jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Cake (film 2014)

Cake er en amerikansk dramafilm fra 2014, skrevet av Patrick Tobin og regissert av Daniel Barnz. Hovedrollen spilles av Jennifer Aniston, mens sentrale biroller spilles av Adriana Barraza, Felicity Huffman, William H. Macy, Anna Kendrick og Sam Worthington. 
Filmen ble en publikumsmessig fiasko.


== Handling ==
Filmen handler om en bitter kvinne (Jennifer Aniston) som blir fascinert av selvmordet til en annen kvinne som er i hennes støttegruppe for kroniske smerter. Idet hun avdekker detaljene for selvmordet, strever hun selv med sine egne personlige demoner.


== Om filmen ==
Filmen har møtt lunken kritikk blant anmeldere, men mange har rost Anistons skildring i filmen. For rollen har hun blitt nominert til en Screen Actors Guild Award og en Golden Globe.


== Medvirkende ==


== Priser og nominasjoner ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Cake på Internet Movie Database 
(da) Cake i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Cake på Allociné 
(nl) Cake på MovieMeter 
(en) Cake på AllMovie 
(en) Cake på Rotten Tomatoes 
(en) Cake på Metacritic
NM i maraton 2013

Norgesmesterskapet i maraton 2013 var en del av NM i friidrett 2013, og ble arrangert under Jessheim Vintermaraton på Jessheim i Akershus 17. november 2013. Arrangør var Ullensaker/Kisa IL. 
Løypa hadde 250 høydemeter, og det var 366 startende utøvere, hvorav 170 på helmaraton.


== Menn ==

John Henry Strupstad vant NM, med ny løyperekord på 2:30,22. 


== Kvinner ==

Maria Venås løp inn til ny løyperekord, og vant NM med tiden 2:48,26


== Referanser ==


== Kilder ==
Jessheim Vintermaraton (NM) (.pdf)
Panamerikanske leker 2015

Panamerikanske leker 2015 er en internasjonal multisportsbegivenhet som arrangeres i perioden 10.-24. juli 2015. Lekene finner hovedsakelig sted i Toronto i provinsen Ontario i Canada, men noen konkurranser avholdes også på andre steder i det sørlige Ontario, i bl.a. Hamilton og Markham. Det er ventet at rundt 6 000 idrettsutøvere fra 41 nasjoner skal konkurrere i 36 ulike idretter. Den første idretten det skal konkurreres i er vannpolo, og dette starter tre dager før lekenes egentlige startdato, nemlig 7. juli. Både de panamerikanske lekene og de panamerikanske paralympiske leker blir organisert av Toronto 2015s arrangementskomité (TO2015). Dette vil være tredje gang Canada avholder panamerikanske leker, og det vil være de første som organiseres i provinsen Ontario. Candada har tidligere arrangert de panamerikanske leker to ganger, i 1967 og i 1999, begge gangene i Winnipeg i provinsen Manitoba. De panamerikanske paralympiske leker 2015 vil arrangeres tolv dager etter de panamerikanske leker.


== Medaljer ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) 2015 Pan American Games – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hakuba

Hakuba (japansk: 白馬村 – Hakuba-mura) er en landsby i Kitaazumidistriktet i Nagano prefektur i Japan. Hakuba lå en gang i tiden langs den såkalte Saltvegen, som ble brukt for å transportere salt og andre relaterte produkter fra kysten. I byen ligger Hakuba-bakkene som blant annet har vært vertskap for verdenscupen i skihopping og var arena for skihopping under Vinter-OL 1998.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(ja) Offisielt nettsted 
(en) Offisielt nettsted 
(en) Hakuba, Nagano – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Verdenscupen i skihopping 2022/23

Verdenscupen i skihopping 2022/23 organiseres av Det internasjonale ski- og snøbrettforbundet (FIS) og er den 44. sesongen av verdenscupen i skihopping. Sesongen startet i Wisła i Polen 5. november 2022, og avsluttes i Planica 2. april 2023.


== Menn ==


=== Kalender ===


=== Lag menn ===


=== Verdenscupstilling ===
Oppdatert per 28. januar 2023
Oversikten viser de 10 beste utøverne, i tillegg til de øvrige norske plasseringene.


== Kvinner ==


=== Kalender ===


=== Lag kvinner ===


=== Verdenscupstilling ===
Oppdatert per 28. januar 2023
Oversikten viser de 10 beste utøverne, i tillegg til de øvrige norske plasseringene.


