jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Güettlerbakken (Oslo)

Güettlerbakken var en vei i Nydalen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den gikk  som blindvei vestover fra et kryss med Sandakerveien og Gjerdrums vei, vis-à-vis Dampen samfunnshus. På hjørnet ved veien lå i sin tid Nydalen bad (åpnet 1913).
Veien fikk navn i 1915 etter Bernhard Güettler (1803–1881), som eide Ellendalens Bomuldsspinneri (senere innlemmet i Nydalens Compagnie). Ved Sandakerveien 136 lå tidligere en husmannsplass med samme navn. Vei, bad og husmannsplass er blitt sanert bort ved utbygging i området.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Güettlerbakken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 224. ISBN 978-82-573-1760-7. 
Arild Svensgam (1999). «Güettlerbakken». De er døde - men lever fortsatt i Oslo! Gateskiltene i Oslo oppkalt etter avdøde personer (2. utg.). Oslo: Galehuset forlag. s. 85. ISBN 82-992894-2-4.  [Versjon på Bokhylla.no, tilgjengelig for norske IP-adresser]


== Eksterne lenker ==
Bilde av tyske soldater i Güettlerbakken fra mai 1945 i Lokalhistoriske bildebaser i Oslo
Badehusgaten (Oslo)

Badehusgaten (eller Badehusgaden) var en gate i sørkant av Homansbyen i Oslo. Den hadde navn etter en badeanstalt på eiendommen Karlsro, nær Hegdehaugsveien 28. En villa oppført i 1855 på samme adresse (nå i bakgården) hadde opprinnelig adresse Badehusgaden 55. Gateløpet forsvant allerede på 1800-tallet og er helt borte i dag.


== Referanser ==


== Kilder ==
Alf Næsheim (1996). «Villaen i Badehusgaden». Kristiania i Oslo. Hovedstadsvandringer med skissebok. 10. Oslo: Schibsted. s. 58-59. ISBN 8251616085. 
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Hegdehaugsveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 235. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Lokalhistoriewiki
J.W.C. Næsers kart fra 1860 hos Oslo byarkiv viser gateløpet på sørsiden av Hegdehaugsveien
Who I Wanna Be

«Who I Wanna Be» er en sang som ble spilt inn og gitt ut på singel med Suite 16 i 2015. Singelen lå 9 uker på VG-lista og fikk 20.-plass som beste plassering.
Daşoguz

Daşoguz (russisk: Дашогу́з), før 1992 Tashauz (russisk: Ташау́з) og mellom 1992 og 1999 Dashkhovuz (russisk: Дашхову́з), er administrasjonssenteret og den største byen i velayatet Daşoguz i Turkmenistan. Byen ligger helt nord i landet, om lag ti kilometer sør for grensen til Usbekistan og 460 kilometer nordøst for landets hovedstad Asjkhabad. Daşoguz er innfallsporten til verdensarvstedet Köneürgenç, som ligger om lag 84 kilometer nordvest for byen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Daşoguz – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Éviankonferansen

Éviankonferansen ble avholdt i Évian-les-Bains i Frankrike fra 6. til 15. juli 1938 og hadde som formål å diskutere strømmen av jødiske flyktninger fra nazistenes  forfølgelser i det nylig sammenslåtte Tyskland og Østerrike. 
Konferansen hadde representanter fra 32 stater og var en følge av et initiativ fra USAs president Franklin D. Roosevelt.
Etter Anschluss,  Østerrikes tilslutning til Hitler-Tyskland 13. mars 1938, inviterte Roosevelt til Éviankonferansen for å diskutere utfordringen med flyktninger fra Tyskland og Østerrike, der 32 land og 24 frivillige organisasjoner møttes. Konferansen ga få resultater. Storbritannia motsatte seg mer innvandring til Palestinamandatet der innvandringen allerede var strammet inn etter det arabiske opprøret i 1936. Europeiske land som allerede hadde tatt i mot flyktninger, ville ikke ta i mot enda flere. USA ville ta i mot en kvote på 27 230, mens Den dominikanske republikk tilbød seg å ta i mot 100 000 - det urealistiske tilbudet var trolig et PR-fremstøt. Australias representant uttalte: «Vi har ikke et raseproblem og er derfor ikke interessert i å importere et» (As we have no racial problem, we are not desirous of importing one.)International Committee on Refugees (ICR) ble etablert etter Evian. ICR fikk i oppgave å finne mottakerland for flyktningene og forhandle med tyske myndigheter om at jødene kunne forlate landet uten å gi fra seg alle sine verdier. ICR fikk i stand en ordning med Hjalmar Schacht i januar 1939 og ICR fullførte forhandlingene med Helmuth Wohlthat juni. Jøder utenfor Tyskland var opprørt over avtalen som de mente innebar betaling av løsepenger og aksept for at den tyske staten kunne stjele jødenes eiendeler. Krigen brøt ut før særlig var gjort.


