jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Bjølsenfossen

Bjølsenfossen er med et fall på 16 meter den høyeste fossen i Akerselva i Oslo. Den ligger sør for Treschows bru på Bjølsen, og har navn etter gården Bjølsen. På 1300-tallet ble Bjølsen mølle anlagt ved fossen. Fossen var på 1800-tallet viktig for industriutviklinga i området, og forsynte blant annet Bjølsen Valsemølle med kraft. Valsemølla ble etter hvert den største melprodusenten i Norge. Fossen ligger inne på valsemøllas industriområde, så allmennheten kommer normalt ikke tett på den.
Rett over fossen ligger Bjølsendammen, hvor det fra 1860 til 1867 var vanninntak for byen.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt (red.): Oslo byleksikon, Kunnskapsforlaget 2010, side 83-84, ISBN 978-82-573-1760-7
Trude H. Olsen (red.): Turguide Akerselva, Oslo kommune v/ Bymiljøetaten, Oslo 2012
Trelyng

Trelyng (Erica arborea) er en stor busk som tilhører lyngfamilien. 
I Europa er den som regel 1–4 m høy, men kan bli opptil 7 m. På Kanariøyene kan den bli et 15 m høyt tre. Unge kvister er hårete. De klokkeformede blomstene er rent hvite, noe som skiller trelyng fra andre viltvoksende Erica-arter (Poselyngslekta) i Europa. Nektar fra trelyng er viktig for honningbier. Den tåler godt brann og etterpå spirer den raskt fra basis.
Utbredelsen omfatter det meste av middelhavsområdet, men ikke Kypros eller den aller østligste delen. Videre finnes den på Kanariøyene og Madeira. Den vokser også spredt i mange fjellområder lenger sør: fjellene i Sør-Arabia, Tibesti, De etiopiske høylandene og de østafrikanske fjellene.
Trelyng vokser helst på sur jord. I middelhavslandene er den en viktig plante i maquis-vegetasjonen, et tett kratt av ulike eviggrønne busker som dekker store områder. Den vokser også i eviggrønn skog og i veikanter. På Kanariøyene danner den sammen med Morella faya og andre busker en overgangssone mellom laurbær- og furuskog. I de afrikanske fjellene vokser trelyng i den subalpine sonen. I Ruwenzorifjellene finnes den i en høyde på 3000–3800 moh. 
Ved fra overgangen mellom stammen og røttene kalles briarwood eller bruyère og brukes i produksjon av tobakkspiper. Den egner seg godt til formålet fordi den er hard, vanskelig å antenne og ikke setter smak på tobakksrøyken. Veden blir også brukt til knivskaft.


== Litteratur ==
O. Polunin og A. Huxley, norsk utgave P. Sunding (1978). Middelhavsflora. NKI-Forlaget. s. 136. ISBN 82-562-0490-7. 
M. Blamey og C. Grey-Wilson (2004). Wild Flowers of the Mediterranean (2 utg.). London: A & C Black. s. 166. ISBN 0-7136-7015-0. 
A. Desamoré m.fl. (2011). «Out of Africa: north-westwards Pleistocene expansions of the heather Erica arborea». J. Biogeogr. 38 (1): 164–176. ISSN 1365-2699. doi:10.1111/j.1365-2699.2010.02387.x. 


== Eksterne lenker ==

(en) Trelyng i Encyclopedia of Life 
(en) Trelyng i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Trelyng hos ITIS 
(en) Trelyng hos NCBI 
(en) Trelyng hos The International Plant Names Index 
(en) Trelyng hos Tropicos 
(en) Kategori:Erica arborea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Erica arborea – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Erica arborea – detaljert informasjon på Wikispecies 
Jardí Botànic de Sóller – M7 Canary Islands flora Arkivert 15. juli 2013 hos Wayback Machine.
Fuglehauggata (Oslo)

Fuglehauggata (11–15C, 6–14) er en kort gate på Frogner i Oslo. Den går fra Tidemands gate til Kirkeveien. Den fikk sitt navn i 1879 og er oppkalt etter løkka Fuglehaug. 


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt (red): Oslo byleksikon, Kunnskapsforlaget 2010, side 188, ISBN 978-82-573-1760-7


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Filosofiåret 1600

Filosofiåret 1600 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1600.


== Hendelser ==
17. februar – I Roma blir den italienske munken og filosofen Giordano Bruno brent på bålet for kjetteri.