== Mikslag ==


== Referanser ==
Kranj

Kranj (tysk: Krainburg) er den fjerde største byen i Slovenia med om lag 56 000 innbyggere. Byen ligger ca. 20 km nordvest for Ljubljana, og omfattes av statistikkområdet Gorenjska. 
Byen er senter i landskapet Kranjska, nordvest i Slovenia. Den historiske regionen Kranjska er kalt opp etter byen, som var hovedstad i denne regionen tidlig i mellomalderen.
Byen er òg kjent for sine idrettsanlegg, blant annet fotball, tennis og basketball, samt det største svømmeanlegget i landet, der blant annet europamesterskapet i vannpolo ble arrangert i 2003. Ved byen ligger også hoppbakken Bauhenk.
Skihopperne Robert Kranjec og Peter Prevc er fra byen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(sl) Offisielt nettsted 
(en) Kranj – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hinterzarten

Hinterzarten er en kommune og et skisentrum i Landkreis Breisgau-Hochschwarzwald i delstaten Baden-Württemberg i Tyskland. I 2009 var innbyggertallet 2 619.I kommunen ligger blant annet Adlerschanzen som har arrangert verdenscupen i skihopping for kvinner, samt junior-VM i skihopp. Skihopperne Dieter Thoma, Georg Thoma og Sven Hannawald er fra Hinterzarten.


== Bilder ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Hinterzarten – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Schonach im Schwarzwald

Schonach im Schwarzwald er en kommune Schwarzwald-Baar Landkreis i delstaten Baden-Württemberg i Tyskland. Kommunen har 3 987 innbyggere (2012) og et areal på 36,7 km².Landsbyen Schonach er kjent som kursted og vintersportssted. For nordmenn er den særlig kjent som arrangørsted for verdenscupen i kombinert, og i 2013 ble det arrangert verdenscuprenn i skihopping for kvinner i Langenwaldschanze.
Kombinertløperen Urban Hettich og skihopperen Hansjörg Jäkle er fra Schonach.


== Bilder ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Schonach im Schwarzwald – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Schonach im Schwarzwald – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Leseilstikk

Leseilstikk er en knute som benyttes for å feste tautampen til et sylindrisk objekt, slik som en påle. Det kan defineres som ankerstikk med tampen stukket under det andre tørn for sikring.


== Referanser ==
Hinzenbach

Hinzenbach er en kommune og by i Eferdingdistriktet i delstaten Oberösterreich i Østerrike. Byen hadde 1973 innbyggere i 2014.I byen ligger blant annet skihoppingsanlegget Aigner-Schanze som arrangerer verdenscupen i skihopping for kvinner.


== Referanser ==
Mullumbimby

Mullumbimby er en by i regionen Northern Rivers i New South Wales, Australia. Den omtales gjerne som «Den største småbyen i Australia». Stedet ligger ved foten av Mount Chincogan i dalen Brunswick Valley omtrent ti kilometer innlands.


== Historie ==
Området ble opprinnelig bebodd av aboriginer, nærmere bestemt bundjalung-folket. På 1850-tallet etablerte britene en bosetning ved Brunswick River, som senere vokste til en landsby og til sist til byen Mullumbimby. Navnet er aboriginsk.Mullumbimby var en selvstendig kommune fra 1908 til 1980, da stedet ble innlemmet i Byron Shire.
I 1926 ble det åpnet et mindre damanlegg med tilhørende kraftstasjon, som idag er erstattet av en omformer fra høyspent strøm.


== Kjente personer ==
Hiphop-artisten Iggy Azalea er opprinnelig fra stedet.


== Referanser ==
Trimmen (Oslo)

Trimmen er en gangvei på Furuset i bydel Alna i Oslo. Den går fra Jerikoveien til Furustien. Navnet ble vedtatt i 1980.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Trimmen». Oslo byleksikon (5 utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 577. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Østensjøveien (Oslo)

