jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
NM i friidrett 1919

Norgesmesterskapet i friidrett 1919 bestod av flere arrangementer. Hovedmesterskapet ble arrangert på Brann Stadion i Bergen 16.–17. august.
Arrangør var Norrøna. Kun menn deltok.
Kongepokalvinner ble Helge Løvland.Følgende øvelser ble arrangert utenfor hovedmesterskapet:

NM i hopp uten tilløp 1919 – Kristiania 2. april
NM i mangekamp 1919 – Kristiania 13. juli og Drammen 26.–27. juli
Terrengløp – Kristiania 25. mai


== Resultater ==


=== 100 meter ===


=== 200 meter ===


=== 400 meter ===


=== 800 meter ===


=== 1500 meter ===


=== 5000 meter ===


=== 10000 meter ===

Kun 2 mann startet


=== Terrengløp ===


=== 110 meter hekk ===


=== 4 x 100 meter stafett ===


=== 4 x 400 meter stafett ===


=== Lengdehopp ===


=== Høydehopp ===


=== Tresteg ===


=== Stavsprang ===


=== Kulestøt ===


=== Diskos ===


=== Spydkast ===


=== Sleggekast ===


== Referanser ==


== Kilder ==
friidrett.no: Norske mesterskap
Aage Møst (red.): Raskest, høyest, lengst i 100 år: norsk friidrett 1896-1996. Norges Friidrettsforbund, 1995. ISBN 8200225917.
NM i friidrett 1918

Norgesmesterskapet i friidrett 1918 bestod av flere arrangementer. Hovedmesterskapet ble arrangert i Kristiania 17.–18. august.
Arrangør var Kristiania IF. Kun menn deltok.
Kongepokalvinner ble Alf Halstvedt.Følgende øvelser ble arrangert utenfor hovedmesterskapet:

NM i mangekamp 1918 – Kristiania 7. juli og Trondhjem 27.–28. juli
Terrengløp – Bergen 26. mai


== Resultater ==


=== 100 meter ===


=== 200 meter ===


=== 400 meter ===


=== 800 meter ===


=== 1500 meter ===


=== 5000 meter ===


=== 10000 meter ===


=== Terrengløp ===


=== 110 meter hekk ===

Kun 2 fullførte


=== 4 x 100 meter stafett ===


=== 4 x 400 meter stafett ===


=== Lengdehopp ===


=== Høydehopp ===


=== Tresteg ===


=== Stavsprang ===


=== Kulestøt ===


=== Diskos ===


=== Spydkast ===


=== Sleggekast ===


== Referanser ==


== Kilder ==
friidrett.no: Norske mesterskap
Aage Møst (red.): Raskest, høyest, lengst i 100 år: norsk friidrett 1896-1996. Norges Friidrettsforbund, 1995. ISBN 8200225917.
NM i friidrett 1917

Norgesmesterskapet i friidrett 1917 bestod av flere arrangementer. Hovedmesterskapet ble arrangert på Frogner stadion i Kristiania 18.–19. august. Arrangør var Torodd. Kun menn deltok.
Kongepokalvinner ble Olav Frogner.Følgende øvelser ble arrangert utenfor hovedmesterskapet:

NM i mangekamp 1917 – Haugesund 24. juni og Stavanger 14.–15. juli
Terrengløp – Kristiania 14. oktober


== Resultater ==


=== 100 meter ===


=== 200 meter ===


=== 400 meter ===


=== 800 meter ===


=== 1500 meter ===


=== 5000 meter ===


=== 10000 meter ===


=== Terrengløp ===


=== 110 meter hekk ===

Kun 2 fullførte


=== 4 x 100 meter stafett ===


=== 4 x 400 meter stafett ===


=== Lengdehopp ===


=== Høydehopp ===


=== Tresteg ===


=== Stavsprang ===


=== Kulestøt ===


=== Diskos ===


=== Spydkast ===


=== Sleggekast ===


== Referanser ==


== Kilder ==
friidrett.no: Norske mesterskap
Aage Møst (red.): Raskest, høyest, lengst i 100 år: norsk friidrett 1896-1996. Norges Friidrettsforbund, 1995. ISBN 8200225917.
Zanette Glørstad

