jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Neofron

Neofron fra Sikyon (gresk: Νεόφρων, -ονος) var en av de mest profilerte dramatikerne i antikkens Hellas som det er tilskrevet et hundre og tyve stykker. Av hans omfattende forfatterskap er gjenstår det kun ett stykke, tragedien Medeia og av dette stykket er det kun bevart noen få fragmenter.
Det er sagt at Evripides benyttet Neofrons tragedie som utgangspunkt for sin egen tragedie av samme innhold, og med samme tittel, Medeia, men moderne forskning er delt i synet på hvilke av dramatikerne som var først ute. Neofron levde antagelig i den andre halvparten av 400-tallet f.Kr. og var således grovt sett en samtidig med Evripides. Hans hjemby var Sikyon i det nordlige Peloponnes mellom Korint og Akhaia.
Den senere bysantinske encyklopedi Suda forteller at Neofron introduserte i sine stykker tortur av slaver. I henhold til kanoner av dramatiske tekster hadde slikt ikke blitt framført direkte på scenen tidligere, men kun referert til ved hjelp av sendebud.


== Litteratur ==
Bates, Alfred red (1906): The Drama: Its History, Literature and Influence on Civilization, bind 1. London: Historical Publishing Company.
For en diskusjon om de bevarte fragmentene til Neofron og deres forhold til Evripides' Medeia, se introduksjonen til D. Pages kommentar til stykket (1938).
Majbrit Berlau

Majbrit Berlau  (født 19. april 1977) er en dansk sosialrådgiver, fagforeningsleder og politiker, tidligere sentral hos Enhedslisten.
Berlau var kandidat for Folkebevægelsen mod EU ved valget til Europaparlamentet i 2004. Tidligere har hun vært medlem av Folkebevægelsens forretningsutvalg.
I 2007 var hun midlertidig medlem av Folketinget for Enhedslisten, for Østre Storkreds, som stedfortreder for Pernille Rosenkrantz-Theil. Hun har også vært medlem av partiets hovedstyre.
Hun ble i 2012 leder for Dansk Socialrådgiverforening, etter at hun ved en uravstemning bland medlemmene fikk 71,6 prosent av stemmene. Før det hadde hun fra 2007 ledet foreningen i region øst og i åtte år vært medlem av foreningens hovedstyre.
Berlau er datter av Henrik Berlau, tidligere folketingsmedlem for Fælles Kurs og tidligere formann for Sømændenes Forbund. 


== Referanser ==
Henrik Berlau

Henrik Berlau  (født 24. april 1953) er en dansk fagforeningsmann, tidligere medlem av Folketinget for Fælles Kurs.
Han begynte sin faglige karriere som kasserer i 1975. Året etter ble han sekretær i Sømændenes Forbund. I 1991 ble han formann i forbundet. Senere har han blitt forhandlingssekretærer i Fagligt Fælles Forbund (3F).
Berlau var blant initiativtakerne da Fælles Kurs ble stiftet midt på 1980-tallet, og i årene 1987 til 1988 representerte han partiet i det danske Folketinget.
Han er far til Majbrit Berlau, lederen for Dansk Socialrådgiverforening.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Henrik Berlau på Faglig Fælles Forbunds sider
Norsk selskapsrett

Norsk selskapsrett er de selskapsrettslige regler som gjelder innen norsk rett. Rettsområdet er en del av den norske formueretten. Selskapsretten regulerer selskapene og deres rettsforhold, hovedsakelig forholdet mellom selskapsdeltakerne, forholdet mellom selskapsdeltakerne og selskapet og forholdet mellom selskapet, selskapsdeltakerne og kreditorer / kontraktsparter / tredjemenn.
Blant de viktigste selskapsformene i Norge er ansvarlig selskap, aksjeselskap og allmennaksjeselskap. Disse selskapene reguleres av henholdsvis selskapsloven av 1985, aksjeloven av 1997 og allmennaksjeloven av 1997.