== Litteratur ==
Silberklang, David (2013). «The allies and the holocaust».  I Rozett, Robert; Spector, Shmuel. Encyclopedia of the Holocaust. New York: Routledge. ISBN 1-57958-307-5. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
vg.no Da verdens land ble satt på prøve og strøk kronikk av Ervin Kohn 29.12.2015
Decisions Taken at the Évian Conference
The Évian Conference on the Yad Vashem website
Johan Andreas Schneider

Johan Andreas Schneider (født 31. januar 1847 i Åsnes, død 15. april 1919 i Skien), vanligvis kalt J. A. Schneider, var en norsk skoleleder, redaktør og lokalhistoriker.
Han arbeidet i skoler over store deler av landet, blant annet som adjunkt ved Molde latingymnasium og middelskole fra 1875 og som konstituert overlærer i Skien fra 1900. I tillegg var han redaktør for Romsdals Budstikke i 1877–79 og 1882–85 . Han var også politisk aktiv og tilhørte den radikale venstresiden. Hans svigerfar var Hans Thiis Møller, som også var venstremann. Johan Andreas var bror av Jacob Sparre Schneider.J. A. Schneider skrev boken Molde og Romsdalen: en historisk Oversigt (1905). Han utgav det lokalhistoriske verket Fra det gamle Skien i tre bind i perioden 1914–24, som også er en viktig kilde til Henrik Ibsens biografi. Han fikk en gate i Molde oppkalt etter seg, Overlærer Schneiders veg, og en gate på Falkum i Skien, J. A. Schneiders veg.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Fiskergård, Peter (1976). Personen bak gatenavnet. Molde: [Molde kulturvern].
Myrmillinae

Myrmillinae er en gruppe av insekter i familien maurvepser (Mutillinae) i ordenen vepser. I Europa er det funnet 25 arter.


== Utseende ==
Små, maurlignende vesper. Hannene har velutviklede vinger, hunnene er vingeløse. Kroppen er gjerne farget i rødt eller gult og svart, og er vanligvis matt og fint og tett hårete. Hodet er stort og bredt (vanligvis tydelige bredere enn thorax hos hunnene), fasettøynene middelsstore, antennene vanligvis trådformede. Thorax er avlang og tydelig delt i to avsnitt, noe som øker likheten med maur.


== Levevis ==
De er ektoparasitter på larver og pupper av andre insekter.


== Utbredelse ==
Gruppen er utbredt i den Gamle verden.