Ann Zanette Tsigaridas Glørstad (født 25. juni 1969) er en norsk arkeolog. Hun har blant annet arbeidet med strandgravfeltene på Jæren, før hun tok graden som Ph.D i 2010. Tittelen på doktoravhandlingen er Ringspennen og kappen. Kulturelle møter, politiske symboler og sentraliseringsprosesser i Norge ca. 800-950. Her drøfter hun ringspennenes betydning som politisk og sosial markør i forbindelse med maktkampene om hegemoniet i områdene rundt Irskesjøen i siste del av vikingtiden. Glørstad er ansatt som førsteamanuensis ved Arkeologisk seksjon, Kulturhistorisk museum.
Kristin Monstad Lund

Kristin Monstad (født 30. mars 1972) er en norsk journalist og redaktør.
Monstad har blant annet arbeidet i NRK Vestfold og i Tønsbergs Blad, der hun også var leder av NJ-klubben i avisen. Fra 2010 var hun redaksjonssjef i Tønsbergs Blad, før hun begynte i Drammens Tidende i 2014. Der var hun en kort periode nyhetsredaktør, til hun etterfulgte Håkon Borud som ansvarlig redaktør. Avisen ble kåret Årets avis i Amedia i 2016. I 2019 sluttet hun i Drammens Tidende for å begynne som kommunikasjonssjef i togselskapet Go-Ahead Norge.


== Referanser ==
Hawken (videospill)

Hawken er et flerspiller mech-combat FPS-videospill utviklet av Adhesive Games. Spillet fokuserer på å skape en intens kampfølelse som kan sammenlignes med å sitte på innsiden av en mech mens man må skape strategier for å ikke tape målet for spillmoduset. Spillet har fem forskjellige spillmoduser, hvor to har en «offline»-versjon.


== Innhold ==
Hawken er et mech-basert førsteperson skytespill (FPS). Spillet er plassert på en dystopisk menneske-kolonisert planet industrialisert til randen av kollaps, hvor jakten på ressurser har blitt et slag om å overleve. Spilleren påtar seg rollen som mech-pilot, utstyrt med et med kanonlignende våpen. Ulikt mange andre FPS-spill vil ikke våpnene gå tom for ammunisjon, men vil heller bli overopphetet. Overoppheting av våpnene vil stenge alle våpnene til mechen og vil være slått av i noen sekunder. Alle «mechene» er utstyrt med 3 primær-våpen som man kan bytte om og 1 fast sekundær-våpen. I kamp kan spilleren «booste» seg fremover, «side dash» for å dukke unna forskjellige innkommende missiler og snu seg 180° for enkel retrett. Disse bevegelsesmulighetene er i spillet for å gjøre opp for hastigheten av vanlig gange. For å utføre disse forskjellige bevegelsene brukes «fuel» som sakte regenereres etter bruk.


=== Spillmoduser ===
Fem spillmoduser er i spillet etter at spillet ble lansert på Steam. Disse modusene er Team Deathmatch (TDM), Deathmatch, (DM), Missile Assault (MA), Siege og Co-oprative Bot Destruction (Co-op). TDM og Co-op har sine egne offline-versoner.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hawken på Steam 
(en) Hawken hos MobyGames 
(en) Hawken på Metacritic 
(en) Hawken hos Internet Game Database 
(en) Hawken hos GameFAQs 
(en) Hawken hos GameFAQs
Kost- og ernæringforbundet