== Se også ==
Selskapsformer i Norge
Norsk konkursrett

Norsk konkursrett er de konkursrettslige regler i norsk rett. Rettsområdet regulerer reglene rundt konkurs, kreditorers beslagsrett i skyldnerens formuesgoder og rettsforholdet kreditorene imellom.
De mest sentrale områdene innenfor norsk konkursrett er dekningsloven av 1984, som regulerer de materiellrettslige sidene ved konkurs og gjeldsforfølgning, og konkursloven av 1984 og tvangsfullbyrdelsesloven av 1992 som regulerer de prosessuelle sidene.


== Se også ==
Insolvens
Dividendefordring
Massefordring
Omstøtelse
Pant (sikkerhet)

Pant innebærer at en formuesgjenstand tjener som sikkerhet for at et krav skal bli oppfylt. Den som har panterett vil ha en eksklusiv særrett til å søke dekning for sitt krav i formuesgodet, til fortrengsel for eierens øvrige kreditorer. Dersom debitor misligholder pantekravet, kan panthaveren vanligvis med myndighetenes bistand gjennom tvangsfullbyrdelse selge formuesgjenstanden, og ta dekning for sitt krav i salgssummen.Begrunnelsen for å tillate pantsettelse er i hovedsak panterettens kredittskapende effekt. Kreditt gir grunnlag for investeringer, og dermed avkastning. Dette er gunstig for den enkelte og for samfunnet.
Den som innehar panteretten kalles panthaver (som normalt, men ikke nødvendigvis, er kreditor for det krav som sikres). Objektet som panten er sikret i kalles et panteobjekt. Den som stifter panterett i panteobjektet til fordel for en annen, kalles pantsetter (som også ofte er debitor for det sikrede kravet, selv om det er relativt vanlig at andre, typisk foreldre eller den som starter opp virksomhet, stiller sikkerhet for andres – barns eller virksomhetens – gjeld).
Pant er enten underpant, det vil si at eieren beholder rådigheten over pantet, eller håndpant, hvor eieren fratas rådigheten. 
Lån med sikkerhet, herunder boliglån og billån, er eksempel på pant. For å ta opp et boliglån, stiller låntakeren boligen som pant. Boligen fungerer dermed som sikkerhet for at lånesummen, eller kravet, tilbakebetales til panthaveren, i dette tilfellet banken. Ved manglende tilbakebetaling kan panthaveren kreve at boligen selges for å få oppfylt kravet.


== Se også ==
Panterett
Norsk panterett


== Referanser ==
Håvard Skirbekk

Håvard Skirbekk (født 28. februar 1903 i Elverum, død 4. februar 1983 på Hamar) var lærer, museumsmann, lokal- og kulturhistoriker. 
I 41 år var han tilknyttet Glomdalsmuseet, først som styremedlem fra 1929, så som konservator, og som bestyrer fra 1950 til 1970. Han startet Årbok for Glåmdalen i 1941, og var redaktør for denne helt fra starten til det siste året han levde. Han var dessuten språkpolitisk engasjert. I debatten om målformer stod han for ei samnorsk linje. Håvard Skirbekk ble i 1965 tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull for sin store innsats på svært mange felt innen organisasjons- og kulturlivet.
Håvard Skirbekk var sønn av ordfører, bonde og bankbestyrer Gunnar Skirbekk (1859–1934) og Olea Skirbekk (født Elseth, 1867–1954). I 1933 giftet Håvard Skirbekk seg med lærer Valborg Nergaard (1904–1994), datter til skoledirektør Sigurd Nergaard (1873–1932) og Helga Pauline Nergaard (født Bækken, 1880–1961). Håvard og Valborg Skirbekk fikk sønnene Sigurd Skirbekk (født 1934, professor i sosiologi) og Gunnar Skirbekk (født 1937, professor i filosofi). Håvard Skirbekk er dermed også farfar til Tarjei Skirbekk, Helge Skirbekk og Vegard Skirbekk.


