Politireformen i Norge 2015

Politireformen i Norge 2015 var en reform av Politi- og lensmannsetaten som ble presentert 31. mai 2015 av Erna Solbergs regjering, med støtte fra Venstre, KrF og Arbeiderpartiet.
Inntil juni 2020 ble reformen av partiene som støtter den omtalt som «nærpolitireformen», og har av motstandere vært omtalt som «fjernpolitireformen».Reformen hadde som hovedmål å effektivisere politistyrken i Norge, fremheve arbeidet med kultur og ledelse, og å stille krav til responstid. Reformen ble ikraftsatt 1. januar 2016. Som en del av reformen ble antall UP-distrikter redusert fra ni til fem.


== Historikk ==
Stoltenberg II-regjeringen nedsatte 8. november 2012 et utvalg for å analysere utfordringene i norsk politi, og 19. juni 2013 overleverte utvalget en utredning til daværende justis- og beredskapsminister Grete Faremo. Utvalget anbefalte at det ble gjennomført to reformer i politiet; en strukturreform og en kvalitetsreform.
Strukturreformen skulle ha som formål å styrke politiets innsats mot kjerneoppgavene, blant annet ved å organisere politiet i bare seks politidistrikter – mot tidligere 27 – og at økt bemanning kan tillate færre små tjenestesteder.Kvalitetsreformen skulle ha som formål å øke politiets innsats gjennom forbedringer knyttet til kvalitet og prestasjoner, samt å utvikle et «kunnskapsbasert politi.»


== Endelig forslag ==

Utvalgets forslag om seks politidistrikter ble økt til tolv distrikter:

Finnmark politidistrikt
Troms politidistrikt
Nordland politidistrikt
Trøndelag politidistrikt (Nord- og Sør-Trøndelag)
Møre og Romsdal politidistrikt
Vest politidistrikt (Hordaland og Sogn og Fjordane)
Sør-Vest politidistrikt
Agder politidistrikt
Sør-Øst politidistrikt (Buskerud, Telemark og Vestfold)
Oslo politidistrikt (Oslo, Asker og Bærum)
Øst politidistrikt (Follo, Romerike og Østfold)
Innlandet politidistrikt (Hedmark og Oppland)I tillegg inneholdt forslaget følgende krav og endringer:
90 % av innbyggerne i hvert politidistrikt skal ikke ha mer enn 45 minutters kjøretid til et bemannet polititjenestested.
95 % av alle anrop til nødnummeret 112 skal være besvart innen 20 sekunder.
Kriminalomsorgen overtar transporten av varetektsfanger.
Mattilsynet, ev. kommunene, tar seg av løse og farlige hunder.
Kommunene overtar ansvaret for godkjenning av brukthandler, samt forvaltning av hittegods.
Statens vegvesen overtar skiltmyndighet.
Helsemyndighetene får ansvaret for transport av psykisk syke.


== Hovedseter ==
Politidirektoratet fikk i oppdrag av Justis- og beredskapsdepartementet å beslutte hvor hovedsetene (også kalt administrasjonssted) i de nye politidistriktene skulle ligge. Direktoratets foreløpige forslag ble offentliggjort 5. oktober 2015, og etter en høringsrunde, og behandling av nærmere 250 høringssvar, kunngjorde direktoratet sin beslutning 16. desember 2015.
Finnmark politidistrikt: Kirkenes
Troms politidistrikt: Tromsø
Nordland politidistrikt: Bodø
Trøndelag politidistrikt: Trondheim
Møre og Romsdal politidistrikt: Ålesund
Vest politidistrikt: Bergen
Sør-Vest politidistrikt: Stavanger
Agder politidistrikt: Kristiansand
Sør-Øst politidistrikt: Tønsberg
Oslo politidistrikt: Oslo
Øst politidistrikt: Ski
Innlandet politidistrikt: Hamar


== Distriktenes funksjonelle struktur ==
I februar 2016 besluttet justis- og beredskapsminister Anders Anundsen overordnet organisasjonsmodell for de nye politidistriktene:
Felles forebyggings- og etterforskningsenhet
Felles operativ enhet
Felles påtaleenhet
Felles enhet for forvaltning og sivil rettspleieI beslutningen ble det for Øst, Sør-Øst, Sør-Vest, Vest, Innlandet og Trøndelag politidistrikter åpnet for å dele forebyggings- og etterforskningsenheten og enheten for forvaltning og sivil rettspleie i henholdsvis to enheter hver. Oslo politidistrikt er ikke omfattet av beslutningen.


== Tjenestesteder ==
Politidirektoratet vedtok at 127 tjenestesteder skulle legges ned, og 7 nye opprettes. Da reformen var endelig gjennomført fikk etaten totalt 221 fysiske tjenestesteder (politistasjoner og lensmannskontorer).


== Referanser ==