Kost- og ernæringsforbundet er en yrkesorganisasjon i fagforbundet Delta.
Medlemmene i organisasjonen består av kokker, kjøkkensjefer, kostøkonomer, kjøkkenassistenter og andre som arbeider med ernæring og matomsorg. De fleste av medlemmene arbeider på sykehuskjøkken, sentralkjøkken, kantiner, sykehjem og andre institusjoner.
Kost- og ernæringsforbundet har arrangert norgesmesterskapet i institusjonskokkefaget for lag siden 1994. Konkurransen har hatt offisiell status som NM siden 1998.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kost- og ernæringsforbundet
NM i friidrett 1916

Norgesmesterskapet i friidrett 1916 bestod av flere arrangementer. Hovedmesterskapet ble arrangert i Trondhjem 26.–27. august.
Arrangør var SK Freidig. Kun menn deltok.
Kongepokalvinner ble Johan Hellum.Følgende øvelser ble arrangert utenfor hovedmesterskapet:

NM i mangekamp 1916 – Fredrikstad 16. juli og Kristiania 29.–30. juli
Terrengløp – Kristiania 15. oktober


== Resultater ==


=== 100 meter ===


=== 200 meter ===


=== 400 meter ===

Kun 2 fullførte


=== 800 meter ===


=== 1500 meter ===


=== 5000 meter ===

Kun to deltagere fullførte


=== 10000 meter ===

Kun 2 deltagere fullførte


=== Terrengløp ===


=== 110 meter hekk ===


=== 4 x 100 meter stafett ===

Første gang denne øvelsen var med i NM.


=== 4 x 400 meter stafett ===

Første gang denne øvelsen var med i NM. Kun et lag deltok.


=== Lengdehopp ===


=== Høydehopp ===

Kun 2 deltok


=== Tresteg ===


=== Stavsprang ===


=== Kulestøt ===


=== Diskos ===


=== Spydkast ===


=== Sleggekast ===


== Referanser ==


== Kilder ==
friidrett.no: Norske mesterskap
Aage Møst (red.): Raskest, høyest, lengst i 100 år: norsk friidrett 1896-1996. Norges Friidrettsforbund, 1995. ISBN 8200225917.
NM i friidrett 1915

Norgesmesterskapet i friidrett 1915 bestod av flere arrangementer. 
Hovedmesterskapet ble arrangert på Fredrikstad stadion i Fredrikstad 28.–29. august. 
Arrangør var Fredrikstad IF. Kun menn deltok.
Kongepokalvinner ble Alexander Pedersen.Følgende øvelser ble arrangert utenfor hovedmesterskapet:

NM i mangekamp 1915 – Kristiania 15. august og Bergen 21.–22. august
Terrengløp – Kristiania 23. mai


== Resultater ==


=== 100 meter ===


=== 200 meter ===


=== 400 meter ===


=== 800 meter ===


=== 1500 meter ===


=== 5000 meter ===


=== 10000 meter ===


=== Terrengløp ===


=== 110 meter hekk ===


=== Lengdehopp ===


=== Lengde uten tilløp ===

Siste gang høyde og lengde uten tilløp ble arrangert som en del av hovedmesterskapet i friidrett. Fra 1919 ble NM i høyde/lengde uten tilløp arrangert som et eget stevne.


=== Høydehopp ===


=== Høyde uten tilløp ===


=== Tresteg ===


=== Stavsprang ===


=== Kulestøt ===


=== Diskos ===


=== Spydkast ===


=== Sleggekast ===


== Referanser ==


== Kilder ==
friidrett.no: Norske mesterskap
Aage Møst (red.): Raskest, høyest, lengst i 100 år: norsk friidrett 1896-1996. Norges Friidrettsforbund, 1995. ISBN 8200225917.
Andreas Hanssen

Hans Andreas Hanssen (født 29. april 1873 på Kråkerøy, død 30. mars 1960 i Lørenskog) var en norsk avisredaktør og politiker (Arbeiderpartiet). Hanssen satt i to perioder på Stortinget. Han redigerte avisene Smaalenenes Social-Demokrat, Nybrott, 1ste Mai og Folket. Han var avholdsforkjemper i årene før den andre verdenskrig, sluttet seg deretter til Nasjonal Samling og arbeidet som prest.


