jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Chelura

Chelura er en slekt av krepsdyr i Cheluridae-familien innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr. Artene har små øyne, til forskjell fra gruppen Hyperiidea hvor artene har større øyne og er frittsvevende planktoniske.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen Gammaridea har gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Cheluridae  Allman, 1847
Slekt Chelura  Philippi, 1839
Chelura terebrans Philippi, 1839 = Chelura cambrica McNeill, 1932 = Chelura nesaeoides White, 1847 = Chelura pontica Czerniavsky, 1868 = Chelura xylophaga Hesse, 1868 - Atlanterhavet, Nord-Atlanteren, Middelhavet, Kanalen, Norsjøen
Ikke anerkjent Chelura brevicauda Shiino, 1948 ( = Nippochelura brevicauda (Shiino, 1948))
Ikke anerkjent Chelura insulae Calman, 1910 ( = Tropichelura insulae (Calman, 1910))


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Chelura – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Chelura i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Chelura hos Artsdatabanken 
(sv) Chelura hos Dyntaxa 
(en) Chelura hos ITIS 
(en) Chelura hos NCBI 
(en) Kategori:Chelura – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Chelura – detaljert informasjon på Wikispecies
Nippochelura

Nippochelura er en slekt av krepsdyr i Cheluridae-familien innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr. Artene har små øyne, til forskjell fra gruppen Hyperiidea hvor artene har større øyne og er frittsvevende planktoniske.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen Gammaridea har gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Cheluridae  Allman, 1847
Slekt Nippochelura  J.L. Barnard, 1959
Nippochelura brevicauda (Shiino, 1948) - Stillehavet


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nippochelura – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Nippochelura i Global Biodiversity Information Facility 
Nippochelura – detaljert informasjon på Wikispecies
Tropichelura

Tropichelura er en slekt av krepsdyr i Cheluridae-familien innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr. Artene har små øyne, til forskjell fra gruppen Hyperiidea hvor artene har større øyne og er frittsvevende planktoniske.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen Gammaridea har gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Cheluridae  Allman, 1847
Slekt Tropichelura  J.L. Barnard, 1959
Tropichelura gomezi  Ortiz, 1976 - Karibien
Tropichelura insulae  (Calman, 1910) - Stillehavet, Karibien


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tropichelura – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Tropichelura i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Tropichelura hos ITIS 
Tropichelura – detaljert informasjon på Wikispecies
Svømmefugler

Svømmefugler (natatores) er en ikke-systematisk gruppe som tidligere ble regnet som en underklasse av fugler, men nå mer beskriver alle fugler som har svømmehud eller svømmelapper på føttene. Dette gjelder blant annet andefugler, pelikanfugler, måkefugler, stormfugler, lappedykkere og lommer. Sammen med vadefugler utgjør svømmefuglene en annen ikke-systematisk gruppe, kalt vannfugler.
Vannfuglene og dere trekkruter og leve- og hekkeområder beskyttes av Agreement on the Conservation of African-Eurasian Migratory Waterbirds (AEWA). AEWA er utviklet under rammeverket til Bonnkonvensjonen (CMS) og administrert av FNs miljøprogram (UNEP). Avtalen beskytter mer enn 250 arter.


== Se også ==
Vadefugler
Vannfugler


== Referanser ==
SS «Georgiana»

SS Georgiana var en dampbåt som tilhørte Sørstatene under den Amerikanske borgerkrigen. Hun var kjent for å være det «mest effektive» skip i sørststatsflåten, men hun ble aldri brukt i kamp. På jomfruturen fra Skottland hvor hun ble bygget, ble hun møtt av et skip fra Nordstatene, engasjert i en blokade av Charleston i Sør-Carolina, og ble sterkt skadet før den ble senket av sin kaptein. Vraket ble oppdaget i 1965 og ligger på grunt farvann i Charleston's havn.
På grunn av hemmelighold rundt skipets konstruksjon, dets last og seiling, det har vært mye spekulasjoner om hennes tiltenkte rolle, enten som en krysser, handessikip eller piratskute.


== Spesifikasjoner ==
«Georgiana» var en brigg med dampmotor på 120 hk med en jib og to høye master, malt svart. I hennes clipperbaug var det en gallionsfigur av en «demi-kvinne». «Georgiana» ble angivelig senket. Hun hadde fjorten kanoner og kunne bære mer enn fire hundre tonn med last. Hun var bygget ved Lawrie-verftet i Glasgow - kanskje dun-kontraktet av Lairds-verftet i Birkenhead (Liverpool) - som ble registrert som hjemmehavn i desember 1862. Hun tilhørte rederiet N. Matheson i Clyde. Den amerikanske onsulen på Tenerife var med rette bekymret for henne som et «tydeligvis veldig raskt fartøy»


== Vraket ==

Vraket ble oppdaget av den undersjøiske arkeologen E. Lee Spence i 1965.


