jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Clark Strand

Clark Strand er en amerikansk forfatter og foredragsholder om spiritualitet og religion. Han er en tidligere Zen-buddhistisk munk, og var den første redaktøren i magasinet Tricycle: The Buddhist Review. I 1996 forlot han denne jobben og flyttet til Woodstock i New York for å være skribent og lærer på fulltid.
Strand ble oppdratt som en presbyterianer og studerte filosofi og religion ved Sewanee: The University of the South.
Strand har skrevet seks bøker, så vel som artikler om forskjellige religiøse, spirituelle og økologiske emner. Han er skribent i The Washington Post, Huffington Post, New York Times, Newsweek’s blogg On Faith, Tricycle, Body & Soul, Spirituality & Health og flere andre publikasjoner.


== Bøker ==
Waking up to the Dark: Ancient Wisdom for a Sleepless Age ISBN 978-0-8129-9772-9 (2015) 
Waking the Buddha: How the Most Dynamic and Empowering Buddhist Movement in History Is Changing Our Concept of Religion ISBN 978-0977924561 (2014) 
How to Believe in God: Whether You Believe in Religion or Not ISBN 978-0-7679-2069-8 (2009)
Meditation Without Gurus: A Guide to the Heart of the Practice ISBN 978-1-893361-93-5 (2003)
The Wooden Bowl: Simple Meditations for Everyday Life ISBN 978-0-7868-6286-3 (1998)
Seeds from a Birch Tree: Writing Haiku and the Spiritual Journey ISBN 978-0-7868-6242-9 (1997)


== Referanser ==
Gibraltar under EM i friidrett 2006

Gibraltar deltok under EM i friidrett 2006 som ble arrangert 7.–13. august 2006 i Göteborg. Utøvere fra Gibraltar tok ingen medaljer under mesterskapet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
European Athletic Association
Romania under EM i friidrett 2006

Romania deltok under EM i friidrett 2006 som ble arrangert 7.–13. august 2006 i Göteborg. Utøvere fra Romania tok to medaljer under mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
European Athletic Association
Sveits under EM i friidrett 2006

Sveits deltok i EM i friidrett 2006 som ble arrangert 7.–13. august 2006 i Göteborg. Utøvere fra Sveits tok én medalje i mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
European Athletic Association
Serbia under EM i friidrett 2006

Serbia deltok utøvere under EM i friidrett 2006 som ble arrangert 7.–13. august 2006 i Göteborg. Utøvere fra Serbia tok en medalje under mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
European Athletic Association
Luxembourg under EM i friidrett 2006

Luxembourg deltok utøvere under EM i friidrett 2006 som ble arrangert 7.–13. august 2006 i Göteborg. Utøvere fra Luxembourg tok en medalje under mesterskapet. Denne medaljen var den første til Luxembourg har tatt siden mesterskapet ble innstiftet.


== Medaljevinnere ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
European Athletic Association
Ungarn under EM i friidrett 2006

Ungarn deltok utøvere under EM i friidrett 2006 som ble arrangert 7.–13. august 2006 i Göteborg. Utøvere fra Ungarn tok en medalje under mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
European Athletic Association
Estland under EM i friidrett 2006

Estland deltok utøvere under EM i friidrett 2006 som ble arrangert 7.–13. august 2006 i Göteborg. Utøvere fra Ungarn tok to medaljer under mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
European Athletic Association
Ukraina under EM i friidrett 2006

Ukraina deltok utøvere under EM i friidrett 2006 som ble arrangert 7.–13. august 2006 i Göteborg. Utøvere fra Ukraina tok to medaljer under mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
European Athletic Association
Zaharia Boiu

