jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Frederik Haslund (1810–1886)

Fredrik Adolf Haslund (født 17. mars 1810 i Frederikshald, død 3. april 1886 i Christiania) var en norsk teolog og skoledirektør i Christiania.
Han var sønn av kjøpmann Hans Fredrik Haslund (død 1822) og Adolfine Christine Conradi (1784–1863), og var gift i første ekteskap med Anne Marie Caroline Sophie Juel (1811–1848), datter av proprietær og skipsreder Anders Juel. I annet ekteskap var han gift med Alvilde Hervora Arntzen (1816–1889).
Etter teologisk embedseksamen i 1835 ble han lærer ved Christiania Borgerskole, der han i 1839 ble inspektør og bestyrer frem til 1860. Han var skoledirektør for Christiania stifts vestre distrikter fra 1860 til 1876.
Haslund var også forlikskommissær i periodene 1845–1865 og fra 1876 til sin død, og styremedlem i Christiania Sparebank 1867–78.
Han var frimurer av høyeste grad og ble ridder av Karl XIIIs orden i 1874, fikk Medaljen for borgerdåd i sølv i 1866 og ble utnevnt til ridder av St. Olavs Orden i 1876.
I 1896 ble Frederik Haslunds gate i Oslo oppkalt etter ham.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Aftenposten 3. april 1886, nekrolog
Fredrik Haslund i Norsk biografisk lekikon
Arild Sondre Sekse

Arild Sondre Sekse (født 1960) er en norsk journalist, kjent som reporter og programleder i NRK radio og TV.
Han var oppvokst i Hardanger, Washington, D.C., Trondheim og Oslo, gikk på Øystese gymnas i Hardanger. Etter noen år som ungdomsarbeider, vernepliktig soldat og mediestudent fikk han i 1985 et års engasjement som programmedarbeider ved NRK Sogn og Fjordane. Sekse flyttet til Bergen og ble frilans radioreporter i NRK Hordaland, samtidig som han gjennomførte sin cand.mag. ved Universitetet i Bergen. I 1988 ble han fast tilsatt ved NRK Hordaland, som reporter i Her og Nå. Han tok i 1990–1991 en mastergrad i journalistikk ved American University i Washington, D.C.. Fra november 1991 ble han og kollega Kari Amble de to første programlederne i NRKs nye distriktsfjernsynssatsing Vestlandsrevyen. Før dette hadde Sekse arbeidet en kort periode i Dagsrevyen i Oslo.  
Nasjonalt kjent ble han høsten 1992, da han ledet sytten episoder av Frukost-TV som ble produsert av NRK Hordaland. Disse programmene hadde i gjennomsnitt et seertall nærmere 1 million hver lørdagsmorgen. I årene som fulgte fikk Sekse ulike programlederroller på riksfjernsyn. Dette omfattet blant andre programseriene Sommertreff (1994), På lokalet (1997) og Gud og kvarmann (2000) – i tillegg til enkeltprogram som 17. mai-sending, julekveldsprogrammet Så ingen krok er mørk og den verdensomspennende TV-sendingen nyttårsnatten 2000, da Sekse sendte TV-innslag fra Oseberg C-plattformen i Nordsjøen. Fra 1999 ble han programleder for nyhetskonseptet Norge i dag.  
Sekse forlot NRK i 2001 da han ble informasjonssjef for Hardanger Sunnhordlandske Dampskipsselskap. Han fikk der en svært synlig rolle som medietalsmann, blant annet under rettssaken i 2002 etter Sleipner-forliset, der 16 mennesker hadde mistet livet i 1999. HSD ble frikjent i saken, men fikk likevel slite med et omdømme for dårlig sikkerhetskultur flere år etter ulykken. Situasjonen ble ikke bedre av at hele mannskapet på HSD-fergen MF «Os» ble tatt i alkoholpåvirket tilstand den 7. november 2002, bare fire dager før frifinnelsen i Sleipnerrettssaken. Informasjonssjefen fikk mye å svare for på vegne av selskapet i alle medier disse årene. Som medlem av HSDs konsernledelse deltok Sekse i de strukturelle og kulturelle endringene i transportselskapet i årene som fulgte. HSD fusjonerte med busselskapet Gaia i 2006 og etablerte seg som transportkonsernet Tide i nye kontorlokaler i Bergen. Noe senere ble også Stavangerske AS sin ferge- og hurtigbåtvirksomhet innlemmet i Tide-konsernet, der Sekse ble kommunikasjonsdirektør. Siden 2009 har Sekse arbeidet som seniorrådgiver i Hordaland, senere Vestland fylkeskommune, bl.a. med lederutvikling, kommunikasjon og identitetsprosess for organisasjonen når fylkene Hordaland og Sogn & Fjordane ble slått sammen 1. januar, 2020. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Frukost-TV (1992) "All you need is love", NRK
Sommertreff: Gospel-compagniet og Kenneth Sivertsen hos NRK
Johan Hammar