== Bibliografi (utvalg) ==
(En utførlig bibliografi fins i Årbok for Glåmdalen 1983)

(no) Ny rettskriving - eit samnorsk mål : det vi har nådd og det som står att. 1938
(no) Morsmål og skriftmål i Glåmdalen. 1940.
(no) Skulehistorie : innføring og arbeidsrettleiing for lokalhistoriske granskarar, Noregs lærarlags skulehistorienemnd 1955.
(no) Hus og tun : Glomdalsmuseet, Elverum. 1963.
(no) Vern og vurdering. Utvalde artiklar. 1970
(no) Øvre Solør: alminnelig historie, bind 1-2.  1973, 1979.
(no) Tru og tenkjemåte: folkeminne frå Nordre Solør samla 1923-1930. 1980.
Elverum bygdebok, bind 1 og 2. Elverum kommune 1983 og 1984.


== Litteratur ==
Norsk allkunnebok bd. IX, 1959, artikkel om Håvard Skirbekk.
Norske skulefolk, Dreyer forlag 1952.
Skirbekk, Håvard: Elverum bygdebok bd. 1, Elverum kommune 1983.
Skre, Ivar: «Håvard Skirbekk som museumsmann», i Årbok for Glåmdalen 1983.
Studentene fra 1922. Oslo 1951.
Vårt norske morsmål. Austmannalaget 1899-1959. Opplandske målkontor, Elverum 1959.
Årbok for Glåmdalen 1983. Minneskrift for Håvard Skirbekk, Elverum 1983.


== Eksterne lenker ==
Allkunne
Lokalhistoriewiki
Erstatningsutmåling

Erstatningsutmåling er utmålingen av erstatning innen erstatningsretten, et resultat av at reglene om erstatningsansvar er oppfylt. Hovedregelen er at den skadelidte skal stilles økonomisk som om skaden ikke hadde skjedd.


== Norge ==
I erstatningsreglene i norsk kontraktsrett skal den skadelidte stilles som om kontrakten var rettmessig oppfylt (også kalt for den positive kontraktsinteresse), eller, hvis kontrakten blir kjent ugyldig, som om kontrakten aldri var inngått (også kalt den negative kontraktsinteresse).

Den negative kontraktsinteresse, også kalt tillitsinteressen, er et utmålingsprinsipp for erstatning i kontraktsretten. Prinsippet innebærer at den som har blitt påført skade eller økonomisk tap på grunn av en ugyldig kontrakt blir stilt økonomisk som om avtalen aldri hadde blitt inngått. Utmålingsprinsippet kommer til anvendelse når en kontrakt blir kjent ugyldig.
Positiv kontraktsinteresse, også kalt for forventningsinteressen eller oppfyllelsesinteressen, er et utmålingsprinsipp for erstatning innen kontraktsretten. Prinsippet innebærer at den som er blitt påført økonomisk tap eller skade ved et kontraktsbrudd blir stilt økonomisk som om kontrakten hadde blitt oppfylt korrekt. Utmålingsprinsippet kommer til anvendelse ved mislighold av en gyldig kontrakt.


== Referanser ==
Skatte- og avgiftsrett

Skatte- og avgiftsrett er de regler som regulerer skatt (herunder direkte og indirekte skatter) og avgifter til staten. Skatterett er en del av forvaltningsretten. 