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==
17. januar – Pedro Calderón de la Barca, spansk dramatiker (død 1681)


== Dødsfall ==
17. februar – Giordano Bruno (Filippo Bruno), religiøs og naturfilosofisk italiensk tenker (født 1548)
12. oktober – Luis de Molina, spansk jesuitt, teolog og skolastiker (død 1535)
25. oktober - Andrea Bacci, italiensk filosof, lege og forfatter (født 1524)
3. november – Richard Hooker, engelsk anglikansk prest og teolog (født 1554)
Carlo Belleo, italiensk filosof (født 1540)
John Case (eller Johannes Casus), engelsk forfatter som skrev om Aristoteles (født mellom 1539 og 1546)
fl. 1550-1600 – Vijnanabhikshu (Vijñānabhikṣu), indisk filosof
		
		


== Referanser ==
Neptun sildoljefabrikk

Neptun sildoljefabrikk er et kulturminne på Melbu i Vesterålen. 
Fabrikken ble satt i drift år 1910. Lenge var produksjonen basert på sild. Da det ikke lenger var tilgang på sild som råstoff ble det satset på lodde. I 1980-åra sviktet også tilgangen på dette råstoffet, slik at fabrikken ble nedlagt i 1986. Alt utstyr ble solgt til Marokko. 
Sildoljefabrikken er et industrielt kulturminne. På 1900-tallet var det mange fabrikker av denne type i fiskeri-Norge, og få er bevart. Mange av dem ble, som Neptun, satt i drift på begynnelsen av århundret, og nedlagt i 1980-årene. Neptun sildeoljefabrikk står på Riksantikvarens liste over prioriterte tekniske og industrielle kulturminner. Denne lista omfatter ti anlegg av ulike typer, og er basrt på et omfattende registreringsarbeid. Av bevarte sildeoljefabrikker ble det satset på vern av fabrikken på Svinøya i Melbu. I 2019 foreslo Riksantikvaren å frede fabrikken som kulturminne.Fra 1991 er bygningene forvaltet og formidlet som en del av Norsk Fiskeindustrimuseum som  ble opprettet våren 1991. Norsk fiskeindustrimuseum er landsdekkende på sitt fagområde og har en nasjonal funksjon. 
På nettstedet www.industrimuseum.no presenteres Neptun sildeoljefabrikk som ett av ti industrianlegg som i dag er museer. 
Neptun sildeoljefabrikk står som et kontrastfylt møte mellom natur og kultur og er et ruvende vitnesbyrd om et spennende stykke norsk og nordnorsk industrihistorie.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Inger Anne Hovland: Havets sølv som ble Melbus gull. Museumsnytt 2002: 5-6.
Pål Christensen (1997). Neptun sildoljefabrikk. Norsk fiskeindustrimuseum. Norsk fiskeindustrimuseum. 


== Eksterne lenker ==
Neptun sildoljefabrikk hos Riksantikvaren
Norske industrimuseer
Filosofiåret 1524

Filosofiåret 1524 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1524.


== Hendelser ==


== Publiseringer ==


== Fødsler ==
Andrea Bacci, italiensk filosof, lege og forfatter (død 1600)


== Dødsfall ==
.....
Sildoljefabrikk

En sildoljefabrikk eller sildeoljefabrikk produserer olje av fiskeråstoff. Råstoff som ble brukt var i første omgang sild, og senere lodde. Sildoljefabrikkene var et markant innslag i næringslivet i hele Fiskeri-Norge på 1900-tallet. De fleste sildoljefabrikkene ble etablert i begynnelsen av 1900-tallet og nedlagt på 1980-tallet. 
Sildoljefabrikkene var basert på framveksten av en effektiv fiskeflåte og god tilgang på råstoff. Sild var det vanligste råstoffet fram til 1970-tallet, da sildebestandene ble for hardt beskattet. Lodde overtok da som viktigste råstoff, men på 1980-tallet ble også denne arten overfisket. Sildoljefabrikkene hadde sesongvariabel drift. 
Sildolje ble brukt til en rekke formål, særlig margarinproduksjon. Fiskemel var et annet produkt. 
Viktige lokaliseringsfaktorer for sildeoljefabrikker var nærhet til fiskefeltene, god havn for større fiskefartøyer og tilgang på tilstrekkelig arbeidskraft. Fabrikkene ble vanligvis lokalisert i utkanten av eksisterende byer og tettsteder, bl.a. på grunn av sjenerende lukt. «Det luktet penger», sa man gjerne.Haugesund, Florø, Måløy, Ålesund, Vadsø og Kristiansund var byer som hadde en eller flere sildeoljefabrikker. 
Neptun sildoljefabrikk i Melbu i Vesterålen er Riksantikvarens prioriterte kulturminne fra denne bransjen.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Kåre Fasting (1907–1983) (1954). En industri av verdensformat: utviklingen av sildolje- og sildemelindustrien i Norge. [S.l.]: Norske sildolje- og sildemelfabrikkers landsforening. 
Harbitz, Georg Prahl (1993). Fra havets sølv til kystens gull. Sildemelfabrikkenes landsforening.
Filosofiåret 1598