Per Johan Gustav Hammar (født 22. februar 1994) er en svensk fotballspiller som spiller for BK Häcken.


== Karriere som klubbspiller ==


=== Everton ===
Hammar gikk til Everton fra Malmö FF juli 2010, hvor han ble en del av klubbens ungdomsakademi. Han var uten kontrakt 7. juni 2013.


=== Stockport County ===
Den 11. februar 2013 ble Hammar lånt ut til Stockport County for én måned. Han spilte første kamp for Stockport County 16. februar 2013, i et 0-0-oppgjør mot Ebbsfleet United. Han spilte totalt seks kamper for Stockport County før han vendte tilbake til Everton.


=== Malmö FF ===
Den 18. juni 2013 signerte Hammar en kontrakt for seks måneder med Malmö FF, hvor han tidligere hadde spilt på juniornivå. Kontrakten løper fra 1. juli 2013. Hammar spilte første kamp for Malmö FF i Allsvenskan 25. september 2013, i et skånsk derby mot Helsingborgs IF på Olympia i Helsingborg.


== Landslagskarriere ==
Hammar har spilt flere kamper for Sveriges U-19-lag, samt én kamp for Sveriges U-17-lag.


== Spillerstatistikk ==
Oppdatert 2. mai 2014


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Johan Hammar – Transfermarkt 
(en) Johan Hammar – Soccerway 
(en) Johan Hammar – FBref 
(es) Johan Hammar – as.com
Fylkesvei 5338

Fylkesvei 5338 går mellom Bergen stasjon og Lars Hilles gate i Bergen kommune.
Bybanen i Bergen følger deler av traséen.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 260 (Hordaland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Bergen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5338
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Robertus Hirsch

Robertus Jacobus Hirsch (født 9. april 1790 i Stjørdal, død 2. juli 1856 i Trondhjem) var en norsk offiser og stortingsmann.
Han ble født inn i embedsmannsslekten Hirsch som sønn av major Jacob (Jobst) Conrad von Hirsch og hustru Marie Henrici på gården By i Stjørdal, som faren hadde kjøpt i 1786. Morfaren var stadsfysikus i Trondhjem, Robertus Stephanus Henrici. Robertus Hirsch giftet seg i 1812 med Nicoline Hornemann, datter av generalmajor Johan Thomas Hornemann på Reppe i Lånke. Blant deres barn var apoteker Robert Nicolai Hirsch, sogneprest og ordfører Thomas Conrad Hirsch, lege Christian Hornemann Hirsch og dommer, banksjef og ordfører Christian Hirsch.Som kadett var han med i forsvaret av København i 1807, og ble offiser året etter. Hirsch var premierløytnant i Den nordenfjelske skiløperbataljon fra 1814 og i Den trondhjemske brigade fra 1818, kaptein fra 1825, major fra 1838 og oberstløytnant fra 1840. Han fikk skjøte på By av faren i 1821, men tok med seg familien til Trondhjem i 1837 og solgte gården i 1840. Ole Løchen drev noe senere brenneri på By, mens Ole Øvre Richter på Mæle kjøpte halvparten av jorden. Hirsch tok avskjed fra militæret i 1847.Hirsch var innvalgt på Stortinget fra Nordre Trondhjems amt 1830–1832, og satt i bankkomiteen, komiteen om brannvesenet i byene og den oppnevnte kroningsdeputasjonen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Robertus Hirsch hos Norsk senter for forskningsdata
Rasmus Hansen (politiker)