== Systematisk inndeling ==

Orden vepser (vepser, humler, bier og maur) (Hymenoptera)
Underorden stilkvepser (Apocrita)
delgruppe broddvepser (Aculeata)
Overfamilien Vespoidea
Familien maurvepser, Mutillidae  Latreille, 1802
Underfamilien Myrmillinae  Bischoff, 1920 – 25 arter i Europa
slekten Arnoldtilla Nonveiller, 1996 - 3 arter
slekten Bidecoloratilla Turrisi & Matteini Palmerini, 2015
slekten Bimaculatilla Turrisi & Matteini Palmerini, 2015
slekten Bischoffitilla Lelej, 2002
slekten Blakeius Ashmead, 1903 - 7 arter
slekten Ceratotilla Bischoff, 1920 - 5 arter
slekten Clinotilla Arnold, 1956 - to arter
slekten Labidomilla André, 1902 - 13 arter
slekten Liomutilla André, 1907 - én art
slekten Myrmilla Wesmael, 1852 - 26 arter
slekten Myrmotilla Bischoff, 1920 -
slekten Odontotilla Bischoff, 1920 - 7 arter
slekten Omotilla Invrea 1943 - 4 arter
slekten Platymyrmilla André, 1900 - én art
slekten Pygomilla Hammer, 1955 - én art
slekten Sigilla Skorikov, 1927 - to arter
slekten Somaliatilla Nonveiller, 1996 - én art
slekten Spilomutilla Ashmead, 1903 - én art
slekten Squamulotilla Bischoff, 1920 - 4 arter
slekten Viereckia Ashmead, 1903


== Kilder ==
Fauna Europaea, utbredelsesdatabase over europeiske dyr: [1]
insectoid.info - oversikt over slektene
Simon van Noort (uten dato) WaspWeb - Myrmilline wasps of Africa and Madagascar [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Myrmillinae hos Fauna Europaea 
(en) Myrmillinae hos NCBI 
(en) Kategori:Myrmillinae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.
Stubben (Vika)

Stubben var en veistump i det området som nå kalles Aker Brygge. Den gikk som en fortsettelse av Dokkveien til Munkedamsveien på sørsiden av jernbanelinjen. Gatenavnet ble etterhvert bortregulert, og veiløpet ble senere en del av Dokkveien, som i en årrekke inngikk i E18 mens denne gikk over Rådhusplassen. I dag er Dokkveiens løp lagt om, og deler av det gamle løpet er elbilparkering.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Stubben». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 546. ISBN 978-82-573-1760-7.
Hoffmanufakturtepper

Hoffmanufakturmatter er en type av håndknyttede orientalske tepper som ble tilvirket i særskilte verksteder for å benyttes som gaver mellom forskjellige fyrstehus. Tilvirkningen skjer fremst i Tyrkia og Iran.


== Referanser ==
Jenny Jordahl

Jenny Jordahl (født 17. juli 1989) er en norsk illustratør, grafisk designer, tegneserieskaper, blogger og forfatter. Hun er utdannet fra Kunsthøgskolen i Oslo.Jordahl har blant annet gitt ut boka F-ordet -155 grunner til å være feminist (2015) sammen med Marta Breen og Madeleine Schultz. Med den boken var de Kulturdepartementets pris for barne- og ungdomslitteratur i kategorien fagbok . I 2016 skrev hun 60 damer du skulle ha møtt sammen med Breen. I 2017 kom boka Samir og den lange reisa på Forlaget Manifest og i 2018 tegneseriedystopien Ski-Fi .Hun står også bak tegneserien Livet blant dyrene som har vært publisert i Aftenposten.
Jenny vant Brageprisen i kategorien beste barne- og ungdomsbok i 2020 med boken «Hva skjedde egentlig med deg?»


== Bibliografi ==
2015 F-ordet - 155 grunner til å være feminist 
2016 Den store rumpefeiden 
2016 60 damer du skulle ha møtt 
2017  Hva vet du om damer? 
2017 Samir og den lange reisa  
2017 Jeg trodde klitoris var en selskapsdans. Og 300 andre sitater fra kvinner
2017 Hannemone og Hulda 
2018 Ski-fi 
2018 Kvinner i kamp - 150 år med frihet, likhet, søsterskap 


== Illustrasjoner ==
2016 Elizabeth 1. 
2017 Beveren Bjørk 
2017 Margrete 1. 
2017 Det du lurer på  
2018 Grønne greier  


== Referanser ==
Yacc

Yacc, forkortelse for «Yet Another Compiler Compiler», er et dataprogram for Unix og Unix-liknende operativsystemer. Det er en LALR-parsergenerator som genererer en parser (syntaktisk analysator).  Parseren analyserer og oversetter et program skrevet i høynivåspråk, basert på en grammatikk som er skevet i Backus-Naur form eller en lignende notasjon. Yacc ble laget i 1971 av Stephen C. Johnson ved AT&T Corporation. Programmet ble opprinnelig skrevet i programmeringsspråket B, men ble raskt skrevet på nytt i C. Yacc var en del av Unix versjon 3 i 1973, og en full beskrivelse av Yacc ble publisert i 1975.