Filosofiåret 1598 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1598.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Se også ==
Filosofi på 1500-tallet


== Referanser ==
P/2007 R5 (SOHO)

P/2007 R5 (SOHO), også kalt P/1999 R1 og P/2003 R5, er en periodisk komet med en omløpstid på 4.01 år. Den er den første periodiske kometen som ble oppdaget ved å bruke de automatiserte teleskopene til romsonden Solar and Heliospheric Observatory. Kometen ble oppdaget den 4. september 1999 av Terry Lovejoy, Kazimieras Cernis, Bo Zhou og Sebastian Hönig.
P/2007 R5 (SOHO) er trolig en utdødd komet, og har trolig en diameter på bare  100-200 meter.


== Referanser ==
(137924) 2000 BD19

(137924) 2000 BD19 er en Aten-asteroide og en Mars-krysser med den minste perihelion hos noen nummerert asteroide – kun 0,092 AU eller 38% av Merkurs bane. Med sin høye eksentrisitet på 0,8949791 kommer den svært nært solen, men kan også være relativt fjernt fra den. Omløptiden er 299,71 dager.
Asteroiden ble oppdaget av LINEAR den 26. januar 2000. Dens baneelementer tyder på at den kan være en utdødd komet.


== Referanser ==
Kurvetilpasning

Kurvetilpasning går ut på å fastlegge en teoretisk kurve som bes mulig følger en gitt eksperimentell kuve. I sin enkleste form er kurvetilpasning å finne den rette linjen som best følger den eksperimentelle kurven. Kurvetilpasning kan blant annet gjøres ved at man tilpasser den teoretiske kurven slik at summen av kvadratdifferansene mellom de to kurvene er minst mulig.


== Eksterne lenker ==
(no) Kurvetilpasning i Store norske leksikon
Allround-NM på skøyter 1963 for damer

Allround-NM på skøyter 1963 for damer ble avholdt 16. og 17. februar 1963 på Jordal idrettsplass, Oslo. Arrangør var Arbeidernes Skøyteklubb. Det ble også arrangert det første offisielle Junior-NM for damer samtidig.
Norgesmestere ble Sigrid Sundby, Rakkestad IF for kvinner senior, og Gerd Inger de Groot, Arbeidernes SK ble mester for kvinner junior.


== Sammenlagt senior ==


== Sammenlagt junior ==


== Kilder ==
Teigen, Magne, red. (1989). «Kvinner, Senior – Allround». Komplette resultater Norske Mesterskap på skøyter 1887–1989 (norsk) (2 utg.). Veggli. s. 84. Arkivert fra originalen 26. juli 2017. Besøkt 14. oktober 2013. 
Teigen, Magne, red. (1989). «Kvinner, Junior – Allround». Komplette resultater Norske Mesterskap på skøyter 1887–1989 (norsk) (2 utg.). Veggli. s. 144. Arkivert fra originalen 26. juli 2017. Besøkt 14. oktober 2013. 
Eng, Trond og Teigen, Magne, red. (2005). «Kvinner, Senior – Allround». Norske Mesterskap på skøyter 1894–2005 (norsk) (3 utg.). Askim / Veggli. s. 77. Arkivert fra originalen 26. juli 2017. Besøkt 14. oktober 2013. CS1-vedlikehold: Flere navn: redaktørliste (link)
Eng, Trond og Teigen, Magne, red. (2005). «Kvinner, Junior – Allround». Norske Mesterskap på skøyter 1894–2005 (norsk) (3 utg.). Askim / Veggli. s. 163. Arkivert fra originalen 26. juli 2017. Besøkt 14. oktober 2013. CS1-vedlikehold: Flere navn: redaktørliste (link)