Rasmus Hansen (døpt 8. juli 1797 i Oppdal i Trøndelag, død 12. mai 1861 i Heidal i Oppland) var en norsk jurist og politiker som var stortingsmann for Nordre Trondhjems amt (Nord-Trøndelag) 1839–1844 og 1848–1850.
Han var sønn av gårdbruker Anders Olsen og Mette Kristoffersdatter på Snorroeggen i Oppdal, men ble oppdratt av sogneprest Cornelius Thomas Rønnau. Han var kontorist og senere fullmektig hos fogden i Stjør- og Verdalen, Frederich Jacobi Aarestrup, som holdt hus på Skogn. Han tok en rosverdig preliminæreksamen i 1821 og fikk grad av exam.jur. i 1822. Deretter ble han fullmektig hos sorenskriveren på Inderøy, Peder Klykken, og ble konstituert i embedet i 1826. I 1827 ble Hansen prokurator ved underretten i Nordre Trondhjems amt, med bolig på Marienborg på Skogn. «Med attester for nidkjærhet og kollegial uegennytte» ble han i 1848 utnevnt til sorenskriver i Nordre Gudbrandsdalen med bolig på Lyen i Heidal.Med innføringen av formannskapslovene av 1837 ble han Skogns første ordfører 1838–1839 og 1844–1847. Han var valgt til stortingsmann fra Nordre Trondhjems amt 1839–1844 og 1848–1850, og fungerte blant annet som sekretær i Odelstinget, formann i Stortingets desisjonskomité og sekretær i Stortingets næringskomité. Hansen utgav i 1838 brosjyren Fattigvæsenet paa Landet i Trondhjems Stift, og i 1848 noen skrifter om bøndenes skatter og avgifter til stat og kommune.Han giftet seg i 1824 med Maren Magdalene Grøn, datter av handelsmann Peder Nielsen Grøn. Deres sønn Cornelius Thomas Rønnow Hansen ble fogd på Sunnmøre, Lauritz Mathias Hansen ble oberstløytnant i artilleriet, og Hans Peter Grøn-Hansen ble overrettssakfører i Drøbak. Datteren Petrine Marie Hansen giftet seg med sogneprest Peder Schjelderup Nissen Arentz på Skogn, så Rasmus Hansen ble morfar til Hans Severin Arentz, professor i skipsmaskinbygging ved NTH. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Rasmus Hansen hos Norsk senter for forskningsdata
Bantengfe

Bantengfe, også kalt sundaokse, (Bos javanicus) er et sørøstasiatisk dyr i oksefamilien. En voksen hann er ca. 170 cm høy, har bøyde horn og hvite bein. Bantengfe regnes som en truet art.