Zaharia Boiu jr. (født 1. mars 1834 i Sighișoara, død 24. oktober/6. november 1903 i Sibiu) var en rumensk dikter og avismann som var korresponderende medlem av Det rumenske akademi (1890).
Faren hans, Zaharia Boiu sr. (1800-?), var en ortodoks prest i Sighișoara som hadde seks barn, av hvilke kun Zaharia bar gutt.Da Zaharia jr. tok avsluttende eksamen ved det tyske gymnaset i Sighișoara i 1854 var en av de første, eller den første rumeneren, som gjorde det. Han studerte ved det teologiske seminaret i Sibiu, og deretter, støttet av metropolitt Andrei Șaguna, reiste han til Leipzig for å fortsette sine studier. Etter at han vendte tilbake til hjemlandet, arbeidet han først som lærer ved Bispedømmeinstituttet, og etterpå som redaktør av de rumenskspråklige publikasjonene Telegraful român og Transilvania. I Sibiu deltok han også aktivt i etableringen av ASTRA, en kulturpolitisk forening som fremmet rumensk språk og litteratur.I 1861 grunnla Zaharia Boiu en skole med rumensk som undervisningsspråk i Sighișoara, den første av sitt slag i Transilvania. Der underviste han sammen med lærerne Ioan Țiței og Nicolae Damian.
Boiu, som var gift med Caliopi Demian, er gravlagt i «Biserica din Groapă»-kirkegård i Sibiu, og hans grav er blitt utnevnt til historisk monument av fylket Sibiu i 2015.I hans hjemby er en gate, en ungdomsskole og et bibliotek oppkalt etter ham.


== Oversettelser ==
Natan înțeleptul, av Gotthold Ephraim Lessing
Confesiuni, av Augustine


== Dikt ==
Sunete și resunete, Sibiu, 1867


== Skolebøker ==
Abețedar («ABC-bok»), 1862, trykt i 14 utgaver før den ble forbudt av de ungarske myndighetene
Carte de cetire pentru școlile poporale române
Manuducere (pedagogiske veiledning for lærere)


== Referanser ==
Polen under EM i friidrett 2006

Polen deltok i EM i friidrett 2006 som ble arrangert 7.–13. august 2006 i Göteborg. Utøvere fra Polen tok sju medaljer i mesterskapet.


== Medaljevinnere ==


== Eksterne lenker ==
European Athletic Association
Dan Hăulică

Dan Hăulică (født 7. februar 1932 i Iași, død 17. august i 2014 i București) var en rumensk litteraturessayist, kunstkritiker og -historiker, korresponderende medlem av Det rumenske academiet (siden 1993), og i en lengre periode sjefsredaktør for verdenslitteraturtidsskriftet Secolul 20.
Mellom 1956 og 1958 var han ansatt i redaksjonen i litteraturtidsskriftet Gazeta literară i Bucureşti, for deretter å arbeide som forsker ved Instituttet for litteraturhistorie og -teori «George Călinescu». I 1962 ble han ansatt i redaksjonen i avisen Scînteia, og i 1963 ble han sjefredaktør i Secolul 20.Han var president for AICA (International Association of Art Critics) (valgt i 1981). I 2012 ble han ærespresident av den samme foreningen.Han var president for CAMERA (World Council for Editing and Researching Arts), valgt i 1986. Han var en av syv forfattere som, i et brev til Romanias forfatterforening, forsvarte Mircea Dinescu, da denne ble satt i husarrest og avskjediget fra sin job i litteraturtidsskriftet România literară i 1989 etter at han publiserte en artikkel i Libération, der han kritiserte Romanias ledersjikt.Den 31. juli 1990 ble han utnevnt til ambassadør og fast representant for Romania i UNESCO.Han var gift med Cristina (1941– 2013), datter til Mihai Isbășescu.