== Eksterne lenker ==
(en) Allround-NM på skøyter 1963 for damer, Senior – Resultatoversikt på SpeedSkatingNews.info.
(en) Allround-NM på skøyter 1963 for damer, Junior – Resultatoversikt på SpeedSkatingNews.info.
C/2009 R1

C/2009 R1, en av mer enn 50 kometer som også er kjent som McNaught, er en ikke-periodisk komet som ble oppdaget 9. september 2009 av den britisk-australske astronomen Robert H. McNaught, ved å bruke Uppsala Southern Schmidt Telescope ved Siding Spring Observatory i New South Wales, Australia. Oppdagelsen ble bekreftet amme dag av Optical Ground Station telescope ved Tenerife. Etter oppdagelsen ble tidligere bilder av kometen funnet fra 20. juli, 1. august og 18. august 2009.Det er antatt at kometen kommer til å forlate solsystemet permanent.


== Referanser ==
Wordfeud

Wordfeud er et Scrabble-lignende spill tilgjengelig for iPhone, Android og Windows Phone 7. Spillet er utviklet av Håkon Bertheussen og ble lansert i 2010. Spillet er tilgjengelig på dansk, engelsk (amerikansk), engelsk (internasjonalt), finsk, fransk, nederlandsk, norsk (bokmål), norsk (nynorsk), spansk, svensk og tysk.


== Bokstaver ==
Det norske brettet består av følgende brikker: 

Antallet brikker i Wordfeud er 104. Det er fire flere enn Scrabble som består av 100 brikker. Fordelingen ligner Scrabble, ved Wordfeud har de samme brikkene som Scrabble pluss en ekstra utgave av I, R, S og T.
Verdiene på brikkene varierer noe fra Scrabble til Wordfeud.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Wordfeud hos MobyGames 
(en) Wordfeud hos Internet Game Database
Toflikkasuar

Toflikkasuar eller hjelmkasuar (Casuarius casuarius) er en monotypisk flygeudyktig fugl i kasuarfamilien (Casuariidae), og én av tre kasuarer i kasuarslekten (Casuarius). Arten er endemisk til Australasia.


== Biologi ==
Den er den tredje største og den nest tyngste fuglen i verden, etter strutsen og emuen. Voksne hjelmkasuarer blir omkring 1,3–1,7 m høye og hunnen kan veie opp mot 58 kilo. Hunnen blir betydelig større enn hannen, som typisk veier omkring 29–34 kg. De har hjelm på hodet, en kamlignende hornet utvekst på hodet som de anvender til å slå seg fram gjennom tett undervegetasjon. Hjelmkasuaren er svart med et grønnblått ansikt, et grønt bakhode og en hals som er fiolett foran, blå på sidene og lakkrød på baksiden.
Arten forekommer på det sørlige Ny-Guinea og Aruøyene, samt i det nordøstlige Australia. Den trives vanligvis i regnskog opp mot 500 moh, men finnes unntaksvis opp mot 1 100 moh. I Australia forekommer den i tett regnskog i alle høyder.


== Inndeling ==
Inndelingen følger Birds of the World og er i henhold til Winkler, Billerman & Lovette (2020).

Palaeognathae, primitive nåtidsfugler
Struthioniformes, strutsefugler
Notopalaeognathae
Rheiformes, nandufugler
Novaeratitae, kasuarfugler, elefantfugler og kivifugler
Casuariiformes, kasuarfugler
Casuariidae, kasuarfamilien
Casuariinae, kasuarer
Casuarius, kasuarslekten
C. casuarius, toflikkasuar
C. bennetti, dvergkasuar
C. unappendiculatus, enflikkasuar
Dromaiinae, emuer
Dromaius, emuslekten
D. novaehollandiae, emu
†Aepyornithiformes, elefantfugler
Apterygiformes, kivifugler
Tinamiformes, tinamufugler (pampashøns)
†Dinornithiformes, moafugler


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) toflikkasuar i Global Biodiversity Information Facility 
(no) toflikkasuar hos Artsdatabanken 
(en) toflikkasuar hos ITIS 
(en) toflikkasuar hos NCBI 
(en) Kategori:Casuarius casuarius – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Casuarius casuarius – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Casuarius casuarius – detaljert informasjon på Wikispecies 
Casuarius casuarius (ID 8B9D93D84AC854E7). Avibase. Hentet ut 14. oktober 2013.
Birdlife Species Factsheet: Casuarius casuarius. Hentet ut 14. oktober 2013.
IBC - The Internet Bird Collection: Casuarius casuarius. Hentet ut 14. oktober 2013.
Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2013. The Clements checklist of birds of the world: Version 6.8.. Hentet ut 14. oktober 2013.
Pinarocorys

Pinarocorys er en slekt i familien lerkefamilien (Alaudidae).


