jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Dyrlandsveien (Oslo)

Dyrlandsveien (1-27, 2-26) er en vei på Nordberg i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra Lersolveien til Borgestadveien.
Veien fikk navn i 1937 etter Dyrlandsjordet på Nordberg gård.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Dyrlandsveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 143. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (D)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Grytebekkveien (Oslo)

Grytebekkveien (1-15, 2-8) er en vei på Solemskogen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den krysser Solemskogveien ca. 100 meter før denne ender i en snuplass.
Veien fikk navn i 1952 etter Grytebekken, som renner ut fra innsjøen Store Gryta.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Grytebekkveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 219. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Gryteveien (Oslo)

Gryteveien (2-6; ingen oddetallsadresser) er en vei på Solemskogen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går nordover fra snuplassen ved enden av Solemskogveien mot innsjøen Store Gryta.
Navnet ble vedtatt i 1952. 


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Gryteveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 219. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Gunnars vei (Oslo)

Gunnars vei (1, 2-8) er en vei på Solemskogen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går nordover fra Solemskogveien ca. 200 meter før denne ender i en snuplass.
Veien fikk navn i 1974 etter Gunnar Johannes Henriksen (1904–72), som var formann i Solemskogen vel.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Gunnars vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 24. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Haugakollveien (Oslo)

Haugakollveien (1-7, 4-6) er en vei på Solemskogen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går vestover fra Solemskogveien et stykke vest for der denne ender i en snuplass, og har gangveiforbindelse ned til der Kallandveien tar av fra Solemskogveien.
Veinavnet ble vedtatt i 1969


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Haugakollveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 234. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Hesteskoen (Oslo)

Hesteskoen (1-9, 2-16) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Det er en hesteskoformet vei på nordsiden av Neptunveien, og den har også forbindelse med Sømveien i nord.
Navnet ble vedtatt i 1961.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Hesteskoen». Oslo byleksikon (5 utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 244. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Jetteveien (Oslo)

Jetteveien (1-5C, 2A-14) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei sørøstover fra Rønningveien.
Veien fikk navn i 1920 etter jettegryter i området.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Jetteveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 283. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes gateoversikt
Jupiterveien (Oslo)

Jupiterveien (1-33B; ingen partallsadresser) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den tar av østover fra  Grefsenveien og svinger ca. 270 grader før den møter seg selv igjen. Omringet av veien ligger Sverre Enevolds plass. Veien har dessuten gangveiforbindelse over Nordlysveien til Kjelsåsveien og Brannvaktveien.
Veinavnet ble vedtatt i 1951. I området er også en rekke andre veier med navn fra astronomiens verden.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Jupiterveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 288. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Langsetveien (Oslo)

Langsetveien (1-5, 2-22) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Lachmanns vei.
Veien fikk navn i 1920 etter Langsetløkken.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Langsetveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 328. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Lilloe-Olsens vei (Oslo)

Lilloe-Olsens vei (1-29, 2-22) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går sørover fra Saturnveien før den dreier mot sørøst og ender i Grefsenveien.
Veien fikk navn i 1940 etter gårdbruker Ole Andreas Lilloe-Olsen (1883–1940), som foruten å være olympisk gullmedaljevinner eide gården Vestre Grefsen fra 1910.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Lilloe-Olsens vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 334. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Marsveien (Oslo)

Marsveien (1-21, 2-12) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går omtrent vestover fra Grefsenveien til Neptunveien.
Veien fikk navn i 1927 etter planeten Mars. I området finnes også en rekke andre veier med navn fra astronomiens verden.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Marsveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 359. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Merkurveien (Oslo)

Merkurveien (1-7, 4-14) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går nordøstover fra Saturnveien til Engebråtveien, ved Grefsen stadion.
Veien fikk navn etter planeten Merkur i 1927. I området finnes også en rekke andre veier med navn fra astronomiens verden.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Merkurveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 362. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Mikael Hertzbergs vei (Oslo)

Mikael Hertzbergs vei (3-11, 2-14) er en vei i Grefsenåsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordøstover fra Lachmanns vei.
Veien fikk navn i 1930 etter presten Mikael Skjelderup Hertzberg (1874–1927).