== Liv ==
Hanssen var en sønn av en smed. Etter å ha fullført middelskolen i 1889 hadde han kontorjobber i Fredrikstad, Fredrikshald og Kristiania. I 1906 etablerte han avisa Smaalenenes Socal-Demokrat i Fredrikstad, som han redigerte til 1909. Hanssen flyttet til Fredrikshald hvor han solgte kunst og drev en sigarbutikk. Han satt i bystyret 1910-1915, de første tre årene som varaordfører. Hanssen ble innvalgt på Stortinget i 1912 og satt i én periode.I 1916 slo Hanssen seg ned i Larvik for å redigere avisa Nybrott. Han redigerte 1ste Mai i Stavanger fra 1919 til han vendte tilbake til Larvik i 1921, denne gang som forretningsfører for Folkets Dagblad (Det ble grunnlagt gjennom en sammenslåing av Nybrott og Bratsberg-Demokraten).
Hanssen ble innvalgt på Stortinget for kjøpstedene i Vestfold fylke i 1921, men ble ikke gjenvalgt.Sommeren 1923 meldte han seg ut av Arbeiderpartiet på grunn av Kominterns religionspolkitikk. Hanssen var en aktiv metodist. Han gikk ikke inn i Arbeiderpartiet igjen, da det meldte seg ut av Komintern i slutten av 1923, fordi han fortsatt var en «revolusjonær internasjonalist»Hanssen redigerte avholdsbevegelsens magasin Folket 1927-1929. Etter å ha vært bestyrer for Hovelsåsens alkoholisanstalt og Ørje kursted 1929-1931, vendte han tilbake til Folket, hvor han var kasserer 1931-1934 og deretter redaktør på ny. Han redigerte også magasinet Idun i løpet av sin karriere.
Under den tyske okkupasjonen av Norge sluttet Hanssen seg til Nasjonal Samling. Det ga ham stillingen som sogneprest i Den norske kirke (som Hanssen ikke var medlem av) i Hvaler. Etter den andre verdenskrig ble Hanssen dømt for landssvik i 1948 under landssvikoppgjøret. Han ble dømt til et års fengsel og ti års tap av sivile rettigheter. Hanssen døde i 1960.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Andreas Hanssen hos Norsk senter for forskningsdata
Article 19

Article 19 er en britisk ikke-statlig menneskerettsorganisasjon med hovedkontor i London som jobber for å fremme ytringsfrihet og fri informasjonsflyt.
Navnet er tatt fra FNs menneskerettighetsærklæring som sier:
"Enhver har rett til menings- og ytringsfrihet. Denne rett omfatter frihet til å hevde meninger uten innblanding og til å søke, motta og meddele opplysninger og ideer gjennom ethvert meddelelsesmiddel og uten hensyn til landegrenser."


== Historie ==
Article 19 var i utgangspunktet en visjon hos den amerikanske filantropen og forretningsmannen J. Roderick MacArthur. Etter hans død i 1984 ble disse tatt opp igjen og Article 19 ble stiftet i 1987. Selv om MacArtur på dette tidspunktet hadde vært død i tre år, regnes han som en av grunnleggerne av organisasjonen.