== Arter ==
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:

Rustgumplerke, Pinarocorys erythropygia
Umbralerke, Pinarocorys nigricans


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pinarocorys i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Pinarocorys hos Artsdatabanken 
(en) Pinarocorys hos ITIS 
(en) Pinarocorys hos NCBI 
(en) Kategori:Pinarocorys – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pinarocorys – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Ornitologisk Forening: Pinarocorys. Hentet ut 14. oktober 2013.
IBC - The Internet Bird Collection: Pinarocorys. Hentet ut 14. oktober 2013.
Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2013. The Clements checklist of birds of the world: Version 6.8.. Hentet ut 14. oktober 2013.
birdforum.net: Pinarocorys. Hentet ut 14. oktober 2013.
ftp.funet.fi: Pinarocorys. Hentet ut 14. oktober 2013.
Chersomanes

Chersomanes er en slekt i familien lerkefamilien (Alaudidae).


== Arter ==
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:

Sylklolerke, Chersomanes albofasciata
Kingeretelerke, Chersomanes beesleyi


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Chersomanes i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Chersomanes hos Artsdatabanken 
(en) Chersomanes hos ITIS 
(en) Chersomanes hos NCBI 
(en) Kategori:Chersomanes – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Chersomanes – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Ornitologisk Forening: Chersomanes. Hentet ut 14. oktober 2013.
IBC - The Internet Bird Collection: Chersomanes. Hentet ut 14. oktober 2013.
Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2013. The Clements checklist of birds of the world: Version 6.8.. Hentet ut 14. oktober 2013.
birdforum.net: Chersomanes. Hentet ut 14. oktober 2013.
ftp.funet.fi: Chersomanes. Hentet ut 14. oktober 2013.
Certhilauda

Certhilauda er en slekt i familien lerkefamilien (Alaudidae).


== Arter ==
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:

Namaqualerke, Certhilauda curvirostris
Agulhaslerke, Certhilauda brevirostris
Sotholerke, Certhilauda semitorquata
Hottentottlerke, Certhilauda subcoronata
Benguelalerke, Certhilauda benguelensis
Kortklolerke, Certhilauda chuana


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Certhilauda i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Certhilauda hos Artsdatabanken 
(en) Certhilauda hos ITIS 
(en) Certhilauda hos NCBI 
(en) Kategori:Certhilauda – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Certhilauda – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Ornitologisk Forening: Certhilauda. Hentet ut 14. oktober 2013.
IBC - The Internet Bird Collection: Certhilauda. Hentet ut 14. oktober 2013.
Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2013. The Clements checklist of birds of the world: Version 6.8.. Hentet ut 14. oktober 2013.
birdforum.net: Certhilauda. Hentet ut 14. oktober 2013.
ftp.funet.fi: Certhilauda. Hentet ut 14. oktober 2013.
Alaemon

Alaemon er en slekt i familien lerkefamilien (Alaudidae).


== Arter ==
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:

Langnebblerke, Alaemon alaudipes
Løpelerke, Alaemon hamertoni


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Alaemon – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Alaemon i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Alaemon hos Artsdatabanken 
(en) Alaemon hos Fauna Europaea 
(en) Alaemon hos ITIS 
(en) Alaemon hos NCBI 
(en) Kategori:Alaemon – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Alaemon – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Ornitologisk Forening: Alaemon. Hentet ut 14. oktober 2013.
IBC - The Internet Bird Collection: Alaemon. Hentet ut 14. oktober 2013.
Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2013. The Clements checklist of birds of the world: Version 6.8.. Hentet ut 14. oktober 2013.
birdforum.net: Alaemon. Hentet ut 14. oktober 2013.
ftp.funet.fi: Alaemon. Hentet ut 14. oktober 2013.
Eremopterix

Eremopterix er en slekt i familien lerkefamilien (Alaudidae).