== Bibliografi (utvalg) ==
Peintres roumains, i-II, Paris, 1965
Critică și cultură, București, 1967
Brâncuși ou l'Anonymat du genie, București, 1967
Geografii spirituale, București, 1973
Nostalgia sintezei, București, 1984
Dimensiuni ale artei moderne, București, 1992


== Referanser ==
Halvard Drægni

Halvard Johan Thomasson Drægni (født 25. september 1869 i Skjolden i Luster, Sogn og Fjordane, død 22. oktober 1950 samme sted) var en pioner i norsk fruktkonservesindustri. 
Han begynte med saftproduksjon ved en tilfeldighet, der han fikk tak i 10 tønner med blåbær. Fra en beskjeden start i 1900 økte produksjonen raskt, og produktene fikk et godt rykte. Han reklamerte med at kongens kjøkkensjef hadde forlangt Drægnis saft til kroningsseremonien i Trondheim i 1906. Drægni var ellers en god markedsfører, og målmann, og slagordet “Alle spyr etter Drægnis safter” ble fort landskjent. Etter som produksjonen økte, flyttet han I 1920 produksjonen fra Skjolden til en nybygget fabrikk i Hermansverk i Leikanger kommune, som på folkemunne ble kalt Saften. I forbindelse med den nye fabrikken ble virksomheten gjort om til aksjeselskap, og Drægni satt som direktør i selskapet til han døde i 1950.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Halvard Drægni i Norsk biografisk leksikon
EM i friidrett 2006 – 100 meter kvinner

Dette er resultatene for øvelsen 100 meter kvinner ved EM i friidrett 2006 i Göteborg, Sverige med 30 deltagere. Kvalifiseringen ble avholdt den 8. august, semifinalene og finalen den 9. august 2006.
Gevaert ledet fra starten i finalen, og var den åpenbare vinneren, med noen få utøvere som konkurrerte om medaljene. Grigorjeva og den førtiårige Khabarova tok henholdsvis sølv- og bronsemedaljene.


== Program ==


== Rekorder ==


== Resultater ==


=== Runde 1 ===
Kvalifisering: Første 3 i hvert heat (Q) og ellers utøverne med de 4 raskeste tidene (q) gikk videre til Semifinalene.


=== Semifinaler ===
De fire første i hver semifinale (Q) kvalifiserte seg direkte til Finalen.


==== Semifinale 1 ====


==== Semifinale 2 ====


=== Finale ===


== Eksterne lenker ==
Resultater
Cassiopea-kvartalet

Cassiopea-kvartalet, svensk: Kvarteret Cassiopea er et stort trekantet kvartal i midten av Gamla stan i Stockholm. Kvartalet er omgitt av Svartmangatan i vest, Kindstugatan i nord, Själagårdsgatan i øst, og Tyska skolgränd i sør. På nordsiden av området ligger Brända tomten og på østsiden den tyske kirken.


== Navnet ==

De fleste av kvartalene i Gamla stan er blitt oppkalt etter personer eller hendelser (hovedsakelig guder) fra gresk og romersk mytologi. Cassiopea var i gresk mytologi mor til Andromeda. Begge disse kvinnene har gitt navn til stjernebilder og kvartaler i Gamla stan.


== Eiendommer ==
Kvartalet ble etablert i 1729, og var da delt i 14 eiendommer, i dag elleve: Cassiopea 1-7 og 9-13.
Eiendommen Cassiopea 6 er et registrert byggnadsminne, og var blant annet eid av Svante Nilsson, som var svensk regent 1504-1512. Her startet i 1846 Nicolai fri- och fattigskola (nå Storkyrkoskolan).


== Restaurering og ombygging ==
I 1936 ble det satt i gang et omfattende prosjekt for utbedring av Gamla stan under ledelse av arkitekt Albin Stark, som førte til at den første store parken i Gamla stan ble anlagt i nabokvartalet Cepheus. Albin Stark hadde laget lignende saneringsplaner for kvartalene Cassiopea, Phaëton og Ceres. Planene ble bare gjennomført i Cepheus.
Stockholm kommune kjøpte i 1968 Cassiopea 13 med adresse Kindstugatan 11. Eiendommen hadde da vært i samme families eie i over 200 år. På 1980-tallet ble det gjennomført en grundig renovering av eiendommen. Stockholms stadsmuseum forsket i husets 500-årige historie, og hvem som hadde eid det gjennom århundrene. Bygningen er nå et byggnadsminne.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hasselblad, Björn; Lindström, Frans (1979). Stockholmskvarter: vad kvartersnamnen berättar. Stockholm: Almqvist & Wiksell/Geber. Libris 7219146. ISBN 91-20-06252-4
Glase, Béatrice; Glase, Gösta & Härén, Gunnar (1988). Gamla stan: historia som lever. Stockholm: Trevi. Libris 7612806. ISBN 91-7160-845-1
Katarina Juvander (2002). Gamla stan, detta har hänt. Raster förlag. ISBN 91 87215 30 6