Østensjøveien (1–105, 10–228) er en vei i bydelene Gamle Oslo, Alna og Østensjø. Den går fra Strømsveien på Helsfyr (som en fortsettelse østover av Grenseveiens løp) via Bryn og langs østsiden av Østensjøvannet til Enebakkveien på Abildsø, der veiløpet fortsetter vestover som Lambertseterveien.
Veien ble anlagt i 1855, og nåværende navn ble vedtatt i 1900. Det viser til Østensjø gård. Veien og systemet den inngår i, kan betraktes som en slags alternativ ringvei mellom ring 2 og ring 3 (og dels på utsiden av sistnevnte) og har en viss betydning for trafikkavviklingen mellom øst og vest rundt sentrumskjernen.
Veien har variert bebyggelse, og forskjellige deler av veien har noe forskjellig karakter. Ved Helsfyr og Bryn er en god del næringsbebyggelse, f.eks. A/L Steinskulptur i nr. 5 og i nr. 13 et fabrikkanlegg som ble oppført for Nordox i 1967–75, med tilbygg fra 1986. Kjøpesenteret Bryn Senter ligger i nr. 79 og Østensjø skole i nr. 112. På østsiden av veien øst for Østensjøvannet er en god del boligbebyggelse.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Østensjøveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 638. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (Ø)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Østerdalsgata (Oslo)

Østerdalsgata (1–7, 2A–6C) er en gate på Vålerenga i bydel Gamle Oslo. Den går fra Strømsveien til Numedalsgata.
Før byutvidelsen i 1878 lå gaten i Aker og het Nordre Østerdalsgate. Dagens navn ble vedtatt i 1879. Det viser til løkkeeiendommen Østerdal.Sætre kjeksfabrikk lå i nr. 1 til 1967, da Arne Bendiksen flyttet inn og laget platestudio.[1] Gården i nr. 2A–C tilhører OBOS-borettslaget Sætrehjørnet. Gården i nr. 4–6 ble oppført i regi av OBOS i 1988 (organisert i  Borettslaget Østerdalsgata 4–6). I nr. 7 er Nyskolen.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Østerdalsgata». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 638. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Folkvangveien (Oslo)

Folkvangveien (1–27B, 2–54) er en vei på Høybråten i bydel Stovneri Oslo. Den går fra Idrettsveien til Karihaugveien.
Veien fikk navn i 1923 etter forsamlingslokalet Folkvang (nr. 26). Veien har en god del eldre villabebyggelse. I nr. 18–24 er imidlertid fire rekkehus (ark. Arkitektkontoret 4B) i OBOS-borettslaget Folkvangveien som ble fullført i 1989–90.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Folkvangveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 171. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Formerveien (Oslo)

Formerveien (1A–3, 2–4) er en vei på Oppsal i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Solbergliveien til Filerveien.
Navnet ble vedtatt i 1955, og flere andre veier i området har også navn knyttet til verftsindustrien. Veien har blokkbebyggelse i OBOS-borettslagene Skøyenåsen (innflyttet 1958–59) og Skøyenlia (innflyttet 1959–60).


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Formerveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 172. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
DS «Bessheim» (1912)

DS «Bessheim» var et passasjerskip bygget ved Nylands mekaniske verksted, som byggenummer 222. Hun ble levert til A/S Ganger Rolf ved Fred Olsen, Kristiania i august 1912.
Satt i trafikk i ruten mellom Kristiania og Newcastle. 
Gikk i konvoifart før krigen kom til Norge. Forlot Methil i konvoi ON-24, 31. mars 1940. Ankom norge 4. april og var i Norge under krigsutbruddet. Innlemmet i hjemmeflåten. Angrepet 15. september på Lopphavet av den engelske ubåten HMS Tigris. 4 torpedoer ble avfyrt, ingen traff skipet. Kilder tilser at hun ble senket av ubåt eller minesprengt. Senkningen skjedde 21. november 1941 i Kvalsundet på reise til Hammerfest. Maskinist Thoralf Wilhelm Hansen, Skipsbestyrer Hjalmar Marenius Johansen og Dampskips-pike Ingine Marie I. Fredriksen omkommer i senkingen. Los Jacob Johansen ble hard skadet.