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Mikael Hertzbergs vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 363. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Nandrups vei (Oslo)

Nandrups vei (1-11, 2-10) er en vei på Grefsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går mellom Grefsenkollveien og Kjelsåsveien. På sørøstsiden av Grefsenkollveien fortsetter veiløpet som Frennings vei.
Veien fikk navn i 1922 etter Hans Jacob August Nandrup (1829–1907), som var lensmann i Vestre Aker i 1874–99.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Nandrups vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 377. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (N)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Neptunveien (Oslo)

Neptunveien (1-25R, 2-28) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går nordvestover fra Gamle Kjelsåsvei og ender som blindvei etter å ha krysset bl.a. Kapellveien. Det er imidlertid gangveiforbindelse videre under Gjøvikbanen til området rundt Solligrenda.
Veien fikk navn etter planeten Neptun i 1927. I området finnes også en rekke andre veier med navn fra astronomiens verden.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Neptunveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 383. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Nils Lauritssøns vei (Oslo)

Nils Lauritssøns vei (1–57, 2–50) er en vei på Berg og Tåsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra Damplassen til Tåsenveien.
Veien fikk navn i 1918 etter borgermester Nils Lauritssøn, som dessuten var kjøpmann og eide en rekke eiendommer i området.
Veien har for det meste villabebyggelse. Blant adressene kan nevnes:

Nr. 26 Nybarokk villa, hjem og atelier for maleren Dag Hol
Nr. 34: Bolig- og forretningsbygg der det i en årrekke var bl.a. fisk- og viltbutikk
Nr. 36: Funkisbygning der Rolf Omar Bruuns bakeri holdt til tidligere; nå bolighus
Nr. 39: Nordre Tåsen gård
Nr. 57: Bygg fra 1935 der det har vært en rekke forskjellige forretninger; nå daglivareforretning


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Nils Lauritssøns vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 384. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (N)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Nordhagaveien (Oslo)

Nordhagaveien (1-35, 2-30) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går først østover fra Kjelsåsveien ca. 30 meter og så drøyt 400 meter omtrent nordover til Hareveien.
Veien fikk navn i 1930 etter plassen Nordhagen, som lå i Grefsenkollveien 12.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Nordhagaveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 387. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (N)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Nordlysveien (Oslo)

Nordlysveien (1-51, 2-52) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går først østover fra  Grefsenveien før den dreier nordover og så nordvestover og går parallelt med Kjelsåsveien. Etter at den har krysset Lyngåsveien, endre den som blindvei.
Veinavnet ble vedtatt i 1951. I området finnes også en rekke andre veier med navn fra astronomiens verden.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Nordlysveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 388. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (N)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Platåveien (Oslo)

Platåveien (1-17, 2-20) er en vei helt på kanten av Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går mellom  Gamle Kjelsåsvei og Grefsenveien sørøst for Grefsen kirke.
Veien fikk navn i 1936 etter området.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Platåveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 451. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (P)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Revefaret (Oslo)

Revefaret (1-15, 2-10) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går nordøstover fra Lyngåsveien til Hareveien.
Veien fikk navn i 1930. Det skal ha vært mye rev i området før utbyggingen.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Revefaret». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 463. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Rundhaugveien (Oslo)

Rundhaugveien (1A-19, 2-14) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går på østsiden av Lachmanns vei og begynner og slutter i denne og går rundt en kolle som kalles Rundhaugen. Veinavnet ble vedtatt i 1920.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Rundhaugveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 473. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (R)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Sandefjordgata (Oslo)

Sandefjordgata (1A–5G, 2A–4O) er en gate på Sagene (bydel Sagene) i Oslo. Den går opprinnelig fra Uelands gate til Kongsvingergata, men er avstengt mot førstnevnte. I enden mot Kongsvingergata går den gjennom en portal i nr. 5G.
Gaten fikk navn i 1933 etter byen Sandefjord, og en rekke andre gater i området har også navn etter steder på Østlandet. Bebyggelsen er bygårder fra 1930-årene.   