== Eksterne lenker ==

(sv) Stockholmskällan har multimedia som gjelder Cassiopea-kvartalet
Python-kvartalet

Python-kvartalet, svensk: Kvarteret Python er et av de smaleste kvartalene i Gamla stan i Stockholm. Kvartalet er omgitt av Österlånggatan i vest, Nygränd i sør, Skeppsbron i øst og Kråkgränd i nord.


== Navnet ==
De fleste kvartalene i Gamla stan har navn etter personer eller hendelser i gresk mytologi. Python var en stor slange eller drage som ble drept av guden Apollon ved Delfi.


== Kvartalet ==
Python-kvartalet ble opprettet i 1729 og hadde da åtte eiendommer (Östra 42 til Östra 49). Også på Lundgrens kart fra 1885 er det avmerket seks eiendommer som er angitt med romertall (Python I-VI). I dag består kvartalet av tre eiendommer, Python 3, 6 och 9.I Nygränd 2 ligger borgeren Hans Hanssons hus som fikk sitt nåværende utseende etter en ombygging gjennomført av Hansson i 1651. På Nygränd 4 ligger det såkalte Måns Nilssons huset. Det er en middelalderbygning som har sin opprinnelige trappegavl i behold. På Nygränd/Österlånggatan ligger siden 1969 restauranten, Fem små hus som daterer seg til 1600-tallet.
Mot Skeppsbron ligger Sutthoffska palatset. Joachim Sutthoff var kjøpmann på Skeppsbroen i 1750-årene, og han fikk oppført denne bygningen. Han hadde kjøpt hele den østre tomten i Python-kvartalet som var bebygd med to eldre hus som på 1600-tallet var eid av kjøpmann Stigler og kamreraren Hans Törner. I løpet av 1800-tallet ble bygningens fasade vesentlig endret.


== Bilder ==

		
		
		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Ohlmarks, Åke; Siöcrona, Vera; Wieselgren, Oscar (1953). Boken om Gamla stan: en jubileumsskrift. Stockholm: Förlagsaktiebolaget Boken. s. 153. Libris: 1445167. 
Hasselblad, Björn; Lindström, Frans (1979). Stockholmskvarter: vad kvartersnamnen berättar. Stockholm: Almqvist & Wiksell / Hugo Gebers förlag. s. 32. ISBN 91-20-06252-4. Libris: 7219146.
Fiskartorget

Fiskartorget (fisketorget eller Fiskestrand) var på slutten av middelalderen, Stockholms største torg. Fiskartorget lå mellom Diana-kvartalet, Brunnsgränd og Nygränd. Plassen var et livlig  senter for omsetning av produkter fra Stockholms skjærgård. Etter en brann i 1525 ble området bebygget og plassen forsvant.


