mellom observasjonsenhetene som ble utsatt for en påvirkning og de som ikke ble det. I noen tilfelle kan også påvirkningen som observasjonsenheter blir utsatt for smitte over på de som ikke ble utsatt direkte for påvirkningen noe som gjør tallene mindre sammenlignbare. Noen ganger kan man også få systematisk bortfall av observasjonsenheter, for eksempel i at det skal testes et nytt produkt og mange ikke er fornøyde med det og slutter å bruker det. Man vil da miste data fra dem som ikke var fornøyde, mens de som er mer fornøyde vil bli overrepresentert blant de som fullfører studiet. Videre kan det være et problem at selve målingen kan ha en effekt på observasjonsenhetene, for eksempel kan individer føle seg mer fornøyde fordi forskere spør dem alle mulig spørsmål om hvordan de har det og dermed får økt trivsel fordi de opplever å bli sett. Dette kalles for Hawthorneeffekten.


== Referanser ==
Tidsseriestudie

Et tidsseriestudie er en kvantitativ metode som brukes for å studere effekten av et fenomen på observasjonsenhetene ved å registrere fortløpende variasjoner både før og etter en endring av dette fenomenet inntrer. For eksempel kan man studere den antatte effekten av endret politikk for å finne ut av hvilke konsekvenser den har fått. Man kan så sammenligne forholdene før og etter endringen har inntrådt.


== Ulemper ==
Faren ved denne typen studier er at man har for få observasjonstidspunkter. For eksempel kan endringene ta lang tid før de inntreffer og studier som ikke måler lenge nok i etterkant kan da konkludere med at det ikke var noen effekt når realitetene var at den kun var forsinket. Eller endringer kan være kun kortvarig for så gradvis stabilisere seg på normalt nivå. Jo flere observasjonstidspunkter man har og jo lengre tidsspenn man måler over, jo sikrere kan man være på at måledataene gir et riktig bilde.


== Referanser ==
HKB 49./977 Reksteren - Nord

Hær Kystbatteri 49./977 Reksteren - Nord (HKB 49./591) (tysk: Heeres Küsten Batterie 49./977 Reksteren - Nord ) var et tysk kystfort opprettet på Svarvahella på Reksteren i Tysnes kommune, Hordaland i mai 1941 og utrustet med 4 stk 10,5 cm K332(f) kanoner. I 1943 kom det en ekstra 10,5 cm kanon og to 8,8 cm Flak(r) luftvernkanoner.


== Referanser ==
Pelle Svanslös och den stora skattjakten

Pelle Svanslös och den stora skattjakten er en svensk film fra 2000.


== Svenske stemmer ==
Björn Kjellman - Pelle Svanslös
Cecilia Ljung - Maja Gräddnos
Christer Fant - Elaka Måns
Leif Andrée - Bill
Göran Thorell - Bull
Suzanne Ernrup - Gullan från Arkadien
Brasse Brännström - Trisse
Jonas Uddenmyr - Murre från Skogstibble
Lena-Pia Bernhardsson - Maja Gräddnos mamma
Peter Harryson - Pettersson
Siw Malmkvist - Gammel-Maja i Domkyrkotornet
Lars Dejert - Tusse Batong
Krister Henriksson - Berättare
Anna Björk - Inredningskatt


== Eksterne lenker ==
(en) Pelle Svanslös och den stora skattjakten på Internet Movie Database 
(no) Pelle Svanslös och den stora skattjakten hos Filmfront 
(sv) Pelle Svanslös och den stora skattjakten i Svensk Filmdatabas 
(nl) Pelle Svanslös och den stora skattjakten på MovieMeter 
(en) Pelle Svanslös och den stora skattjakten på AllMovie