== Referanser ==
Ola M. Hestebeit

Ola Mikalsen Hestebeit (født 14. april 1883 i Gaular, død 21. januar 1959 i Mosvik) var lærer, bonde og lokalpolitiker i Mosvik. Han var NS-oppnevnt ordfører i Mosvik fra 1942 til 1945.Han var fra gården Hestebeit i Gaular, og var utdannet ved Volda lærarskule 1907. Han hadde ulike lærerstillinger før han i 1917 kom til Mosvik; i Gaular, Askvoll, Voss, Kinn og Bergen. Han var redaktør i Firda Folkeblad 1908–09. Ved stortingsvalget 1915 stilte han som kandidat for Det radikale Folkeparti i enmannskretsen Voss.Han kjøpte i 1918 gården Melvold fra Mosvik kommune, og bygde i 1923 et stort våningshus i vestlandsk sveitserstil, som aldri ble helt fullført. Ved siden av lærerjobben var han i Mosvik bonde og kirkesanger. I 1934 var han formann i Mosvik bondelag. Han giftet seg i 1941 med Brita Berge (1890-1973) fra Voss, som tidligere hadde vært husholderske hos ham.Han ble første gang valgt inn i kommunestyret i 1919. Han satt i formannskapet i seks år, hvorav 3 år som varaordfører. Han representerte i 1919 «Avholdsfolkets liste» og i 1922 «Upolitisk liste» (som fikk 8 av 12 mandater, de øvrige gikk til «Småbrukernes liste»). I 1925 ble han første varamann på upolitisk liste, og i 1931 og 1937 sto han også på upolitisk liste; alle tre ganger med samme topartisystem i kommunestyret.Hestebeit var ikke medlem av NS, men det ble oppfattet som unasjonalt og NS-vennlig at han ikke meldte seg ut av Norges Lærersamband etter den innledende tvangsinnmelding av alle lærere. Han svarte på kritikken at han ikke kunne melde seg ut av noe han ikke hadde meldt seg inn i. Skolestyret i Mosvik vedtok i juli 1945 å fristille Hestebeit fra undervisningen, og han gikk to år uten arbeidsplikt. I april 1948 vedtok skolestyret som en «ordensstraff» å frata ham seks måneders lønn; Hestebeit gikk til sak mot skolestyret for å få opphevet ordensstraffen, og vant. Retten mente at det ikke fantes hjemmel for vedtaket.
Kort tid etter rettssaken i januar 1950 valgte Hestebeit å gå av med pensjon.


== Referanser ==
Blåtinden (Ulstein)

Blåtinden er et fjell helt sør på øya Hareidlandet i Ulstein kommune på Sunnmøre. Det har en høyde på 698 meter over havet og er det høyeste punktet på øya og i Hareid kommune.
Fra toppen og ned til Vartdalsfjorden i øst ligger Alstranda naturreservat, med lauvskog av internasjonal verdi.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Blåtind frå Eiksund». Møre og Romsdal fylkeskommune. Besøkt 15. oktober 2015.
Qomtepper

Qomtepper er en type persiske tepper produsert i Iran i regionen rundt byen Qom. Betegnelsen er ble tatt i bruk i 1930, på initiativ av handelsfolk fra Kashan. De klassiske motiver som foretrekkes på teppene er boteh og zil-e sultan.Man finner også blomstermotiver og annet som også er typiske for  Isfahantepper, og sentralmedaljoner typiske for Kashantepper. Qomteppene er gjerne fargerike.
Jamkaranmoskeen

Jamkaran-moskéen (persisk: ‏مسجد جمکران‎, Masjed-e Jamkāran) i utkanten av Qom i Iran er et populært pilegrimsmål for sjiamuslimer. 
Den lokale folketro i traktene omkring Qom gjør gjeldende at den tolvte sjiaimamen Muhammad al-Mahdi al-Muntazar - en messiasgestalt som ifølge sjiaenes tro skal gjenkomme og lede verden til fred og forsoning - en gang åpenbarte seg ved Jamkaran for å be. Hver tirsdags kveld samles titusener av sjiamuslimer i Jamkaran for å be og for å etterlate et brev til imamen der de ber om hjelp med problemer som de måtte ha.