== Se også ==
Norsk skatterett
Merverdiavgift
Filosofiåret 1631

Filosofiåret 1631 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1631.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==
15. juli – Richard Cumberland, engelsk filosof, forfatter og teolog (død 1718)
14. desember – Anne Conway, engelsk filosof (død 1679)
24. desember – Gabrielle Suchon, fransk filosof (død 1703)


== Dødsfall ==
19. juli – Cesare Cremonini, italiensk filosof (født 1550)
Filosofiåret 1619

Filosofiåret 1619 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1619.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==

		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Se også ==
Filosofi på 1600-tallet
Sixaola (distrikt)

Sixaola er et distrikt i kantonen Talamanca i provinsen Limón i Costa Rica. Det hadde 8 861 innbyggere i 2011, og har et areal på 171,78 km². Det er oppkalt etter byen Sixaola, som er distriktets administrasjonssentrum.
Distriktet befinner seg lengst sørøst i Costa Rica, og grenser til Det karibiske hav i øst og til Panama langs Sixaolaelva i sør.
Følgende landsbyer ligger i distriktet Sixaola: Ania, Boca Sixaola, Catarina, Celia, Daytonia, Gandoca, Margarita, Mata de Limón, Noventa y Seis, Palma, Paraíso, Parque, San Miguel, San Miguelito, San Rafael, Virginia og Zavala.


== Referanser ==
Puerto Viejo

Puerto Viejo betyr «gammel havn» på spansk og er navnet på to byer i Costa Rica:

Puerto Viejo (Talamanca), i provinsen Limón
Puerto Viejo (Sarapiquí), i provinsen Heredia
Cahuita (distrikt)

Cahuita er et distrikt i kantonen Talamanca i provinsen Limón i Costa Rica. Det hadde 8 293 innbyggere i 2011, og har et areal på 235,64 km². Det er oppkalt etter byen Cahuita, som er distriktets administrasjonssentrum.
Distriktet befinner seg nordøst i Talamanca, og grenser til Det karibiske hav i øst.
I distriktet Cahuita ligger de populære strandbyene Cahuita og Puerto Viejo. De andre landsbyene i distriktet er Buenavista (Katuir), Bordón, Carbón, Carbón 1, Carbón 2, Catarata, Cocles, Comadre, Dindirí, Gibraltar, Hone Creek, Hotel Creek, Keköldi, Limonal, Manzanillo, Mile Creek, Patiño, Playa Chiquita, Punta Caliente, Punta Cocles, Punta Mona, Punta Uva og Tuba Creek.


== Referanser ==
Bratsi

Bratsi er et distrikt i kantonen Talamanca i provinsen Limón i Costa Rica. Det hadde 7 318 innbyggere i 2011, og har et areal på 179,25 km². Administrasjonssenteret er byen Bribrí, som også er administrasjonssentrum for hele kantonen.
Distriktet har ingen kystlinje, og grenser til Panama langs Sixaolaelva i sør.
Følgende landsbyer befinner seg i distriktet Bratsi: Altamira, Akberie (Piedra Grande), Bambú, Chase, Cuabre, Gavilán Canta, Mleyuk 1, Mleyuk 2, Monte Sión, Olivia, Hu-Berie (Rancho Grande), Shiroles, Sibujú, Suretka og Uatsi.


== Referanser ==
Telire

Telire er et distrikt i kantonen Talamanca i provinsen Limón i Costa Rica. Med et areal på 2223,26 km² utgjør det over tre fjerdedeler av kantonen, men er med sine 6 240 innbyggere (2011) det minst befolka av de fire distriktene. Administrasjonssenteret er landsbyen Amubre, som i all hovedsak er bribrispråklig. Distriktet er oppkalt etter elva Telire.
Distriktet utgjør hele den sørlige og vestlige delen av kantonen Talamanca. I vest grenser det til Panama. Store deler av distriktet dekkes av fjellkjeden Cordillera de Talamanca og har et kaldt høyfjellsklima, mens de nordøstlige områdene i distriktet er tropisk regnskog. I Telire ligger deler av Cordillera de Talamanca nasjonalpark og Chirripó nasjonalpark. En stor andel av befolkninga tilhører urfolksgruppene bribri og cabécar, som begge har sine reservater. Mange av dem snakker språka bribri og cabécar.
Følgende landsbyer befinner seg i distriktet Telire: Alto Cuen (Kjacka Bata), Alto Lari (Duriñak), Alto Urén, Arenal, Bajo Blei, Bajo Cuen, Boca Urén, Bris, Cachabli, Coroma, Croriña, China Kichá, Dururpe, Guachalaba, Katsi, Kichuguecha, Kivut, Mojoncito, Namuwakir, Orochico, Ourut, Purisquí, Purita, Rangalle, San José Cabecar, Sepeque, Shewab, Sipurio, Soky, Sorókicha, Sukut, Surayo, Suiri, Telire, Turubokicha og Urén.