== Oversikt over gårdene ==

Sandefjordgata 1 er kommunal og driftes av Boligbygg. Nr. 2 er organisert som Borettslaget Sandefjordgt 2, nr. 3 som Sandefjordgata 3 Borettslag og nr. 4 og 5  som Sandefjordgata Borettslag. Det siste borettslaget omfatter også adressene Mogata 6A og 6B.  
Fra opprettelsen i 1938 var Sandefjordgata 2 og 3 organisert sammen i Moløkken Kooperative Byggeselskap. Dette varte frem til 1961, da de to gårdene ble etablert som hvert sitt borettslag. 


== Referanser ==


== Kilder ==
Sandefjordgata. Oslo Byleksikon på nett. Besøkt 7.3.2021.


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Sandtakveien (Oslo)

Sandtakveien (1-7, 2-10) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går i vinkel mellom Nordhagaveien og Kikkutveien.
Veien fikk navn i 1930 etter et sandtak som lå øst for veien.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sandtakveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 489. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Saturnveien (Oslo)

Saturnveien (1-33, 2-46) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går nordvestover fra Grefsenveien (krysset ved Lyngåsveien) og ender i Kapellveien.
Veien fikk navn i 1927 etter planeten Saturn. I området finnes også en rekke andre veier med navn fra astronomiens verden.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Saturnveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 496. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Setervollveien (Oslo)

Setervollveien (1A-15; ingen partallsadresser) er en vei på Solemskogen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Solemskogveien.
Veien fikk navn i 1969 etter Kringleseter, som ble nedlagt på 1800-tallet.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Setervollveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 502. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Siriusveien (Oslo)

Siriusveien (1-17, 2-26) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den begynner og slutter i Grefsenveien og går dels parallelt med denne.
Veien fikk navn i 1951 etter stjernen Sirius. I området finnes også en rekke andre veier med navn fra astronomiens verden.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Siriusveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 505. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Smedgata (Oslo)

Smedgata (3-49, 30-34) er en gate på Enerhaugen i bydel Gamle Oslo. Den går nordøstover fra Enerhaugplassen til Sørli plass, der den møter Sørligata og Jens Bjelkes gate.
Navnet var i bruk før byutvidelsen i 1859. Enerhaugen ble sanert og endret dramatisk karakter tidlig i 1960-årene, men gateløpet ble for det meste beholdt. Bebyggelsen på deler vestsiden  er imidlertid ganske forskjellig fra før saneringen. I dag preges denne delen av St. Hallvard kirke og kloster og blokker med adresse Enerhauggata.


== Noen adresser ==
Nr. 7-9: To  leiegårder fra 1879, rehabilitert 1963 og 1982, i Smedgata 7/9 borettslag
Nr. 25: Her lå i sin tid løkken Tidsfordriv
Nr. 30: Villa Enerhaugen sykehjem, tidligere Grønland gamlehjem, oppført for Grønland menighet i 1927 (ark. Arnstein Arneberg)
Nr. 32-34: Blokker i Enerhaugen borettslag
Nr. 33: Bygård oppført 1888–90 av murmester Olaus Michalsen
Nr. 35: Bygård tegnet av Carl Michalsen og oppført i 1895
Nr. 49: Tidligere Knekkebrødfabrikken og Kneippbrødfabrikken, oppført 1898, nå Familievernkontoret Enerhaugen poliklinikk


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Smedgata». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 519. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes gateoversikt
Solemskogveien (Oslo)

Solemskogveien (1-5C, 2-8) er en vei på Kjelsås og Solemskogen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den tar av nordøstover fra Lachmanns vei og fortsetter opp til Solemskogen, der det er et boligfelt opp mot Lillomarka, mellom innsjøene Kringla og Store Gryta. Det går en bussrute opp til der veien ender i en snuplass, ved Gryteveien.
Veien fikk navn i 1930.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Solemskogveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 525. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Solligrenda (Oslo)