== Kilder ==
«Bessheim» www.sjohistorie.no
«Bessheim» www.warsailors.com
«Bessheim» Arkivert 25. desember 2014 hos Wayback Machine. www.minnehallen.no
Forskningsveien (Oslo)

Forskningsveien (1–13, 2A–2B) er en vei på Gaustad i bydel Vestre Aker i Oslo. 
Veien går hovedsakelig langs en nord/sør-akse og har enkelte forgreninger. Den har kontakt med resten av gatenettet via Aasmund Vinjes vei på nordvestsiden.
Navnet ble vedtatt i 1955 og veien ble oppkalt etter forskningsvirksomheten i Forskningsbyen som ble bygget ut på Blindern–Gaustad i 1950-årene. Veien grenser opp mot Forskningsparken, et bygningskompleks langs Gaustadalleen på østsiden.
Blant adressene kan nevnes SINTEF-bygget (oppført 1954) i nr. 1, PFI-bygget (ark. Grimsgaard & Øyen, oppført 1953–54, ombygget og utvidet for universitetet i 2002 og 2005 etter at PFI flyttet til Trondheim i 1997) i nr. 3A og Byggforsk-bygget i nr. 3B. Videre er Vinderen bo- og servicesenter (oppført 2001) i nr. 5, og Voksenpsykiatrisk avdeling ved Diakonhjemmet Sykehus er i nr. 7. Like utenfor SINTEF-bygget er det funnet skålgroper og helleristninger.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Forskningsveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 172. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Fossefaret (Oslo)

Fossefaret (2–8; ingen oddetallsadresser) er en vei på Vinderen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei vestover fra Anne Maries vei, parallelt med Rasmus Winderens vei.
Veien fikk navn i 1971 etter et stryk i Sognsvannsbekken.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Fossefaret». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 174. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Fossilveien (Oslo)

Fossilveien (3A–11, 2A–20) er en vei på Malmøya i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørøstover fra Malmøyveien.
Veien fikk navn i 1956 etter fossilfunn, som det er gjort mange av på øya.
Sveitservillaen i nr. 2, Villa Gräpling, (oppført 1887) ble fredet i 2009. I nr. 14 er sveitservillaen Skovstuen, et av de eldste bevarte sommerhusene på Malmøya.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Fossilveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 174. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Fossumberget (Oslo)

Fossumberget (1–51, 20–58) er en vei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo. Den går som en fortsettelse av Olaus Fjørtofts vei nordøstover fra Tangerudveien og ender i en snuplass.
Veien fikk navn i 1974 etter Fossum-gårdene. Plassen Jesperud (gnr./bnr. 100/38, utskilt fra Øvre Fossum) er i nr. 20.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Fossumberget». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 175. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Fossumkroken (Oslo)

Fossumkroken (1–35, 4–14) er en vei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo. Den går sørover fra Tante Ulrikke vei og gjør en løkke før den møter seg selv igjen.
Veien fikk navn i 1953 etter Fossum-gårdene, som ble delt på 1700-tallet.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Fossumkroken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 175. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015. 
«Stovnerporten – Veier i Stovner bydel». Arkivert fra originalen 17. januar 2015. Besøkt 24. oktober 2015.
Fossumveien (Oslo)

Fossumveien (2–72; ingen oddetallsadresser) er en vei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo. Den går fra Trondheimsveien til Østre Aker vei. Dette er opprinnelig en gammel vei som ble utvidet og stedvis flyttet i 1960-årene i forbindelse med utbygging av området rundt. Veien har navn etter Fossum-gårdene, som ble delt på 1700-tallet.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Fossumveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 175. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015. 
«Stovnerporten – Veier i Stovner bydel». Arkivert fra originalen 17. januar 2015. Besøkt 24. oktober 2015.
Framveien (Oslo)

Framveien (1–19, 2–32) er en vei på Bekkelaget i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Bekkelagsveien til Kongsveien, men siste del opp mot sistnevnte er en trapp.
Veien fikk navn i 1917 etter villaen Fram i nr. 3.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Framveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 176. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Frantzebråtveien (Oslo)

Frantzebråtveien (1–11, 2A–6) er en vei på Vækerø i bydel Ullern i Oslo. Den går parallelt med Drammensveien  (E18) innover mot Oslo sentrum fra Lysakerelva og så sørover fra på villaeiendommen Frantzebråten. Deler av veien er gangvei, slik at det i praksis dreier seg om adskilte stykker.
Navnet ble vedtatt i 1947.