== Referanser ==
Punta Uva

Punta Uva er ei bygd og ei strand like sør for Puerto Viejo ved Det karibiske hav i provinsen Limón i Costa Rica. I tillegg til noen få boliger er det en rekke hoteller i bygda, som er et populært reisemål for strandturister. I Punta Uva er det også en sommerfuglhage.
Navnet Punta Uva betyr «drueneset» på spansk.


== Eksterne lenker ==
(en)  Punta Uva hos Wikivoyage
Catarata (Talamanca)

Catarata er ei bygd i kantonen Talamanca i provinsen Limón i Costa Rica. Den tilhører distriktet Cahuita, og befinner seg langs riksvei 36 mellom Hone Creek og Bribrí.
Navnet Catarata betyr «foss» på spansk.
Hone Creek

Hone Creek er ei bygd i kantonen Talamanca i distriktet Cahuita i provinsen Limón i Costa Rica. Den tilhører distriktet Cahuita, og befinner seg i innlandet like vest for strandbyen Puerto Viejo, langs riksvei 36 mellom Cahuita og Bribrí.
I Hone Creek er det flere hoteller, som fokuserer på regnskogopplevelser. Det er også blant annet et kakaomuseum, en klinikk og en rulleskøytehall. Like sør for bygda ligger bribri-indianerreservatet Kéköldi.
Justervæsenet

Justervæsenenet var et forvaltningsorgan som tok seg av administrasjonen av måle- og veieenheter i Danmark.
Med hjemmel i lov nr. 124 av 4. mai 1907 om innførelse av det metriske system for mål og vekt ble det i 1909 opprettet et statlig Justervæsen under ledelse av en justerdirektør.
Etter denne lov avprøvde og lovliggjorde Justervæsenet de instrumenter som måtte anvendes ved omsetning av varer; dels ved å godkjenne konstruksjoner av måleinstrumenter, dels ved å gjennomføre justering før ibruktagning av måleinstrumenter.
Justervæsenet ble i 1980 en del av Dantest og ble endelig nedlagt i 1982.
Tuba Creek

Tuba Creek er ei bygd i kantonen Talamanca i provinsen Limón i Costa Rica. Den tilhører distriktet Cahuita, og befinner seg noen få kilometer fra kysten langs riksvei 36, om lag 11 kilometer nordvest for strandbyen Cahuita. Omtrent 4 kilometer nordvest for Tuba Creek ligger bygda Penhurst.
Torgeir Reiten

Torgeir Reiten (født 14. august 1977) er en norsk skuespiller fra Sunndal. Han studerte ved Statens teaterhøgskole fra 2002 til 2005 og har senere vært ansatt ved Trøndelag Teater. Han har lest inn tallrike lydbøker for Lydbokforlaget. I 2014 dukket han opp i serien Hotel Cæsar som den onde Edvin Holte. Denne rollen hadde han helt frem til 2. mars 2015, da rollefiguren hans ble drept. Han hadde tidligere rollen som Sverre Ludvigsen i 2011 i serien.