== Referanser ==
Anne av Bourbon-Parma

Anne av Bourbon-Parma (eller Anne Antoinette Françoise Charlotte; født 18. september 1923 i Paris, død 1. august 2016 i Morges) var den eneste datter av René av Bourbon-Parma og hustru Margrethe av Danmark. Hun var oldebarn av Christian IX av Danmark. Gjennom sitt ekteskap med Romanias ekskonge, Mihai, ble hun kalt dronning av Romania.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Anne var født og oppvokst i Paris. I 1939 flyktet hun med familien til Spania og derfra videre til Portugal og USA. Hun gikk på designskole i New York fra 1940 til 1943 og arbeidet i en periode i stormagasinet Macy's. Deretter meldte hun seg som frivillig i den franske hær og kjørte ambulanse i Algerie, Marokko, Italia, Luxembourg og Tyskland og mottok for dette den franske orden Croix de Guerre.


=== Forlovet med kong Mihai I ===
I november 1947 var hun i London i forbindelse med Prinsesse Elizabeth av Storbritannias og Philip Mountbattens bryllup. Her møtte hun den rumenske konge, Mihai. Allerede etter 16 dager ble de hemmelig forlovet i Sveits, innen Mihai reiste tilbake til Romania. Kort etter ble han avsatt av den rumenske regjering og tvunget til abdikasjon den 30. desember 1947. Anna ble derfor aldri formelt dronning av Romania.


=== Gift med kong Mihai ===
Etter reglene i Annes fyrstehus, bourbonerne, kunne hun som romersk-katolsk bare gifte seg med en utenfor sin tro (Mihai var ortodoks), hvis hun i forkant hadde fått en særlig dispensasjon. Blant annet krevde det at parets barn så skulle være romersk-katolske. Mihai nektet dette, idet det ikke var mulig i den rumenske kongefamilie. Annes familie oppsøkte paven, Pius XII, men han ville ikke tillate ekteskapet.
Paret ble gift i Athen den 10. juni 1948. Dermed fikk de velsignelse fra den ortodokse kirke. For å få velsignelse fra den katolske kirke, gjentok de seremonien i Monaco den 9. november 1966.
Paret bodde det meste av sine liv sammen i Sveits, men hadde siden 1997 også bolig i Romania.


== Barn ==
Paret fikk følgende barn:

Margarita (26. mars 1949) – gift 1996 med Radu Duda, ingen barn.
Elena (15. november 1950) – gift 1983 med Robin Medforth-Mills og har 2 barn. Skilt 1991. Gift annen gang 1998 med Alexander Nixon McAteer.
Irina (28. februar 1953) – gift 1983 med John Kreuger og har 2 barn. Skilt 2003. Gift annen gang 2007 med John Wesley Walker.
Sofia (29. oktober 1957) – gift 1998 med Alain Michel Biarneix og har en datter. Skilt 2002.
Maria (13. juli 1964) – gift 1995 med Kazimierz Wieslaw Mystkowski, ingen barn. Skilt 2003.


== Referanser ==
Yulumara

Yulumara er en slekt av krepsdyr i Colomastigidae-familien innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr med relativt sett  små øyne.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen Gammaridea har gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Colomastigidae Stebbing, 1899
Slekt Yulumara  J.L. Barnard, 1972
Yulumara armadillicta Moore, 1982 - ved Tasmania
Yulumara dentata Ren, 2006 - Øst-Asia, Kina
Yulumara improvisa Griffiths, 1976
Yulumara tricuspis Moore, 1988
Yulumara wallangar J.L. Barnard, 1972 - grunt vann ve Australia


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Yulumara – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Yulumara i Global Biodiversity Information Facility 
Yulumara – detaljert informasjon på Wikispecies
Bryting under Sommer-OL 2016 – Fri stil kvinner 69 kg

Kvinnenes 69 kg fri stil i bryting under Sommer-OL 2016 ble avholdt i Arena Carioca 2 i Rio de Janeiro den 17. august.


== Resultater ==


=== Øverste halvdel ===


=== Nederste halvdel ===


=== Omkamper ===


=== Finale ===


== Sluttstilling ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
Hålogalandsvegen