== Historie ==

Fiskartorget  var den første i byen Våmbafjärdingen som lå i den sørlige grensen. Mot den sørlige grensen lå en "Bru" eller "Allmänningsbron" som var inngangsporten. Rester av dette anlegget er blitt funnet under flere arkeologiske utgravninger. Fjæra lå på den tiden lenger inne i landet, og ble etterhvert flyttet østover. Det var den gang ingen mur langs Fiskartorgets kortside mot fjorden, men plassen var flankert av de to tårnene. Fra vest, kom man til fiskartorget via Köpmannsgatan som endte her og grenset til fiskartorget ved hovedtorget.
På Fiskartorgets nordside, nærmest Österlånggatan var det allerede på 1420-tallet et steinhus som var eiet av Stockholms tyske ordfører, Johan Westfal. Han eide flere eiendommer i området. Totalt sett var det på 1450-tallet fire steinhus i den vestlige delen av dagens blokker i bydelen Pyton. Deler av disse steinhus er fremdeles bevart. På Fiskartorgets sørvestlige side av den lave torgmuren. Det ga på 1800-tallet navnet til Brunnsgränd.
I 1525 ble torget rammet av en storbrann. Etter brannen ble Fiskartorget delt opp i flere tomter som ble bebygget med bindingsverkshus av tre og stein. I årene  1637-1641 var det totalt 21 skur som ble leid ut til russiske handelsmenn.


== Referanser ==


== Videre lesning ==
Gamla stan förr och nu: levande historia i Stockholm under 800 år. Stockholm: Rabén & Sjögren. 1992. s. 18–19. ISBN 91-29-61671-9. 
Ferenius, Jonas (2002). "Gator och gränder i Gamla stan under medeltiden." Upptaget, Sankt Erik's årsbok: p. 63-74. Libris 8853481
Pierre Gaviniès

Pierre Gaviniès (1728–1800) var en fransk fiolinist og komponist.


== Liv og virke ==
Pierre Gaviniès var sønn av fiolinbyggeren François Gaviniès.
I trettenårsalderen opptrådte han sammen med Joseph-Barnabé Saint-Sevin i en duo av Jean-Marie Leclair under et Concert spirituel-arrangement. Gaviniès var allerede fra ung alder en ettertraktet virtuos i Paris, men han nektet å gå i tjeneste ved de kongelige kapell. I unge år hadde han en affære med en adelig hoffdame, noe som førte til at han måtte tilbringe et års tid bak lås og slå. I fengselet skrev han en berømt Romance.
I 1760-årene fikk Gaviniès en enestående suksess med sine konserter, blant andre var far og sønn Mozart tilhørere. I kompaniskap med François-Joseph Gossec og Simon Leduc ledet Gaviniès Concert Spirituel fra 1773 til 1777, dette var perioden da komposisjoner for flere solistiske (dvs. konserterende) instrumenter med orkester, den såkalte Sinfonia concertante, nådde sitt høydepunkt.
I det etter-revolusjonære Paris var Gaviniès, Pierre Rode, Pierre Baillot og Rodolphe Kreutzer fiolinlærere ved den nye Conservatoire de Paris.  Gaviniès var en høyt verdsatt pedagog, ikke minst på grunn av sin vennlige omgangstone. Av hans mange elever kan nevnes Nicolas Capron, Simon Leduc, Marie-Alexandre Guénin, Louis-Henry Paisible (1745–1781), Antoine-Laurent Baudron (1742–1834) og Joseph Bologne, Chevalier de Saint-Georges.
Gaviniès skrev sine sonater i barokk-tradisjonen med besifret bass. Stilistisk ligger disse komposisjonene i overgangen mellom seinbarokk og klassisisme.
Giovanni Battista Viotti anerkjente Gaviniès som en mesterfiolinist, og kalte ham den «franske Tartini».


== Verk ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pierre Gaviniès – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Fritt tilgjengelige noter av Pierre Gaviniès i International Music Score Library Project
Storbritannia under EM i friidrett 2006

Storbritannia deltok som vertsnasjon under EM i friidrett 2006 som ble arrangert 7.–13. august 2006 i Göteborg. Utøvere fra Storbritannia tok 11 medaljer under mesterskapet.