== Referanser ==
Eystein Orres gate

Eystein Orres gate er ei gate i Ålesund som tverrer sentrumsøya Aspøy i nord-sørlig retning. Gata krysser Steinvågvegen, og fortsetter sørover til Nedre Strandgate via et trappeløp fra Skutvika og opp til krysset mellom de to møtende gatene. Den sørlige delen av gata er sjelden inntegnet på bykart. Under det nedre løpet (den sørligste delen) av gata ligger et tilfluktsrom som betjenes av Sivilforsvaret. I nord leder gata via et sperret industriområde til Fjordgata på nordsida av Aspøya. Tidligere var det søppelfylling på dette stedet, og navnet «Bossvegen» brukes ennå av lokalbefolkningen som alternativt navn på gata.
Gata er oppkalt etter Eystein Orre, en norsk høvding fra Giskeætta som falt i slaget ved Stamford bro. Flere av tverrgatene (nord-sør) på Aspøya er oppkalt etter personer fra vikingtida: Ragnvald Jarls gate og Gange Rolfs gate.
I gatas nederste trappeløp, ved Sivilforsvarets bomberom, har enkelte tatt til orde for at det lages utløp for en foreslått tunnelforbindelse mellom Ysteneset på Nørvøya og Steinvågneset på Aspøya. Planene er imidlertid omstridte og blant annet imøtegått av landskapsarkitektene Christina Sæter og Ola Martinsen  .
Havnevesenets avtale om disposisjon av Skutvika som conteinerhavn utløper i 2020. Til dette formålet er Flatholmen på Nørvøya utbygd til å håndtere all innkommen transport. Skutvika vil da kunne utbygges til andre formål, og aksen tvers over øya via Eystein Orres gate vil kunne bli et sentralt knutepunkt.


== Referanser ==
FF «Michael Sars» (1979)

F/F «Michael Sars» er et forskningsfartøy som ble bygd av Mjellem & Karlsen i Bergen i 1979, for Havforskningsinstituttet. Skipet ble solgt til Åland i 2003 og er nå skoleskip. Fartøyet i likhet med forgjengeren FF «Michael Sars» (1900), oppkalt etter zoologen Michael Sars.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) IMO 7805136 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) FF «Michael Sars» – DNVs skipsregister 
(en) FF «Michael Sars» – Den internasjonale sjøfartsorganisasjonen
Militærmisjonen i Berlin

Militærmisjonen i Berlin var et norsk representasjonskontor i Tyskland etter andre verdenskrig. Den ble opprettet i 1945 og ivaretok norske militære og sivile interesser. Over tid avtok betydningen av de militære sakene og de sivile sakene ble viktigst.


== Etablering ==
Etter verdenskrigen etablerte USA, Sovjetunionen, Storbritannia og Frankrike Det allierte kontrollrådet i Berlin. Dette var okkupasjonsmaktenes øverste organ i Tyskland. Andre allierte land etablerte representasjonskontorer, kalt militærmisjoner, for å ivareta forbindelsene til kontrollrådet. Den norske militærmisjonen i Berlin ble etablert ved kongelig resolusjon av 21. september 1945. I tillegg til Militærmisjonen i Berlin, fantes det også en militærmisjoner i Bad Salzuflen, Frankfurt am Main og Baden-Baden.Ved årsskiftet 1945–1946 etablerte Militærmisjonen seg i Berlin. Den hadde videre et kontor i Oslo. I Berlin flyttet Militærmisjonen inn i Norges legasjonsbygning i Rauchstrasse ved Tiergarten.Blant de ansatte var Willy Brandt, som var presseattaché. Oppgaven hans var imidlertid å følge den politiske utviklingen i Tyskland.


== Fra Forsvars- til Utenriksdepartementet ==
Militærmisjonen ivaretok norske militære og politiske interesser i Tyskland. Den behandlet spørsmål om krigserstatning, men arbeidet også med krigsforbrytersaker. I tillegg ivaretok Militærmisjonen norske økonomiske interesser. Etter hvert avtok betydningen av de militære sakene og de sivile sakene ble viktigere.De første årene lå Militærmisjonen under Forsvarsdepartementet i militære og administrative saker, men for øvrig under Utenriksdepartementet. Fra 1. juli 1947 overtok Utenriksdepartementet ansvaret og Militærmisjonen i Berlin ble Norges fremste utenriksstasjon i Tyskland. Den ble ansett som en legasjon og stillingen som stasjonssjef gikk over til sivile. Det fantes utover militærmisjonene ellers et generalkonsulat i Hamburg og et konsulat i Düsseldorf.Samarbeidet mellom de fire okkupasjonsmaktene i Det allierte kontrollrådet brøt sammen i 1948. USA, Storbritannia og Frankrike etablerte i 1949 Den allierte høykommisjonen for Forbundsrepublikken Tyskland. I 1949 anerkjente Norge Forbundsrepublikken Tyskland og i desember samme år ble det etablert en norsk misjon ved Den allierte høykommisjon i Bonn. Denne misjonen ble i 1951 oppgradert til legasjon akkreditert til Vest-Tyskland, og i 1955 ble legasjonen oppgradert til ambassade. I 1960 ble den norske ambassadøren i Bonn sjef også for Militærmisjonen i Berlin.Etter opprettelsen av legasjon i Bonn og oppgradering til ambassade avtok Militærmisjonens betydning. Den beholdt én ansatt.