Solligrenda (3-89, 2-88) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei sørvestover fra Kjelsåsveien, parallelt med og mellom Akerselva og Gjøvikbanen. Fra enden er det gangveiforbindelse østover under Gjøvikbanen til Neptunveien og vestover på bro over Akerselva til Frysjaveien.
Veien fikk navn i 1985 etter sagplassen Solli ved Akerselva.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Solligrenda». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 526. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Sømveien (Oslo)

Sømveien (1-33, 2-26) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går sørvestover fra Kjelsåsveien til Hesteskoen.
Veien fikk navn i 1952 etter hesteskosøm. Det har sammenheng med at Mustad hadde fabrikk i området tidligere.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sømveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 554. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Sørli plass (Oslo)

Sørli plass er en plass i grenseområdet mellom Tøyen og Enerhaugen i bydel Gamle Oslo. Den ligger der Sørligata krysser Jens Bjelkes gate.
Navnet ble vedtatt i 1998. Ingen hus har adresse Sørli plass. Fontenen på plassen stod tidligere på Arne Garborgs plass. På grøntarealet på sørvestsiden av plassen står granittstatuen Klesvask (1969) av Erling Saatvedt.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sørli plass». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 558. ISBN 978-82-573-1760-7.
Tante Ulrikkes vei (roman)

Tante Ulrikkes vei er en norsk roman skrevet av Zeshan Shakar og første gang utgitt av Gyldendal forlag 2017. Romanen gir et realistisk bilde av oppveksten til to ungdommer i drabantby-Oslo tidlig i 2000-årene.


== Handling ==
Tante Ulrikkes vei handler om Mo (egentlig Mohammed) og jevngamle Jamal; to unge gutter som vokser opp som norskfødte barn av første generasjons innvandrere. De bor i samme boligblokk i Tante Ulrikkes vei i Oslo, i det området som er en del av «blokk-Stovner» (Fossum) i motsetning til «hus-Stovner». Mo er ressurssterk og skoleflink og vokser opp i en kjernefamilie med lite penger, men med omsorgsfulle og ambisiøse foreldre. Jamal bor sammen med sin deprimerte alenemor og sengevætende lillebror, og gjør det dårlig på skolen.
Fortellingen om de to hovedpersonene løper som to parallelle historier i boka, formidlet av ungdommene selv, i deres eget språk. Romanen består av guttenes personlige rapporter som de regelmessig sender inn til en levekårsundersøkelse blant innvandrerungdommer i perioden fra 2001 til 2006. Mens Mo svarer i velformulerte e-poster, benytter Jamal lydopptak og muntlig «kebabnorsk».
Gjennom Mos og Jamals ærlige og nyanserte beskrivelser av sin egen hverdag hjemme, på skolen, på jobb og blant venner, får leseren nærgående innsikt i livet til to unge representanter for et sammensatt «innvandrermiljø» i en norsk storbyforstad. Fortellingen gir også innblikk i tankegangen hos ungguttene, deres planer og drømmer, og skaper forståelse for innvandrerguttenes små og store problemer, utfordringer og muligheter.


== Mottakelse ==
Zeshan Shakar fikk Tarjei Vesaas' debutantpris for boka.
I 2019 satte Det Norske Teatret opp et teaterstykke basert på Tante Ulrikkes vei, som en del av deres satsing med Rommen Scene på Stovner. Oppsetningen var regissert av Victoria Meirik.


== Referanser ==
Thorleifs allé (Oslo)

Thorleifs allé (1-19D, 2-40) er en vei på Grefsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Det er en hesteskoformet vei på vestsiden av Kjelsåsveien.
Veien fikk navn i 1940 etter gårdbruker og jusstudent Thorleif Lilloe-Olsen (1881–1905), som plantet alleen og gav klokke til Grefsen kapell.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Thorleifs allé». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 565. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Trollfaret (Oslo)