== Fotnoter ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Frantzebråtveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 176. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Fredheimveien (Oslo)

Fredheimveien (1–33C, 4–30) er en vei på Høybråten i bydel Stovner i Oslo. Den går fra Linjeveien til Høybråtenveien.
Veien fikk navn i 1925 etter eiendommen Fredheim (i Bekkevollveien 1).
Nr. 3 er en forretningsgård på hjørnet av Bergtunveien. I nr. 4 er en funkisvilla fra 1933 tegnet av Hans Backer Fürst og oppført for dr. Magnus Holen. Nr. 21 er en liten sveitservilla fra 1906. Nr. 25 er et trehus fra 1909 (påbygget 1911) med elementer av sveitserstil.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Fredheimveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 177. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Fredrik Selmers vei

Fredrik Selmers vei (2–6, 3-5) er en vei på Helsfyr i bydel Gamle Oslo. Den går som blindvei på sørsiden av Innspurten mot Grenseveien og ender i en snuplass, med en kort fortsettelse mot en parkeringsplass.
Veien fikk navn i 1982 etter ingeniør Fredrik Selmer. Selmers firma har et kontorbygg i Strømsveien 106 med innkjørsel fra Fredrik Selmers vei. Også bygget i nr. 2 tilhører samme firma.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Fredrik Selmers vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 178. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Fredveien (Oslo)

Fredveien (1–5, 2) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Erlandstuveien til Smedstusvingen.
Navnet ble vestatt i 1928.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Fredveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 178. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Freidigveien (Oslo)

Freidigveien (1B–17C, 2–22) er en vei på Nordstrand (bydel Nordstrand) i Oslo. Den går fra Lindbäckveien til Kaptein Oppegaards vei.
Veien fikk navn i 1939 etter idrettslaget Freidig.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Freidigveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 178. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Frierveien (Oslo)

Frierveien (1A–15B, 6–18) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som hesteskovei med forgrening på sørvestsiden av Jomfrubråtveien.
Navnet ble vedtatt i 1953.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Frierveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 179. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Friggs vei (Oslo)

Friggs vei (1–13, 2–16) er en vei på Lofthus
i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordvestover fra Ymers vei.
Veien fikk navn i 1937 etter den norrøne gudinnen Frigg.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Friggs vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 179. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Frits Kiærs vei (Oslo)

Frits Kiærs vei (1–21, 2A–30) er en vei i Ullernåsen i bydel Ullern i Oslo. Den går fra Hoffsjef Løvenskiolds vei til Vækerøveien.
Veien fikk navn i 1947 etter høyesterettsadvokat Georg Fredrik Egidius Kiær, som var ordfører i Aker og ledet byggekomiteen for Ullern kirke.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Frits Kiærs vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 180. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Frodes vei (Oslo)

Frodes vei (1–13, 2–22) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Granstuveien til Steingrims vei. Navnet ble vedtatt i 1926.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Frodes vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 180. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Frostveien (Oslo)

Frostveien (3–17, 2–26) er en vei på Munkerud, i grenseområdet mellom bydel Nordstrand og bydel Søndre Nordstrand i Oslo. (Nr. 17 er i Søndre Nordstrand og de andre adressene i bydel Nordstrand.) Den går som blindvei sørøstover fra Rådyrstien. Det er gangveiforbindelse videre sørøstover til Stenbråtveien.
Veien fikk navn i 1958 etter beliggenheten, i et kaldt dalsøkk.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Frostveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 186. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes gateoversikt
Frognerseterveien (Oslo)

Frognerseterveien (1A–69, 2–76) er en vei i bydel Vestre Aker i Oslo, fra Holmenveien til Ankerveien og fra Midtstuen videre som turvei til Frognerseteren (i Marka). Det er stengt for gjennomkjøring på nordsiden av Stasjonsveien.
Veien ble anlagt av Thomas Heftye som kjørevei opp til Heftyevillaen og Frognerseteren. Navnet var i uoffisiell bruk før det ble formelt vedtatt i 1907. Turveitraseen brukes som akebakke (Korketrekkeren). Veien har variert bebyggelse, inkludert en rekke villaer.


== Bebyggelse i utvalg ==

Nr. 2: Stor villa fra 1960-årene oppført på stedet for en eldre villa
Nr. 18C: Villa Hauk(e)lia, Hauk og Per Aabels hjem
Nr. 19: Villa (ark. Johan Meyer) oppført i 1898 for maleren Andreas Schneider
Nr. 22: Murvilla som tidligere var hjemmet til billedhuggeren Sigri Welhaven, med en rekke av hennes skulpturer i hagen
Nr. 27: Gård fra 1930-årene med boliger og forretninger
Nr. 54–62: Fem rekkehus der Fosheim pensjonat lå tidligere
Nr. 76: Svendstuen skole


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Frognerseterveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 185. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.