== Aktiviteter ==
Article 19 jobber internasjonalt for å sikre ytringsfrihet, og jobber:

på vegne av ytringsfrihet der den er truet.
med rådgivning om utvikling av lovverk for å beskytte ytrings- og informasjonsfrihet i land som opplever konflikter, krig, og folkemord
for å beskytte pluralisme, uavhengighet og mangfold i media
for å beskytte ytrings- og informasjonsfrihet som en fundamental menneskerett sentral for å beskytte andre rettigheter
for at informasjonsfrihet skal inn i lovverk for å sikre gjennomsiktighet og for å styrke innbyggeres medbestemmelsesrett


== Samarbeidspartnere ==
Article 19 har samarbeidet i flere land og med flere prosjekter sammen med organisasjoner som FN, OSSE,


== Finansiering ==
Article 19 lister på hjemmesidene følgende hovedbidragsytere:

Department for International Development
Nederlandske Utenriksdepartementet
Europakommisjonen
Ford-stiftelsen
Foreign and Commonwealth Office
Fritt Ord
Det norske utenriksdepartementet
Open Society Institute
SIDA
The William and Flora Hewlett Foundation


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Article 19 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Panne

Panne (latin: sinciput) er i anatomien den fremste delen av en skalle. På et menneske er panna framhodet mellom neseroten og hårgrensen, på hver side avgrensa av tinningen.


== Anatomi ==
Musklaturen i panna består av occipitofrontalis-muskelen, procerus-muskelen og corrugator supercilii-musklene (på norsk: øyebrynsrynkerne).
Motorikken i panna er styrt av nervus facialis som alle ansiktsmimikk.


== Uttrykk ==
Musklene i panna til mennesket er viktige for å danne ansiktsuttrykk. Det er fire elementære bevegelser som er med på å danne uttrykk: øyebrynene kan bevege seg sammen eller hver for seg for å uttrykke overraskelse eller et spørrende uttrykk, sammentrekning kan også brukes for å rynke panna for å uttrykke konsentrasjon, overraskelse, bekymring, sorg.


== Se også ==
Hode
Hodeskalle
Takrenne

En takrenne er en innretning på en bygning som har som oppgave å samle og lede bort vann fra bygningens trekonstruksjon, vanligvis koblet til et nedløpsrør, og ned i grunnen uten at vannet trekker inn i bygningen eller renner nedover.
Takrenner er som oftest laget av galvanisert stål, sink, kobber, aluminium eller i tre. I dag er takrenner av tre uvanlig, og er stort sett bare brukt der det er ønskelig med autentisitet på gamle bygninger.Takrenner festes med beslag på bygninger, disse skal bære vekten av rennene med vann og er vanligvis lagd i stål.


== Referanser ==
Elverumske Skieløber Compagnie

Elverumske Skieløber Compagnie (ESC) var et militært kompani som var aktivt fra 1747 til 1826, da det ble nedlagt.


== Historie ==
Kompaniet ble opprettet 1747 som et av tre kompanier, Hofske, Elverumske og Åmotske, i den sønnenfjellske skiløperbataljonen. Det ble i tillegg opprettet en nordenfjellske skiløperbataljon som også hadde tre kompanier: Holtålske, Snåsenske og Meråkerske. Skiløperne var organisert som lett infanteri med oppgaver innen rekognosering og patruljevirksomhet. Skiene hadde stor mobilitet, noe som gjorde at skiløperne kom til å fylle noen av det lette kavaleriets roller på vinterstid. Soldatene i kompaniene bestod av vernepliktige som den gang stod i rullene i 10 år. Etter endt grunnopplæring bestod tjenesten i 12 dagers øvelse hvert år. Ved krigstrussel kunne kompaniet raskt mobiliseres gjennom budstikke. Fra 1. september 1801 ble sønnenfjellske skiløperbataljon underlagt Jegerkorpset, og fra 22. februar 1810 ble bataljonen underlagt «Aggershusiske nationale Jægerregiment», mens Jegerkorpset ble overført til Larvik. Etter nederlaget i 1814 kom unionen med Sverige, og kompaniene ble nedlagt i årene 1818-1826. Elverumske og Åmotske tilhørte i årene 1818-1826 "Østerdalske nationale Jegerkorps" 


== I dag: reenactment ==
«Elverumske Skieløber Compagnie» er i dag ei frivillig forening som forsøker å gjenskape hvordan livet som skiløpersoldat var i den dansk-norske hæren under Napoleonskrigene på starten av 1800-tallet. For å gjøre dette, holdes det eksersis og taktiske manøvrer slik det fremstår at disse foregikk på den tiden ut ifra kilder. Uniform og utstyr er også rekonstruert etter tegninger og dokumenter.