== Historie ==
Troen på Jamkarani er av forfatteren Vali Nasr blitt jamført med noen katolikkers tro på at jomfru Maria i 1917 åpenbarte seg for tre barn av en sauegjeter i Fátima i Portugal.Moskéen, som ligger seks kilometer øst for Qom sentrum, har vært et hellig sted siden 22. februar 984. Da skal en mann ved navn Hassan ibn Muthlih Jamkarani ha møtt Muhammad al-Mahdi sammen med profeten Al-Khidr. Jamkarani ble fortalt at grunnen de befant seg på var hellig og at eieren - Hasan bin Muslim - skulle slutte å dyrke den og bruke penger han hadde tjent på sitt tidligere jordbruk til å bygge en moské.


== Rituale ==
I perioden 1995-2005 ble moskéen svært populær, og mange pilegrimer, særlig unge mennesker, begynte å besøke den. På moskéens bakside finnes en brønn for bønner der etter sagnene den tolvte imamen en gang ble mirakuløst synlig for et kort intensivt øyeblikk av kjærlighetsfullt fellesskap med sin skaper. Ved den hellige brønn etterlater pilegrimene sine brev med bønner, som de håper skal bli mottatt av Imam Mahdi.
Tirsdager er populære ettersom det sies å være den ukedag åpenbaringen fant sted og derfor den dag da imamen, skjønt usynlig, tar i mot pilegrimenes bønner. Foruten de religiøse ritualer, har sammenkomstene også betydelige sosiale og økonomiske innslag. Noen ganger samles over hundretusen pilegrimer til kveldsbønnen utenfor den overfylte moskéen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fa) Offisielt nettsted 
(en) Jamkaran Mosque – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Sydney Morning Herald, May 15, 2006: Iranian president backs messianic cult
Informasjon på iransk
Informasjon på engelsk
Eskil Kinneberg

Eskil Kinneberg (født 17. mai 1992) er en norsk orienteringsløper. Han løper for IFK Göteborg og Raumar Orientering. Kinneberg er verdensmester og europamester i orientering.


== Landslagskarriere ==
Kinneberg har lagt bak seg en fantastisk juniorkarriere, og kan også vise til gode resultater på seniornivå. I 2016 var Eskil Kinneberg på Norges lag som tok sølv under europamesterskapet i tsjekkiske Jeseník. Han løp første etappe på Norges lag som ble verdensmestre i stafett under VM i Estland i 2017. Året etter ble Norge europamestre i stafett for første gang på herresiden. Eskil løp igjen første etappe. Ved begge anledningene var Magne Dæhli og Olav Lundanes de øvrige løperne på Norges vinnerlag. Kinneberg ble verdensmester individuelt under VM i Latvia i 2018 da han vant mellomdistansen med seks sekunders margin ned til sveitsiske Daniel Hubmann. Han ble stafettverdensmester med Norge for andre år på rad etter å ha løpt andre etappe på Norges vinnerlag som ellers bestod av Gaute Hallan Steiwer og Magne Dæhli,


== Klubbkarriere ==
Hans største klubbmeritt er at han som ankermann for IFK Göteborg løp inn til seier i Tiomila 2015. Romerikingen spurtslo Halden SKs Magne Dæhli og Kalevan Rastis Thierry Gueorgiou. Han løp niende og nest siste etappe for IFK Göteborg da de vant Tiomila for andre gang i 2017. Han løp igjen siste etappe da de forsvarte seieren i 2018. Han løp niende etappe da IFK Göteborg forsvarte seieren på Tiomila igjen 2019