Hålogalandsvegen er et veiprosjekt i regi av Statens vegvesen som har til hensikt å bedre framkommeligheten og redusere reisetiden på Europavei 10/Riksvei 85/Riksvei 83 mellom Sortland, Harstad og Evenes. Dagens vegstrekning utgjør 159 km med riksvei langs strekningene Europavei 10 mellom Snubba i Evenes i Nordland og Gullesfjordbotn i Kvæfjord i Troms, Riksvei 83 mellom Tjeldsund bru og Harstad i Troms, og Riksvei 85 mellom Sortland og Lødingen i Nordland. Veiprosjektet skal planlegges ved hjelp av «Statlig plan» og organiseres som et «OPS-prosjekt» (Offentlig-Privat-Samarbeid). Planleggingen av prosjektet startet våren 2014 og alle reguleringsplaner skal etter planen være vedtatt i løpet av desember 2016 med mulig byggestart i 2018. Vegprosjektet berører kommunene Evenes, Lødingen og Sortland i Nordland og Kvæfjord, Harstad og Tjeldsund i Troms.
Bakgrunnen for vegprosjektet er at dagens veg stedvis har svært lav standard, ikke tilfredsstiller dagens riksveistandarder, og er krevende for spesielt den store tungtrafikken, men også for sommertrafikken som skal til og fra Lofoten og Vesterålen. Spesielt strekningene Tjeldsund bru–Kanstadbotn og Gullesfjordbotn–Langvassbukt holder lav standard og er problematiske. I tillegg er det et stort politisk ønske å få bygget en tunnel under Tjeldsundet mellom Sandtorg og Fjelldal, ikke bare for å redusere avstanden, men mest for å avbøte på de problemer som Tjeldsundbrua skaper da den er hyppigt stengt på vinterstid grunnet vær- og vindforholdene i Tjeldsundet.
Europavei 10 planlegges primært med vegstandard S2 (ÅDT 0-4000, 80 km/t) men med S3 (ÅDT 0-4000, 90 km/t) hvor det er praktisk gjennomførbart. Riksvei 83 planlegges med vegstandard S4 (ÅDT 4000-6000, 80 km/t). Riksvei 85 planlegges med vegstandard S2 (ÅDT 0-4000, 80 km/t).
Vegprosjektet innebærer delvis oppgradering av eksisterende trasé og delvis bygging i ny trasé. Det planlegges totalt 10 tunneler med totallengde på 27 km hvorav en undersjøisk. De lengste tunnelene er:

Tunnel under Tjeldsundet (ca. 12 km) (Undersjøisk)
Tunnel fra Kanstadbotn til Fiskfjordbotn (ca. 6 km)
Tunnel fra Fiskfjordbotn til Kongsvik (ca. 3 km)Tunnelen under Tjeldsundet er planlagt gjennomført til slutt etter at resten av vegprosjektet er gjennomført. Hele prosjektet skal etter planen være fullført innen 2027.


== Eksterne lenker ==
Vegvesen.no - E10/rv.83/rv.85 Hålogalandsvegen
Basketball under de europeiske småstatslekene 2001

Basketball ved De europeiske småstatslekene 2001 ble arrangert fra 29. mai til 3. juni 2001 i San Marino.


== Medaljeoversikt ==


== Turnering, menn ==


=== Gruppe A ===


=== Gruppe B ===


=== Finaler ===


=== Kamp om 5.-plass ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fédération Luxembourgeoise de BasketBall - 9th Games of the small states San Marino 28th May - 2nd June 2001 (36 Résultats de San Marino)
Christian Eggen Rismark

Christian Eggen Rismark (født 1. august 1991) er en norsk fotballspiller som spiller for Ranheim Fotball.Hans tvillingbror Lars Eggen Rismark spiller håndball for den norske klubben Kolstad Håndball.
Han er barnebarnet til Nils Arne Eggen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Christian Eggen Rismark – Transfermarkt 
(no) Christian Eggen Rismark – Norges Fotballforbund 
(en) Christian Eggen Rismark – FBref
Friidrett under de europeiske småstatslekene 2001

Friidrett ved de europeiske småstatslekene 2001 ble arrangert i San Marino fra 30. mai til 2. juni 2001. 


== Medaljevinnere ==


=== Menn ===


=== Kvinner ===


== Resultater menn ==


=== 100 meter ===
30. maiVind: +1,6 m/s


=== 200 meter ===
2. juni


=== 400 meter ===
1. juni


=== 800 meter ===
1. juni


=== 1500 meter ===
2. juni


=== 5000 meter ===
1. juni


=== 10.000 meter ===
30. mai


=== 110 meter hekk ===
1. juni


=== 400 meter hekk ===
1. juni


=== 3000 meter hinder ===
30. mai


=== 4 x 100 meter stafett ===
2. juni


=== 4 x 400 meter stafett ===
2. juni


=== Høydehopp ===
2. juni


=== Lengdehopp ===
1. juni


=== Tresteg ===
30. mai


=== Kulestøt ===
30. mai


=== Diskos ===
30. mai


=== Spydkast ===
1. juni


== Resultater kvinner ==


=== 100 meter ===
30. mai


=== 200 meter ===
2. juni


=== 400 meter ===
1. juni


=== 800 meter ===
1. juni


=== 1500 meter ===
2. juni


=== 5000 meter ===
30. mai


=== 10.000 meter ===
1. juni


=== 4 x 100 meter stafett ===
2. juni


=== 4 x 400 meter stafett ===
2. juni


=== Høydehopp ===
30. mai


=== Lengdehopp ===
2. juni


=== Tresteg ===
1. juni


=== Spydkast ===
2. juni


== Medaljeoversikt ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Resultater (arkivert)
Condukius