== Referanser ==
NM i friidrett 1914

Norgesmesterskapet i friidrett 1914 bestod av flere arrangementer. Hovedmesterskapet ble arrangert på Frogner stadion i Kristiania 12.–13. september.
Arrangør var IF Ørnulf. Kun menn deltok.
Kongepokalvinner ble Johan Hellum.Følgende øvelser ble arrangert utenfor hovedmesterskapet:

NM i mangekamp 1914 – Kristiania 4. oktober (femkamp) og 26.–27. september (tikamp)
Terrengløp – Kristiania 21. mai


== Resultater ==


=== 100 meter ===


=== 200 meter ===


=== 400 meter ===


=== 800 meter ===


=== 1500 meter ===


=== 5000 meter ===


=== 10000 meter ===


=== Terrengløp ===


=== 110 meter hekk ===


=== Lengdehopp ===


=== Lengde uten tilløp ===


=== Høydehopp ===


=== Høyde uten tilløp ===


=== Tresteg ===


=== Stavsprang ===


=== Kulestøt ===


=== Diskos ===


=== Spydkast ===


=== Sleggekast ===

Første gang denne øvelsen var med i NM.
"Det var tydelig at ingen ennå hadde begynt å spesialtrene i den nye kastøvelsen."


== Referanser ==


== Kilder ==
friidrett.no: Norske mesterskap
Aage Møst (red.): Raskest, høyest, lengst i 100 år: norsk friidrett 1896-1996. Norges Friidrettsforbund, 1995. ISBN 8200225917.
NM i friidrett 1913

Norgesmesterskapet i friidrett 1913 ble arrangert i Stavanger 23.–24. august. 
Arrangør var IL Viking. Kun menn deltok.
Kongepokalvinner ble Henry Olsen.Terrengløp var NM-øvelse for første gang, og dette løpet ble arrangert i Kristiania 11. mai.


== Resultater ==


=== 100 meter ===


=== 200 meter ===


=== 400 meter ===


=== 800 meter ===


=== 1500 meter ===


=== 5000 meter ===


=== 10000 meter ===

Første gang det ble avholdt NM i denne øvelsen.
Kun 2 deltagere startet.


=== Terrengløp ===

Første gang det ble avholdt NM i denne øvelsen.


=== 110 meter hekk ===


=== Lengdehopp ===


=== Lengde uten tilløp ===


=== Høydehopp ===


=== Høyde uten tilløp ===


=== Tresteg ===


=== Stavsprang ===


=== Kulestøt ===


=== Diskos ===


=== Spydkast ===


== Referanser ==


== Kilder ==
friidrett.no: Norske mesterskap
Aage Møst (red.): Raskest, høyest, lengst i 100 år: norsk friidrett 1896-1996. Norges Friidrettsforbund, 1995. ISBN 8200225917.
NM i friidrett 1912

Norgesmesterskapet i friidrett 1912 ble arrangert i Kristiania fra 21. til 22. september. 
Arrangør var IK Tjalve. Kun menn deltok.
Kongepokalvinner ble Herman Sotaaen.


== Resultater ==


=== 100 meter ===


=== 200 meter ===


=== 400 meter ===


=== 800 meter ===


=== 1500 meter ===


=== 5000 meter ===


=== 110 meter hekk ===


=== Lengdehopp ===


=== Lengde uten tilløp ===


=== Høydehopp ===


=== Høyde uten tilløp ===


=== Tresteg ===


=== Stavsprang ===


=== Kulestøt ===


=== Diskos ===


=== Spydkast ===


== Referanser ==


== Kilder ==
friidrett.no: Norske mesterskap
Aage Møst (red.): Raskest, høyest, lengst i 100 år: norsk friidrett 1896-1996. Norges Friidrettsforbund, 1995. ISBN 8200225917.
NM i friidrett 1911

Norgesmesterskapet i friidrett 1911 ble arrangert på Frogner stadion i Kristiania fra 23. til 24. september.
Arrangør var IF Ørnulf. Kun menn deltok.
Kongepokalvinner ble Dennis W. Johansen.