== TV-serier ==
2014 Hotel Cæsar, Edvin Holte
2011 Hotel Cæsar, Sverre Ludvigsen


== Kilder ==
Trøndelag Teater
Nationaltheatret
Lydbokforlaget
Rockipedia


== Eksterne lenker ==
(no) Torgeir Reiten hos Nationaltheatret
Alexander Baumgarten

Alexander Gottlieb Baumgarten (født 17. juli 1714 i Berlin, død 27. mai 1762 i Frankfurt an der Oder) var en tysk filosof som med sin Aesthetica (1750–58) og tidligere i magisteravhandlingen om forskjellige filosofiske trekk ved diktet (1735). Han blir gjerne betraktet som grunnlegger av estetikken. Baumgarten skulle gjøre estetikk til en vitenskap om den sanselige erkjennelse, og han kom ut med et prolegomena om estetikken som en teori om de frie kunster, lavere erkjennelseslære, den skjønne tenkningens kunst og den til fornuften analoge tenkningens kunst. Han mente at diktet er en perfekt måte å fremstille det vi sanser. Videre finnes det analogier mellom på den ene siden det å tenke logisk og fornuftig, og på den andre siden å oppleve ting som skjønne fordi deres deler former et harmonisk hele.


== Referanser ==


== Kilder ==
Bale, Kjersti, Arnfinn Bø-Rygg: Estetisk teori - En antologi
Dynamisk tingsrett

Ekstinksjon omdirigerer hit. For det astronomiske begrepet, se Ekstinksjon (astronomi).Dynamisk tingsrett, også kalt tredjemannsvern, er den juridiske læren om forholdet mellom konkurrerende rettighetshavere. Faget dreier seg om hvordan en rettighetshaver som har ervervet en rett fra (mest praktisk) en kontraktspart kan verne sine rettigheter i forhold til tredjemenn, som påberoper seg rettigheter som kan komme i konflikt med den første rettighetshaverens rett. For å avgjøre hvem som vinner rett i slike tilfeller er regler om rettsvern og ekstinksjon sentrale.
Tredjemann eller tredjepart er en juridisk betegnelse på en part som blir berørt i en avtale mellom to eller flere andre parter.


== Se også ==
Norsk dynamisk tingsrett
Salgspant

Salgspant er en form for underpant i en solgt gjenstand for å sikre selger sitt krav på vederlag eller sikre lån som tredjeperson har ytt kjøperen for å betale for gjenstanden, og hvor lånet er utbetalt direkte til selgeren.I norsk panterett er salgspant regulert i panteloven av 1980, hovedsakelig §§ 3-14 til 3-22. Salgspant kan ikke stiftes i løsøre som kan registerer i realregister, eller i ideell del av en løsøregjenstand. Salgspant avskjærer også kjøper fra å kunne selge gjenstanden videre før pantet er gjort opp.
Salgspantlån omfattes av panteloven § 3-14 til § 3-21. De viktigste momentene er:

Salgspant må være knyttet til et reelt salg. I dette ligger det at det kun kan stiftes salgspant dersom det knyttes til et salg som bringer nye verdier inn i kjøperens formue.
Salgspantavtale må inngås i forbindelse med salget. Dette betyr at salgspantavtalen må være inngått før salgsgjenstanden blir overgitt til kjøperen.
Det kan kun gis lån til det som omfattes av salget: Dette betyr at man ikke kan få billån til tilleggsutstyr/oppgradering som kjøpes i etterkant og/eller av andre enn selger.
Salgspantlån kan kun utbetales til selger. Dette betyr at lånet ikke kan utbetales til kjøpers konto, for så å bli overført til selger. I henhold til pantelovens § 3-14 skal lånet utbetales til selgeren.


== Referanser ==
Underpant

Underpant er en form for pant hvor rådigheten over pantet (gjenstanden det er tatt pant i) ikke blir fratatt eieren. Ved underpant beholder eieren rett til å benytte seg av pantet på en vanlig måte og få avkastningen av det. Denne rettigheten er begrenset ved at eieren må sørge for «forsvarlig stell og vedlikehold av pantet, slik at panthaverens sikkerhet ikke blir redusert».Vanlige former for underpant er pant i fast eiendom, pant i løsørekomplekser eller salgspant.
Det motsatte av underpant er håndpant.