Condukius er en av to slekter av krepsdyr i Condukiidae-familien, som er plassert innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr. Artene har små øyne, til forskjell fra gruppen Hyperiidea hvor artene har større øyne og er frittsvevende planktoniske.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Condukiidae  Barnard & Drummond, 1982
Slekt Condukius  Barnard & Drummond, 1982
Condukius karkan Barnard & Drummond, 1982


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Condukius – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Condukius i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Condukius hos ITIS 
Condukius – detaljert informasjon på Wikispecies
Otagia

Otagia er en av to slekter av krepsdyr i Condukiidae-familien, som er plassert innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr. Artene har små øyne, til forskjell fra gruppen Hyperiidea hvor artene har større øyne og er frittsvevende planktoniske.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Condukiidae  Barnard & Drummond, 1982
Slekt Otagia  Barnard & Karaman, 1991
Otagia neozelanicus  (Chilton, 1897)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Otagia – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Otagia i Global Biodiversity Information Facility 
Otagia – detaljert informasjon på Wikispecies
Cressa

Cressa er en av to slekter i Cressidae-familien, som er plassert direkte i den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr med relativt sett små øyne, til forskjell fra de frittsvevende Hyperiidea-artene.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Cressidae  Stebbing, 1899
Slekt Cressa  Boeck, 1857 = Danaia  Bate, 1857 
Cressa abyssicola G. O. Sars, 1879
Cressa bereskini Gurjanova, 1936
Cressa carinata Stephensen, 1931
Cressa cristata Myers, 1969
Cressa dubia (Bate, 1857) = Cressa schiodtei Boeck, 1871
Cressa jeanjusti Krapp-Schickel, 2005
Cressa mediterranea Ruffo, 1979
Cressa minuta Boeck, 1871
Cressa quinquedentata Stephensen, 1931


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cressa – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Cressa i Encyclopedia of Life 
(no) Cressa hos Artsdatabanken 
(sv) Cressa hos Dyntaxa 
(en) Cressa hos ITIS 
(en) Cressa hos NCBI 
(en) Kategori:Cressa – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Cressa (Cressidae) – detaljert informasjon på Wikispecies
Cressina

Cressina er en av to slekter i Cressidae-familien, som er plassert direkte i den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr med relativt sett små øyne, til forskjell fra de frittsvevende Hyperiidea-artene.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Cressidae  Stebbing, 1899
Slekt Cressina  Stephensen, 1931
Cressina monocuspis Stephensen, 1931 - Nord-Atlanteren, Norskehavet, Island, Grønland


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cressina – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Cressina i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Cressina hos ITIS 
Cressina – detaljert informasjon på Wikispecies
Wynn Palace

Wynn Palace, også kalt Wynn Palace Cotai, er et integrert kasinohotell eid og drevet av Wynn Resorts i Macao i Folkerepublikken Kina. Det er selskapets første resort på Cotai Strip og Macaos tredje skyskraper, og omfatter et luksushotell  med 1 700 rom, et kasino, en stor kunstig innsjø med sceneanlegg, gondoler, møtesaler, spa og salonger,shopping og spisesteder. Bygningen er på 29 etasjer, Byggekostnadene er bergnet til 4,1 milliarder amerikanske dollar.Byggearbeidene begynte i 2013, og åpningen skal finne sted 22. august 2016.


== Referanser ==
Austropheonoides

Austropheonoides er en av i alt 18 slekter innenfor Cyproideidae-familien, som er plassert direkte i den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr. Artene har små øyne, til forskjell fra gruppen Hyperiidea hvor artene har større øyne og er frittsvevende planktoniske.


== Gruppens taksonomi ==
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  WoRMS-databasen.
Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67 000 arter
Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25 000 arter Latreille, 1802
Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
Overorden Peracarida Calman, 1904
Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
Incertae sedis
Familie Cyproideidae  J.L. Barnard, 1974
Slekt Austropheonoides  J.L. Barnard, 1972
Austropheonoides mallee  J.L. Barnard, 1974 - sørlige Australia
Austropheonoides mundoe  J.L. Barnard, 1972 - vestlige Australia
Austropheonoides splendens  Moore, 1981 - grunt vann ved Tasmania
Austropheonoides takkure  J.L. Barnard, 1974 - grunt vann ved sørlige Australia
Austropheonoides truganini  Moore, 1981 - grunt vann ved Tasmania


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Austropheonoides – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Austropheonoides i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Austropheonoides hos ITIS 
Austropheonoides – detaljert informasjon på Wikispecies