Trollfaret (2-850; ingen oddetallsadresser) er en vei i Grefsenåsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Grefsenkollveien og er en gjenværende del av den tidligere Trollvannsveien. Trollvann (lenger opp i åsen) ligger da også til grunn for navnet, som ble vedtatt i 1931.
Nr. 850 er et grøntområde mellom Trollfaret og Grefsenkollveien. De øvrige adressene (nr. 2–12) utgjør en husrekke på vestsiden av veien.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Trollfaret». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 579. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
The Amazing Howard Hughes

The Amazing Howard Hughes er en amerikansk biografisk TV-film fra 1977, basert på livet til filmregissøren, filmprodusenten og forretningsmagnaten Howard Hughes.
Filmen er regissert av William A. Graham og produsert av Roger Gimbel Productions og EMI Television. I hovedrollen spiller Tommy Lee Jones. Manus er skrevet av John Gay, basert på boken Howard: The Amazing Mr. Hughes, skrevet av Noah Dietrich og Bob Thomas. Filmen ble opprinnelig sendt som en miniserie i to deler.


== Handling ==
Historien følger Howard Hughes fra tidlig liv, og blir fremstilt som en eksentrisk perfeksjonist og senere som hypokonder. Han vokste opp som en velstående, men isolert, person som var i stand til å hengi seg til noen av besettelsene hans. Som Hollywood-produsent var han i stand til å produsere noen av tidens mest ikoniske filmer, inkludert Luftens dæmoner (fra 1930) og Scarface (fra 1932)
Hans lidenskap som flyger førte til opprettelsen av Hughes Aircraft Company, samt å fly topphemmelige fly han hadde bygget for å fly i høyere hastigheter - for eksempel Hughes H-1 Racer. I tillegg til å øse penger inn i filmer og prosjekter som det enorme Hughes Hercules H-4, blir Hughes også sett med mange av kvinnene i livet hans, inkludert Jean Harlow, Ginger Rogers, Katharine Hepburn og Jane Russell.
Men en hendelse i en 1946 involverte en testflyging av et eksperimentelt fly. Men en test-flyvning kulminerte i en forferdelig krasj, som resulterte i en hjernerystelse. Dette førte til at Hughes utviklet en hjerneskade, og mental dysfunksjon.


== Medvirkende ==
Tommy Lee Jones som Howard Hughes
Ed Flanders som Noah Dietrich
James Hampton som Wilbur Peterson
Tovah Feldshuh som Katharine Hepburn
Lee Purcell som Billie Dove
Jim Antonio som George
Sorrell Booke som Fiorello LaGuardia
Marty Brill som Lewis Milestone
Marla Carlis som Jane Russell
Lee de Broux som Jimmy
Roy Engel som produksjonsleder
Arthur Franz som Barnes
Denise Galik som Shirley Whitehead
Howard Hesseman som Jenks
Tannis G. Montgomery som fru Hughes


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) The Amazing Howard Hughes på Internet Movie Database 
(en) The Amazing Howard Hughes på Turner Classic Movies 
(en) The Amazing Howard Hughes på Rotten Tomatoes
Hughes and Harlow: Angels in Hell

Hughes and Harlow: Angels in Hell er en amerikansk dramafilm fra 1978, regissert av Larry Buchanan og produsert av H & H Films. I hovedrollene spiller Victor Holchak og Lindsay Bloom. Filmen handler om forholdet mellom forretningsmagnaten Howard Hughes og skuespillerinnen Jean Harlow under innspillingen av krigsdramaet Luftens dæmoner (1930). Manus er skrevet av Larry Buchanan og Lynn Shubert.


== Medvirkende ==
Victor Holchak som Howard Hughes
Lindsay Bloom som Jean Harlow
David McLean som Billy
Charles Aidikoff som kinomaskinist
James S. Appleby som pilot
Wally K. Berns som annonsør
James Brodhead som advokat
Don Brodie som regissør
Barry Buchanan som pilot
Adele Claire som mor
David Clover som George
Rita Conde som Inez
Tony Cortez som Emiliano
Brian Cummings som assisterende regissør


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hughes and Harlow: Angels in Hell på Internet Movie Database 
(nl) Hughes and Harlow: Angels in Hell på MovieMeter 
(en) Hughes and Harlow: Angels in Hell på Turner Classic Movies