== Arter ==
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:

Sotlerke, Eremopterix australis
Brunrygglerke, Eremopterix leucotis
Svartkronelerke, Eremopterix nigriceps
Grårygglerke, Eremopterix verticalis
Spurvelerke, Eremopterix signatus
Masailerke, Eremopterix leucopareia
Gråkronelerke, Eremopterix griseus


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Eremopterix i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Eremopterix hos Artsdatabanken 
(en) Eremopterix hos Fossilworks 
(en) Eremopterix hos ITIS 
(en) Eremopterix hos NCBI 
(en) Kategori:Eremopterix – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Eremopterix – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Ornitologisk Forening: Eremopterix. Hentet ut 14. oktober 2013.
IBC - The Internet Bird Collection: Eremopterix. Hentet ut 14. oktober 2013.
Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2013. The Clements checklist of birds of the world: Version 6.8.. Hentet ut 14. oktober 2013.
birdforum.net: Eremopterix. Hentet ut 14. oktober 2013.
P/1990 V1

P/1990 V1, også kalt 192P/Shoemaker-Levy og Shoemaker-Levy 1, er en kortperiodisk komet i Jupiter-familien med en omløpstid på 17,25 år. Kometen ble oppdaget 15. november 1990 og var den første av i alt 9 kometer som ble oppdaget av de tre astronomene Carolyn S. Shoemaker, Eugene Shoemaker og David Levy.


== Referanser ==
Ammomanes

Ammomanes er en slekt i familien lerkefamilien (Alaudidae).


== Arter ==
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:

Mørkhalelerke, Ammomanes cinctura
Rusthalelerke, Ammomanes phoenicura
Ørkenlerke, Ammomanes deserti


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ammomanes i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Ammomanes hos Artsdatabanken 
(en) Ammomanes hos Fauna Europaea 
(en) Ammomanes hos ITIS 
(en) Ammomanes hos NCBI 
(en) Kategori:Ammomanes – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Ammomanes – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Ornitologisk Forening: Ammomanes. Hentet ut 14. oktober 2013.
IBC - The Internet Bird Collection: Ammomanes. Hentet ut 14. oktober 2013.
Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2013. The Clements checklist of birds of the world: Version 6.8.. Hentet ut 14. oktober 2013.
birdforum.net: Ammomanes. Hentet ut 14. oktober 2013.
ftp.funet.fi: Ammomanes. Hentet ut 14. oktober 2013.
Melanocorypha

Melanocorypha er en slekt i familien lerkefamilien (Alaudidae).


== Arter ==
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:

Kalanderlerke, Melanocorypha calandra
Fjellkalanderlerke, Melanocorypha bimaculata
Tibetlerke, Melanocorypha maxima
Mongollerke, Melanocorypha mongolica
Hvitvingelerke, Melanocorypha leucoptera
Svartlerke, Melanocorypha yeltoniensis


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Melanocorypha – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Melanocorypha i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Melanocorypha hos Artsdatabanken 
(sv) Melanocorypha hos Dyntaxa 
(en) Melanocorypha hos Fauna Europaea 
(en) Melanocorypha hos Fossilworks 
(en) Melanocorypha hos ITIS 
(en) Melanocorypha hos NCBI 
(en) Kategori:Melanocorypha – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Melanocorypha – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Ornitologisk Forening: Melanocorypha. Hentet ut 14. oktober 2013.
IBC - The Internet Bird Collection: Melanocorypha. Hentet ut 14. oktober 2013.
Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2013. The Clements checklist of birds of the world: Version 6.8.. Hentet ut 14. oktober 2013.
birdforum.net: Melanocorypha. Hentet ut 14. oktober 2013.
ftp.funet.fi: Melanocorypha. Hentet ut 14. oktober 2013.
Filosofiåret 1541

Filosofiåret 1541 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1541.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==
Pierre Charron, fransk filosof og teolog (død 1603)


== Dødsfall ==
2. september – Gül Baba, tyrkisk filosof og poet (ukjent fødselsår)
24. september – Paracelsus, sveitsisk lege, alkymist, astrolog, naturforsker, mystiker, legmannsteolog og filosof (født 1493)
1541 eller 1542 – Paul Ritz (Paulus Ricius, også: Rici, Ricci, Riccius, Paulus Israelita), tysk lærd humanistisk forfatter (filosof, kabbalist og medisiner) (født ca. 1480)
		


== Se også ==
Filosofi på 1500-tallet
Filosofiåret 1537

Filosofiåret 1537 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1537.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
21. februar – Girolamo Accoramboni, italiensk medisiner og filosof (født 1469)