jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Picconia azorica

Picconia azorica er en eviggrønn busk eller lite tre i oljetrefamilien. Arten er endemisk for Azorene der den vokser i skog på alle hovedøyene unntatt Graciosa. Fruktene etes av de endemiske fuglene asordompap og ringdue (Columba palumbus azorica). Ved menneskenes ankomst til øyene var den vanlig, men den er nå truet på grunn av hogst og innførte arter. Det finnes omtrent 1000 reproduserende planter i hele øygruppen.


== Referanser ==


== Litteratur ==
R.C. Ferreira m.fl. (2011). «Phylogeography and conservation perspectives of an endangered macaronesian endemic: Picconia azorica (Tutin) Knobl. (Oleaceae)». European Journal of Forest Research. 130 (2): 181–195. ISSN 1612-4677. doi:10.1007/s10342-010-0420-1. 
«Picconia azorica». Flora Europaea. Besøkt 19. februar 2015. 


== Eksterne lenker ==
(en) Picconia azorica i Encyclopedia of Life 
(en) Picconia azorica i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Picconia azorica hos NCBI 
(en) Picconia azorica hos The International Plant Names Index 
(en) Picconia azorica hos Tropicos 
(en) Kategori:Picconia azorica – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Picconia azorica – detaljert informasjon på Wikispecies
Markstien (Oslo)

Markstien (1–3, 2–6) er en vei på Holmen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra som blindvei nordøstover fra Bernhard Herres vei.
Navnet ble vedtatt i 1935. Veien har villabebyggelse fra 1930-årene.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Markstien». Oslo byleksikon (5 utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 359. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Marmorveien (Oslo)

Marmorveien (1–19, 2A–24D) er en vei på Lambertseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den begynner og slutter i Feltspatveien, og går på østsiden av denne.
Navnet ble vedtatt i 1951, og i området er også mange andre veier med navn fra geologiens verden.
Veien har blokk- og rekkehusbebyggelse fra 1952–54 i Marmorberget borettslag.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Marmorveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 359. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Pilotveien (Oslo)

Pilotveien (2–10; ingen oddetalsladresser) er en vei på Vestre Holmen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går sørøstover fra Landingsveien til Flyveien.
Navnet ble vedtatt i 1977.
I nr. 2, 4, 8 og 10 er tre blokker oppført i 1962–64 som sammen med blokker i Landingsveien utgjør Hamborg borettslag (OBOS). Pilotveien 6 er en tietasjers blokk med omsorgsboliger.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Pilotveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 448-449. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (P)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Picconia excelsa

Picconia excelsa er en eviggrønn busk eller lite tre i oljetrefamilien.
Den blir opptil 20 m høy når den vokser på fuktige steder, men er lavere der det er tørt. Barken er hvitaktig. Bladene er store, ovale og blanke, og Picconia excelsa kan skilles fra laurbærtrærne og andre arter i de samme skogene på at bladene er motsatte. Blomstene er hvite. Frukten er en 1–2 cm stor steinfrukt, som blir blåsvart når den er moden. Arten vokser i laurbærskogene på Kanariøyene og Madeira og er vanligst 850–1150 moh. Den mangler på Lanzarote, men finnes på alle de andre seks Kanariøyene. På spansk kalles den palo blanco, en henvisning til den hvite barken.


== Referanser ==


== Litteratur ==
D. Bramwell og Z.I. Bramwell (1974). Wild flowers of the Canary Islands. London og Burford: Stanley Thornes (Publishers) Ltd. s. 175. ISBN 0-85950-010-1. 
M.A. Arteaga m.fl. (2006). «Offspring spatial patterns in Picconia excelsa (Oleaceae) in the Canarian laurel forest» (PDF). Flora. 201 (8): 642–651. ISSN 0367-2530. doi:10.1016/j.flora.2006.01.001. 
«Picconia excelsa». Flora Vascular de Canarias. Besøkt 19. februar 2015. 
«Picconia excelsa: Palo blanco». Arbolapp Canarias. Besøkt 1. mai 2020. 


== Eksterne lenker ==
(en) Picconia excelsa i Encyclopedia of Life 
(en) Picconia excelsa i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Picconia excelsa hos NCBI 
(en) Picconia excelsa hos The International Plant Names Index 
(en) Picconia excelsa hos Tropicos 
(en) Kategori:Picconia excelsa – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Picconia excelsa – detaljert informasjon på Wikispecies
Pilveien (Oslo)

Pilveien (1–5, 2–6) er en vei på Sogn i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra Konvallveien til Almeveien.
Navnet ble vedtatt i 1940. Også en rekke andre veier i området har plantenavn.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Pilveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 449. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (P)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Tyribakken (Oslo)

Tyribakken (1–39, 2–22) er en vei på Ullern (bydel Ullern) i Oslo. Den går fra Vækerøveien til Furulundsveien.
Navnet ble vedtatt i 1952.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Tyribakken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 587. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Tyristubbveien (Oslo)

Tyristubbveien (1–83, 2–56) er en vei på Oppsal i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Vilbergveien til Eftasåsen. 
Navnet ble vedtatt i 1957.
Blant bebyggelsen er firemannsboliger og rekkehus i OBOS-borettslagene Eftasåsen og Bjartkollen.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Tyristubbveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 587. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Tyslevkroken (Oslo)

Tyslevkroken (1–11, 4–6) er en vei på Nordseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går i slyng på vestsiden av Tyslevveien.
Veien fikk navn i 1981 etter Tyslevsæter.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Tyslevkroken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 587. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Tyslevveien (Oslo)

Tyslevveien (1–81, 2–62G) er en vei på Nordseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Nordseter terrasse til Nordstrandveien.
Veien fikk navn i 1928 etter Tyslevsæter gård.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Tyslevveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Tørtbergveien (Oslo)

Tørtbergveien (1–11, 2–12) er en vei på Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går fra Meklenborgveien til Seterbråtveien.
Veien fikk navn i 1987 etter husmannsplassen Tørtberg (gnr./bnr. 187/2, under Slime).