== Referanser ==
Sigvard Gundersen

Sigvard Emil Gundersen (født 8. november 1842 i Kristiansand, død 29. november 1904 samme sted) var en norsk skuespiller.
Gundersen var tilknyttet Christiania Theater fra debuten i 1862 til teatret ble lagt ned i 1899, bortsett fra i årene 1870 til 1872 da både han og hustruen Laura Gundersen spilte på Møllergatens Teater under Bjørnstjerne Bjørnsons ledelse. 
Gundersen var en sentral skuespiller ved Christiania Theater, og en begavet karakterskuespiller med stor evne til å leve seg inn i sin rolleskikkelsers psykologi.

En gate i Kristiansand har fått navnet Sigvard Gundersens gate.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sigvard Gundersen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Sigvard Gundersen hos Sceneweb
Sandakan (distrikt)

Sandakan er et distrikt i Sandakan-divisjonen i den malaysiske staten Sabah. Distriktet ligger i den nordlige delen av staten, rundt den lille Sandakan-bukta, med kyststripe til Sulusjøen. Det har et areal på 2 266 kvadratkilometer og et folketall på 396 290 (2010). Administrasjonssenteret er byen Sandakan.
Distriktet ligger mellom Labuk-bukta i vest og elva Kinabatangan i øst, og er det tredje mest folkerike i Sabah. Utenfor kysten ligger «Skilpaddeøyene», en nasjonalpark som er et populært turistmål. 
Sandakan-distriktet ble opprettet den 1. januar 1982.


== Noter ==


== Referanser ==
Herakliske dynasti

Det herakliske dynasti var en keiserslekt som satt ved makten i Østromerriket fra 610 til 711. På slutten av 500-tallet omfattet dette keiserriket et sammenhengende landområde fra Italia rundt hele det østlige Middelhavet og til Karthago. Under det herakliske dynasti ble dette riket hardt presset fra mange kanter og riket framsto etter dynastiets fall som svært redusert. I Italia hadde langobardene erobret områdene langt sørover, på Balkan hadde slavere og avarer skaffet seg kontroll over størstedelen av området, fra øst hadde sassanidene erobret Egypt, Palestina, Syria og Armenia, og i sør samlet de muslimske araberne seg og erobret områdene langs ,Afrikas kyst.


== Historie ==
Dynastiet er navngitt etter Herakleios som var sønn av eksarken av Karthago, Herakleios den eldre. Herakleios’ familie kom fra Kappadokia og var av armensk avstamning. I 608 ledet far og sønn et opprør mot den sittende keiseren Fokas tyrannen fra Karthago. Heraklios’ yngre søskenbarn Nicetas ledet en styrke som i 609 slo Fokas’ arme i Egypt mens Herakleios dro via Sicilia og Kypros til Konstantinopel. Her overmannet han den upopulære keiser Fokas og henrettet ham. Herakleios ble kronet 5. oktober 610 og satt på tronen til sin død i 641.