== Meritter ==


=== Verdenscupseire ===


== Eksterne lenker ==
(en) Eskil Kinneberg – IOF 
(en) Eskil Kinneberg – World of O
Holmsåsen (Oslo)

Holmsåsen (5-59; ingen partallsadresser) er en vei på Holmlia i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Høgåsveien.
Veinavnet ble vedtatt i 2005.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Holmsåsen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 259. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (H)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Helene Berg Nilsen

Helene Johanne Berg Nilsen (født 1960) er en norsk lokalpolitiker (Ap). Fra 2015 til 2019 var hun ordfører i Skånland kommune, og fra 2019 er hun ordfører i den sammenslåtte Tjeldsund kommune.


== Referanser ==
Ingvald Schey

Ingvald Lysgaard Schey (født 1855 på Hamar, død 1907) var en norsk jurist og ordfører i Lillehammer.Schey tok examen artium i 1874 og ble cand.jur. i 1880, og kom deretter til Lillehammer som fullmektig for sorenskriveren og senere overrettssakfører i egen sakførerforretning fra 1890.Fra 1890 til 1907 var han også direktør ved Lillehammer Sparebank.Han ble første gang innvalgt i bystyre og formannskap i Lillehammer i 1891, og satt senere i til sammen seks år som ordfører, i to adskilte omganger, henholdsvis periodene 1893–1895 og 1905–1907. Han var også vararepresentant til Stortinget.Schey har en gate oppkalt etter seg på Lillehammer, Ingvald Scheys gate.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Ingvald Schey hos Norsk senter for forskningsdata
Marit Alvig Espenes

Marit Alvig Espenes (født 1977) er en norsk lokalpolitiker (Ap) som siden 2015 er ordfører i Dyrøy kommune.


== Referanser ==
Jan Fredrik Jenssen

Jan Fredrik Jenssen (født 1956) er en norsk politiker (H) som fra 2015 til 2019 var ordfører i Tranøy kommune.


== Referanser ==
Stjernesildre

Stjernesildre (Micranthes stellaris, tidligere Saxifraga stellaris) er en flerårig urt i sildrefamilien. 
Den er lav og noe hårete. Bladene sitter i en rosett ved marka og er avlange, tannete og nesten uten stilk. Stengelen blir omtrent 10 cm høy og er bladløs og lite forgrenet. Blomstene er hvite, og hvert kronblad har to gule eller rødlige flekker. Planten vokser på fuktige steder, som berghyller og ved bekker og elver.
Arten har en amfiatlantisk utbredelse. I Europa finnes den i Island, Færøyene, Norge, Sverige, Finland, Nordvest-Russland, De britiske øyer og i fjellområdene i Mellom- og Sør-Europa sørover til Sierra Nevada, Korsika og Nord-Hellas, mens den i Nord-Amerika vokser i Labrador og på Baffinøya og Grønland. I Norge er den vanlig i fjellet over hele landet og finnes opptil 1920 moh. i Jotunheimen. Plantene i Norge og andre nordlige strøk tilhører subsp. stellaris, mens plantene lenger sør i Europa regnes til andre underarter.
Stjernesildre er en del av et artskompleks som også omfatter Micranthes ferruginea fra nordvestre Nord-Amerika, Micranthes redofskyi fra nordøstre Asia og den sirkumpolare grynsildre (M. foliolosa). Grynsildre formerer seg hovedsakelig ved hjelp av yngleknopper, mens de andre tre setter frø.


== Litteratur ==
C. Grey-Wilson og M. Blamey; norsk utgave T. Faarlund og P. Sunding (1992). Teknologisk Forlags store illustrerte flora for Norge og Nord-Europa. Teknologisk Forlag. s. 168–169. ISBN 82-512-0355-4. 
«Stjärnbräcka». Den virtuella floran. Besøkt 16. oktober 2015. 
R. Elven m.fl. (red.) Micranthes stellaris subsp. stellaris i Annotated Checklist of the Panarctic Flora (PAF): Vascular plants. Besøkt 1. november 2015.
R. Elven m.fl. (red.) The Micranthes stellaris aggregate i Annotated Checklist of the Panarctic Flora (PAF): Vascular plants. Besøkt 1. november 2015.