== Medaljevinnere (ufullstendig) ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
European Athletic Association
Tom Buk-Swienty

Tom Buk-Swienty (født 19. juli 1966 i Eutin) er en dansk historiker, journalist og forfatter. Han er særlig kjent for sine bøker om den dansk-tyske krigen i 1864, Slagtebænk Dybbøl, Dommedag Als og 1864 i billeder samt sin biografi i to bind om Karen Blixens far, Wilhelm Dinesen.Bøkene om krigen i 1864 har inspirert til TV-serien 1864 regissert av Ole Bornedal.


== Bibliografi, utvalg ==
Amerika maxima : et dansk roadtrip gennem Clintons USA, 1999
Den ideelle amerikaner, biografi om Jacob A. Riis, 2005
Det sidste hus på prærien, 2006
Købmændenes historie, 2007
Slagtebænk Dybbøl : 18. april 1864 : historien om et slag, 2008
Dommedag Als: 29. juni 1864 : kampen for Danmarks eksistens, 2010
1864 i billeder, 2012
Kaptajn Dinesen - Ild og blod, 2013
Kaptajn Dinesen - Til døden os skiller , 2014


== Priser ==
2008 – Årets historiske bog for Slagtebænk Dybbøl
2009 – Den faglitterære pris for Slagtebænk Dybbøl
2010 – Søren Gyldendal-prisen
2011 – Lesernes Bokpris
2014 – Weekendavisens litteraturpris for biografien om Wilhelm Dinesen
2015 – Rungstedlundprisen for biografien om Wilhelm Dinesen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tom Buk-Swienty – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Tom Buk-Swienty på Internet Movie Database 
(da) Tom Buk-Swienty på Filmdatabasen 
(en) Tom Buk-Swienty hos The Movie Database
Flaen mølle kraftverk

Flaen Mølle kraftverk er et vannkraftverk  i Hurdal kommune i Viken.
Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på ca 5 meter i Høverelva.
Installert effekt er 20 kW. Årsproduksjon er 0,1 GWh.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Avibase

Avibase er en omfattende ornitologisk database med utfyllende informasjon om alle verdens fugler, inkludert alminnelige navn på artene på mange språk (også norsk) og gjeldende systematikk. Avibase ble grunnlagt i 1992 og omfatter per 2016 cirka 17 millioner registreringer om verdens cirka 10 000 arter og 22 000 underarter med fugler.
Avibase er tilgjengelig for alle via internett, men retter seg i hovedsak mot forskning og generell ornitologi. Nettstedet driftes av Denis Lepage og Bird Studies Canada, som er Canadas partner i BirdLife International, er vertsted for basen.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Preben Øien

Preben Øien (født 19. juni 1996) er en norsk fotballspiller.
Han har tidligere spilt i klubbene Dolmøy IL, Hitra FK og Frøya FK.
Han er fra Hitra i Trøndelag


== Eksterne lenker ==
Spillerstatistikk på altomfotball.no
Spillerprofil på ranheimfotball.no
Storelva (Nærøysund)

Storelva er ei elv i Nærøysund kommune i Trøndelag. Den renner fra Storfiskløysa til østenden av Storvatnet, og fortsetter fra vestenden av Storvatnet, via Fossbergfossen, ned til munningen i pollen Lonet innerst i Eiterfjorden. Denne siste strekningen, som også kalles Fossbergelva, er bare 100 meter lang. Hele vassdraget er 11,8 kilometer langt og har et nedbørfelt på 40,96 km². Middelvannføringen ved munningen er 2,04 m³/s. 
Elva har sine øverste kilder i Storskardet øst for Storfiskløysa (188 moh). Fra Storfiskløysa renner den mot vest og passerer gjennom en rekke små innsjøer på vei ned mot Bogavatnet, hvor den like før munningen danner Bogavassfossen. Storelva fortsetter vestover fra Bogavatnet, og ved Skillingsåsen kommer Heimelva inn fra nord, før den munner ut lengst øst i Storvatnet.
Storvatnet er vannkilde til Marine Harvests settefiskanlegg ved Lonet, og er regulert 1,61 meter. Anlegget kan ta ut inntil 38 m³/min, eller 0,63 m³/s, og vannføringen i Fossbergelva er tilsvarende redusert som følge av dette. Reguleringskonsesjonen pålegger dog en minstevannføring i Fossbergfossen på 0,2 m³/s hele året.Det har vært drevet sagbruk ved Fossbergfossen siden rundt 1700.Størstedelen av nedbørfeltet over Storvatnet omfattes av Simle naturreservat.