Herakleios og hans to sønner Konstantin III og Heraklonas Konstantin døde alle i 641, og Konstantin IIIs sønn Konstans II overtok makten. Konstans døde i 668 og hans sønn Konstantin IV overtok.
I 695 ble Konstans IIs sønnesønn Justinian II styrtet av opprørslederen Leontios etter et mislykket erobringstokt mot Karthago som var overtatt av araberne. Justinian ble sendt i eksil på Krim. Leontios ble i sin tur styrtet av Tiberius III, mens Justitian forberedte sin tilbakekomst ved å rømme fra fangenskapet og alliere seg med khazarene og deretter bulgarerne. Justinian II inntok Konstantinopel i 705 og henrettet både Leontios og Tiberios III. I 711 ble Justitian selv avsatt og henrettet. Hans sønn Tiberios, som var seks år gammel og medkeiser fra 706 ble også henrettet og dermed var mannslinjen i det herakliske dynastiet brutt.


== Stemmata ==
Keisere (Augusti) er markert med kursiv.

Herakleios den eldre og Epiphania
Herakleios. Gift 2 ganger.
Fra ekteskapet mellom Herakleios og Eudokia.
Konstantin III. Gift med Gregoria, datter av Niketas.
Fra ekteskapet mellom Herakleios og Martina.
Heraklonas Konstantin
Fra ekteskapet mellom Konstantin III og Gregoria
Konstans II. Gift med Fausta, datter av general Valentius
Theodosius
Manyanh, gift med Yazdegird III av Persia
Fra ekteskapet mellom Konstans II og Fausta.
Konstantin IV. Gift med Anastasia
Fra ekteskapet mellom Konstantin IV og Anastasia
Justinian II. Gift 2 ganger.
Heraclius
Fra ekteskapet mellom Justinian II og Eudokia.
Anastasia, gift med khan Tervel av Bulgaria
Fra ekteskapet mellom Justinian II og Theodora av Khazarriket.
Tiberios


== Medlemmer ==


== Se også ==
Østromerriket
Liste over østromerske keisere
Christina Henriksen

Christina Henriksen (født 4. januar 1983) er en samisk politiker, fra Sør-Varanger. Henriksen var president i Samerådet fra 2020 til 2022, og har lang fartstid som politiker med flere ulike politiske verv. Hun ble i 2013 valgt inn på Sametinget som representant for felleslista Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SfP) i østre valgkrets. Henriksen har vært fast medlem (siden 2017) og visepresident (siden 2018) i Samerådet, der hun representerer NSR. Hun har tidligere arbeidet med internasjonalt samarbeid, som rådgiver for urfolkssaker ved Barentssekretariatet.
Henriksen er utdannet lærer, og har tidligere jobbet som kateket-vikar og lærer i Sør-Varanger kommune.


== Verv ==
2020–2022 President i Samerådet
2017–dd Fast medlem for Norske Samers Riksforbund i Samerådet
2015–2019 Styremedlem i Riddu Riđđu
2011–2013 Medlem i Norsk kulturråds musikkutvalg for arrangørstøtte
2009–2011 Medlem i Norsk kulturråds fagutvalg for musikkfestivaler
2002–2007 Leder i Davvi Nuorra (samisk ungdomsorganisasjon)


== Verv i Sametinget ==
2013–dd Medlem av Samisk parlamentarisk råd
2013–2017 Sametingsrepresentant


== Referanser ==


== Kilder ==
Sametinget: Christina Henriksen
NRK: Christina Henriksen
Samerådet: Christina Henriksen Arkivert 15. november 2018 hos Wayback Machine.
NRK Sápmi: Davvi Nuorra blir nedlagt
Laila Nystad

Laila Nystad (født 10. mai 1981) er en norsk, samisk politiker som representerer Norske Samers Riksforbund (NSR) fra Ávjovárri valgkrets. Hun er fast møtende sametingsrepresentant siden 2013 som vara for sametingspresident Aili Keskitalo. For tiden arbeider hun som vikarlærer ved Lakselv barneskole, og er bosatt i Porsanger. Av faglig bakgrunn har hun en bachelor i handel- og økonomi fra The University of Auckland, New Zealand. Hun har tidligere vært leder av Sametingets ungdomspolitiske utvalg (SUPU).