== Referanser ==
Avtalepant

Avtalepant er et pant stiftet ved avtale. Et slikt pant er frivillig og stiftes av eieren av en gjenstand.
De andre former for pant er utleggspant, stiftet av myndighetene, eller legalpant, stiftet ved lov.
Ugyldighet

Ugyldighet er det forhold at en avtale eller et vedtak ikke blir bindende.


== Ugyldighet i norsk avtalerett ==
I norsk avtalerett er det gitt en rekke ugyldighetsregler i avtaleloven av 1918 i tredje kapittel (§§ 28 til 38). Det skilles i norsk rett mellom sterke og svake ugyldighetsgrunner, hvor de sterke kan påberopes til tross for god tro hos den annen part. De svake ugyldighetsgrunner gjør kun en avtale ugyldig hvis den annen part har vært uaktsom eller i ond tro.
De sterke ugyldighetsgrunner er vold og grov tvang (§ 28), forvanskning og falsk (§ 32) og habilitetsmangler (slik som umyndighet etter vergemålsloven av 2010 § 9).
De svake ugyldighetsgrunner er simpel tvang (§ 29), svik (§ 30), utnyttelse (§ 31), feilskrift (§ 32), pro forma (§ 34) osv.


=== Avtaleloven § 36 ===
Avtaleloven § 36 er en generalklausul for kontraktsrevisjon. Den åpner for muligheten til å revidere kontrakter som er urimelige etter sitt innhold.
Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen

Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen er et dansk forvaltningsorgan som ble etablert i Økonomi- og Erhvervsministeriet den 19. august 2010 som en sammenslåing av Konkurrencestyrelsen (tidligere Monopoltilsynet) og Forbrugerstyrelsen. Direktør er Agnete Gersing. Fra 3. oktober 2011 hører forvaltningsorganet under Erhvervs- og Vækstministeriet.
Hovedkontoret ligger i Valby. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har cirka 300 medarbeidere.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens hjemmeside
Forbrug.dk
Baltzar von Dahlheim

Karl Baltzar von Dahlheim (født 22. mars 1669 i Pommern, død 16. mai 1756 i Stockholm) var en svensk offiser og senere 
adelsmann av tysk opphav.
Von Dahlheim var spesialist innen ingeniør- og befestningsvåpenet. Han deltok i alle Karl XIIs felttog i perioden 1703 til 1709, 
herunder ved slaget ved Poltava, og senere fulgte han kongen under Karl XIIs opphold i Bender. 
I 1718 hadde von Dahlheim post som generalkvartermester ved den bohuslänska armén, og sto der for flyttingen av en svensk flotilje over land via Galärvägen til 
Iddefjorden under det norske felttoget. Von Dahlheim er særlig kjent for sin rolle under slaget ved Stäket nær Stockholm i 1719, hvor han lyktes i å holde tilbake en russisk angrepsstyrke.


== Referanser ==


== Kilder ==
 Denne artikkelen er helt eller delvis basert på materiale fra Dahlheim, Karl Baltzar von i Nordisk familjebok, utgitt mellom 1904 og 1926 – i dag offentlig eiendom.
Embrithopoda

Embrithopoda (†) er en orden med utdødde pattedyr i gruppen Tethytheria. Dyra minnet om neshorn, men horna hadde, ulikt neshornene, en kjerne av ben. Ikke alle arter bar horn. Dyr fra denne gruppa er kjent fra funn i Europa, Asia og det nordlige Afrika. De fleste etter funn av kjever og tenner som har blitt datert til perioden sen paleocen til sen eocen.


== Systematikk ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Embrithopoda i Encyclopedia of Life 
(en) Embrithopoda hos Fossilworks 
(en) Kategori:Embrithopoda – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Embrithopoda – detaljert informasjon på Wikispecies