== Referanser ==
Cygnus-kvartalet

Cygnus-kvartalet, svensk: Kvarteret Cygnus er et kvartal i Gamla stan i Stockholm. Kvartalet omgis av Tyska skolgränd i nord, Själagårdsgatan i øst, Tyska brunnsplan i sør og Svartmangatan i vest. Kvartalet består i dag av en eiendom: Cygnus 4.


== Navnet ==
Nesten alle kvartalsnavn i Gamla stan ble til på 1600-tallets siste halvdel og er oppkalt etter begrep og personer (hovedsakelig guder) i den greske og romerske mytologien. Cygnus tilhører unntaket og er det latinske navnet for en svane eller stjernebildet Svanen. Valget av navnet har formodentlig å gjøre med apoteket Svanen som lå i kvartalets søndre del mellom 1650- og 1780-tallet.


== Kvartalet ==

Cygnus-kvartalet bestod opprinnelig av fire bygårder og hadde en trekantet form, med spissen mot syd og Tyska Brunn. I 1783 ble det anlagt en snuplass for brannvesenets hester og vogner som krevde at kvartalets søndre spiss måtte kappes og huset fikk sitt nåværende utseende mot plassen. 
Arkitekt Erik Palmstedt stod for den arkitektoniske utformingen. Han knyttet sammen to smale gavelspisser til en konkav nyantikk fasade. Det fremgår av vinduenes ulike størrelse at det opprinnelig  var to forskjellige hus. Palmstedt formga også selve brønnen. I den bygningsdelen som ble revet, lå fra 1650-tallet apoteket Svanen, som fikk nye lokaler rett over gaten i Svartmangatan 18 i Juno-kvartalet.
I kvartalets nordøstre del, tidligere Cygnus 3, (hjørnet Själagårdsgatan/Tyska Skolgränd) lå Niclas Zetterströms hus. Zetterström var Oldermann i smedlauget og eide bygningen på 1760-tallet. Huset har sin middelalderske bygningskropp og en tidstypisk trappegavl i behold. På 1600- og 1700-tallet ble det utført en del restaureringer av bygningen. I 1866 og 1867 hadde det illustrerte vittighetsbladet Söndags-Nisse sin redaksjon i byggets søndre del, Skärgårdsgatan 10 (nåværede Själagårdsgatan 10).


== Sanering ==

I årene mellom 1934 og 1938 ble eiendommene i kvartalene Cepheus og Cygnus kjøpt opp av Samfundet S:t Erik og AB Stadsholmen for å kunne gjennomføre en omfattende sanering av begge kvartal. En del av bebyggelsen i Cygnus' nordvestre hjørnet, tidligere Cygnus 1, ble revet i 1939. Byggherre var AB Stadsholmen og arkitekten Albin Stark stod for den arkitektoniske utformingen med nye, moderne leiligheter. Arkitekt Stark var også ansvarlig for ombyggingen av Cepheus-kvartalet to år tidligere. På den tiden, ble også de tre eiendommene slått sammen til en, Cygnus 4.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hasselblad, Björn; Lindström, Frans (1979) Stockholmskvarter: vad kvartersnamnen berättar. Stockholm: Almqvist & Wiksell / Geber. Libris 7219146. ISBN 91-20-06252-4
Glase, Béatrice; Glase, Gösta (1993). Gamla stan med slottet och Riddarholmen (4). Stockholm: Trevi. Libris 7613015. ISBN 91-7161-082-0


== Eksterne lenker ==

(sv) Stockholmskällan har multimedia som gjelder Cygnus-kvartalet