== Verv i Sametinget ==
2013–2017 Sametingsrepresentant
2003–2005 Leder av Sametingets Ungdomspolitiske Utvalg (SUPU)


== Referanser ==


== Kilder ==
Sametinget: Laila Nystad
NRK: Laila Nystad, NSR
NSR: Ávjovárri valgkrets Arkivert 16. november 2013 hos Wayback Machine.
Kallali

Kallali (også skrevet Kalleli) er et lite sted langs Lysefjorden i Sandnes kommune i Rogaland. Stedet ligger på sørsiden av fjorden, rundt to kilometer vest for Flørli. 
I dag er det noen få fastboende og en del private hytter i Kallali. Det fins ingen bilvei, men en liten kai med et uthus tar i mot båter. Det er mulig å spasere over fjellet fra Kallali til Flørli.
Piera Heaika Muotka

Piera Heaika Muotka (født 21. juli 1992) fra Nesseby er en norsk, samisk politiker som representerer Norske Samers Riksforbund (NSR) fra Sør-Norge valgkrets, bosatt i Oslo.  Han ble i 2013 valg som fast møtende sametingsrepresentant som vararepresentant for sametingsråd Henrik Olsen, og i 2017 valgt som ordinær sametingsrepresentant for Sør-Norge valgkrets. Han er i perioden 2017-2021 medlem av Sametingets oppvekst-, omsorg- og utdanningskomité. Han ble i 2017 valgt inn i parlamentarisk lederskap for NSR-NSR-SáBs sametingsgruppe, og overtok i 2018 vervet som parlamentarisk nestleder etter Sandra Márjá West.
Han arbeider som ungdomssekretær for NSR, og studerer ved Westerdals Oslo School of Arts, Communication and Technology. Han har tidligere vært leder for Norske Samers Riksforbunds Ungdomsutvalg (NSR-U), samt nestleder for den samiske ungdomsorganisasjonen Noereh!.


== Verv i Sametinget ==
2013–2016 Sametingsrepresentant
2013–2016 Medlem av Sametingets plan- og finanskomité
2017–2021 Sametingsrepresentant
2017–2021 Medlem av Sametingets oppvekst-, omsorg- og utdanningskomité


== Referanser ==


== Kilder ==
Sametinget: Piera Heaika Muotka
NRK: Piera Heaika Muotka, NSR
NSR: De samiske møteplassene gir mye Arkivert 4. november 2013 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
Sametinget - Piera Heaika Muotka Arkivert 8. juli 2019 hos Wayback Machine.
Nanna Thomassen

Nanna Agnete Thomassen (født 9. september 1978) er en norsk, samisk politiker som representerer Norske Samers Riksforbund (NSR) fra Vesthavet valgkrets. Hun er fast møtende sametingsrepresentant siden 2013 som vara for sametingsråd Ann-Mari Thomassen. For tiden arbeider hun som adjunkt i Lavangen kommune.


== Verv i Sametinget ==
2013–2017 Sametingsrepresentant
2009–2013 Vararepresentant
2005–2009 Vararepresentant


== Referanser ==


== Kilder ==
Sametinget: Nanna Thomassen
NRK: Nanna Agnete Thomassen, NSR
NSR: Vesthavet valgkrets Arkivert 6. oktober 2013 hos Wayback Machine.
Nils Henrik Agerup

Nils Henrik Agerup (født 14. august 1956 i Oslo, død 10. august 2013 i Tønsberg) var en sjefingeniør i DSB. Han var medlem av FNs ekspertkomité for transport av farlig gods og pådriver i arbeidet med regelverk for transport, oppbevaring og håndtering av farlige kjemikalier. Agerup var rådgiver til redningsetatene under togulykken på Lillestrøm stasjon 5. april 2000 der brann i propanvogner satte liv og helse i fare.


== Bibliografi ==
Farlig gods-boken, Elanders forlag, ISBN 9788207020168


== Eksterne lenker ==
Propanbrannen på Lillestrøm stasjon 5.- 9. april 2000 fra Lokalhistoriewiki