== Resultater ==


=== 100 meter ===


=== 200 meter ===


=== 400 meter ===


=== 800 meter ===


=== 1500 meter ===


=== 5000 meter ===


=== 110 meter hekk ===


=== Lengdehopp ===


=== Lengde uten tilløp ===


=== Høydehopp ===


=== Høyde uten tilløp ===


=== Tresteg ===


=== Stavsprang ===


=== Kulestøt ===


=== Diskos ===


=== Spydkast ===


== Referanser ==


== Kilder ==
friidrett.no: Norske mesterskap
Aage Møst (red.): Raskest, høyest, lengst i 100 år: norsk friidrett 1896-1996. Norges Friidrettsforbund, 1995. ISBN 8200225917.
Tostrup terrasse (Oslo)

Tostrup terrasse (1-9, ingen partallsadresser) er en vei på Gimle i bydel Frogner i Oslo. Det er en relativt smal blindvei opp fra Drammensveien på sørsiden av Gimlehøyden. Opprinnelig skulle veien ha vært forlenget helt opp til Tostrups gate, et navn som også ble brukt på denne veien, men dette prosjektet ble ikke fullført.
I likhet med Tostrups gate har Tostrup terrasse navn etter juveléren Jacob Tostrup, som eide en løkkeeieindom i området.
Alle hus som har adresse hit, er på vestsiden av veien. Det dreier seg om fire sveitservillaer og et murhus. På østsiden er det fjell og noe vegetasjon. Det er også en trapp med gjennomgang til Thomas Heftyes gate oppe på høyden.


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Tostrups gate; Tostrup terrasse». Oslo byleksikon (5 utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 574. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Gabriel Bataille

Gabriel Bataille (1575–1630) var en fransk luttenist og komponist.
Bataille levde og virket ved det franske kongehoffet, der han var Maître de Musique, først for Maria de' Medici, som var regent for sønnen Ludvig XIII, og senere for kongens hustru, Anna av Østerrike. 
Ni bøker med airs de cour og airs à boire (drikkeviser) for sangstemme og lutt er bevart etter Bataille. Mellom 1608 og 1615 gav han ut ut seks samlinger (livres) under tittelen Airs de différentes autheurs, mis en tabulature de luth par Gabriel Bataille, dvs. samlinger med luttmusikk av ulike komponister intabulert av Bataille. Disse utgivelsene førte til at  Pierre Ballard gav ut en serie Airs de coeur, hvor enkelte av Batailles sanger finnes. Ellers skrev Bataille en mengde ballettmusikk til bruk ved hoffet.
Av kjente airs de cour fra Batailles penn kan nevnes Ma bergère non légère og Un satyre cornu.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gabriel Bataille på Discogs 
(en) Gabriel Bataille på MusicBrainz 
Airs de differents autheurs - Vol. 1 / Gabriel Bataille, scribd.com
Kazantip

Kazantip (også kalt Republikken Kazantip, ukrainsk: Республіка Казантип) er en årlig elektronisk dance-musikk-festival som blir avholdt på Krimhalvøyen i det østlige Ukraina. 
Festivalen oppsto i 1992, og blir avviklet i løpet av 5–6 uker om sommeren. Kazantip har mere enn 150 000 gjester med opptredener fra noen av verdens beste DJer. I 2014 vil festivalen bli avviklet i Anaklia i Georgia.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) KaZantip – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kazantip Republic Chronicles: Carl Cox, youtube.com. Besøkt 2. april 2014