== Eksterne lenker ==
(en) Stjernesildre i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Stjernesildre hos ITIS 
(en) Stjernesildre hos Panarctic Flora 
(en) Stjernesildre hos The International Plant Names Index 
(en) Stjernesildre hos Tropicos 
(en) Kategori:Saxifraga stellaris – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Jan-Eirik Nordahl

Jan-Eirik Nordahl (født 1966) er en norsk lokalpolitiker (Ap) som siden 2015 er ordfører i Sørreisa kommune.


== Referanser ==
KIC 8462852

KIC 8462852, i blant kalt «Tabby», er en hovedseriestjerne av type F beliggende i stjernebildet Svanen, omtrent 454 parsec (1 480 lysår) fra jorden. I september 2015 publiserte en rekke astronomer en rapport med en analyse av uvanlige lyssvingninger fra stjernen, målt av Keplerteleskopet, en sonde som registrerer endringer i lysstyrken til stjerner for å oppdage eksoplaneter.
Stjernens store og irregulære endringer i lysstyrke tyder på at noe av stor masse, eller en mengde av mindre masser sammen, går i bane rundt stjernen i en «tett formasjon». Noen hypoteser har blitt foreslått som forklaring på stjernens uvanlige lysprofil, og den mest sannsynlige forklaringen ligger i at en rekke biter av ødelagte kometer går i en elliptisk bane rundt stjernen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NRK.no – Det ser ut som noe romvesener ville bygget (Av Hallvard Sandberg. Publisert 16. oktober 2015)
Liste over ordførere i Lavangen

Liste over ordførere i Lavangen er en kronologisk oversikt over ordførere og varaordførere valgt av kommunestyret i Lavangen (kommunenr. 1920) i Troms siden 1. januar 1907, da kommunen ble etablert etter en deling av Ibestad. I en periode fra 1. januar 1964 til 1. januar 1977 var kommunen slått sammen med Salangen.


== Ordførere og varaordførere ==


== Se også ==
Liste over ordførere i Salangen


== Referanser ==
Muhammad al-Mahdi al-Muntazar

Muhammad ibn Hasan ibn ʿAlī (al-Mahdī) (arabisk: الإمام محمد ابن الحسن المهدى, født 869-872 formodentlig i Samarra, okkultasjon 941) var den tolvte og siste imām i den sjiittiske tolvergren.
Forskjellige kilder er enige om at Muhammad al-Mahdī ble født en 15. shaʿbān, men det hersker uenighet om året, som angis som henholdsvis 869, 872 eller 875. Ifølge de eldste kilder var hans mor en umm walad som het Narjis.Ifølge tolver-sjiismen forsøkte Hasan al-ʿAskarī såvidt mulig å skjule det faktum at han hadde en sønn, på grunn av den harde ʿabbāsidiske forfølgelse. Derfor var det kun noen få utvalgte tilhengere som fikk lov til å møte al-Mahdī. Og det er også av samme grunn at al-Mahdī gikk i okkultasjon umiddelbart etter sin fars død i 873-74. Denne okkultasjon ble kalt Den Lille Okkultasjon (al-ghayba al-kasīra eller al-ghayba al-sughrā). I denne perioden drev Muhammad al-Mahdī sin funksjon som imām via talsmenn. Det var igjennom disse talsmenn at imāmen holdt kontakt med sine tilhengere og omverdenen. Da den siste talsmann gikk bort i 941, ble dette begynnelsen på den endelige og Store Okkultasjon (al-ghayba al-kubrā), som ifølge tolver-sjiitene vil fortsette inntil den tolvte imāms tilbakevenden til Dommedagen.


== Referanser ==
Knut Jentoft

Knut Edmund Jentoft (født 1948) er en norsk politiker (LL) som fra 2015 til 2019 var ordfører i Storfjord kommune.


== Referanser ==