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Tørtbergveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 587. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Skjoldgata (Oslo)

Skjoldgata (tidl. Skjoldgaden og Skjoldgaten) var en gate på Bjølsen i Oslo. Den gikk fra Maridalsveien til Treschows gate, parallelt med og nedenfor den daværende Trasopgaten (nå: Ålesundgata). Luftvernet hadde sambandssentral her under krigen.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Skjoldgaten». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 511. ISBN 978-82-573-1760-7.
Johannesgata (Oslo)

Johannesgata (tidl. Johannesgaden og Johannesgaten) var en gate på Enerhaugen i Oslo. Den gikk fra Tøyengata i vest til Smedgata i øst.
Gaten forsvant ved saneringen av området tidlig på 1960-tallet, men nr. 4 og nr. 12–16 er gjenoppført på Folkemuseet på Bygdøy.
Einar Gerhardsen vokste opp i en treetasjes murgård her.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Johannesgata». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 284. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Kart fra 1900 hos Oslo byarkiv
Halvard Vike

Halvard Vike (f. 1964) er professor i sosialantropologi ved Universitetet i Sørøst-Norge. Vike har forsket på velferdspolitiske tema (med vekt på relasjonene mellom den sentrale stat, kommunene og helse- og omsorgstjenestene), lokaldemokratiets vilkår i Norge, kognitiv antropologi og politisk kultur. Vike var fra 2003-2009 leder for Norsk Antropologisk Forening.
Vike har utgitt en lang rekke artikler og bøker på norsk og engelsk om kulturanalytiske temaer (modernitet, lokalsamfunn, lokalpolitikk, politisk kultur, nordisk etnografi, moderne organisasjoner, kognitiv antropologi, identitet, globalisering, multikulturalisme m.m.) og har drevet utbredt formidlingsvirksomhet.


== Eksterne lenker ==
Ansattside
Cerro del Chiquihuite

Cerro del Chiquihuite er en ås nord i Mexico by. Den er en del av fjellkjeden Sierra de Guadalupe. Den sørlige delen av åsen tilhører delegasjonen Gustavo A. Madero i det føderale distriktet, mens den nordlige delen tilhører Tlalnepantla de Baz kommune i delstaten México. Åsens høyeste punkt befinner seg 2 730 meter over havet. Geologisk sett er den et eksogent vulkankrater som består av bergarten dacitt.
De nedre delene av åsen er dekka av boliger, som utgjør områdene Candelaria, Ticomán, San Juan og Guadalupe. På toppen av åsen står det en rekke fjernsyns- og radiosenderantenner.


== Eksterne lenker ==
(en) Cerro del Chiquihuite – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Jardín de las Artes Gráficas

Jardín de las Artes Gráficas er en park i delegasjonen Cuauhtémoc sentralt i Mexico by. I parken ligger kulturhuset Othón Salazar Ramírez og et utendørsteater, som begge åpna 12. juni 2008. Parken har også en lekeplass og fotballbaner.
Den nærmeste metrostasjonen er Obrera på linje 8.


== Eksterne lenker ==
Jardín de las Artes Gráficas hos Mexicos føderale distrikts turistdepartement
Ueli Schnider

Ueli Schnider (født 29. mars 1990) er en sveitsisk langrennsløper. 


== Karriere ==
Schnider deltok ved Ski-VM 2015 i Falun, der han fikk fjerde beste tid i prologen, og vant sin kvartfinale, men ble slått ut i semifinalen. Han endte dermed på 8.-plass på sprinten.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ueli Schnider – Olympedia 
(en) Ueli Schnider – FIS (langrenn)
Ristomatti Hakola

Ristomatti Hakola (født 15. april 1991 i Kankaanpää) er en finsk langrennsløper. 


== Karriere ==
Hakola deltok ved Ski-VM 2015 i Falun, der han fikk syvende beste tid i prologen, og kom på 2.-plass i sin kvartfinale, men ble slått ut i semifinalen. Han endte dermed på 9.-plass på sprinten.


=== Sammenlagtplasseringer i verdenscupen ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ristomatti Hakola – Olympics.com 
(en) Ristomatti Hakola – Olympic.org 
(en) Ristomatti Hakola – Olympedia 
(en) Ristomatti Hakola – FIS (langrenn) 
(en) Ristomatti Hakola – IBU
Carl Quicklund

Carl Quicklund (født 28. januar 1992) er en svensk langrennsløper. 


== Karriere ==
Quicklund deltok ved Ski-VM 2015 i Falun, der han fikk syttende beste tid i prologen, men kom på 5.-plass i sin kvartfinale, og ble slått ut. Han endte dermed på 24.-plass på sprinten.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Carl Quicklund – FIS (langrenn)
Trollåsveien (Oslo)

Trollåsveien (3–61, 2–10) er en vei i grenseområdet mellom Hellerud og Trasop i bydel Østensjø i Oslo. Den går som blindvei østover fra Trasoppterrassen og bukter seg oppover åsen til den ender i en snuplass i skogkanten. Navnet hadde vært i bruk en stund da det ble offisielt vedtatt i 1944.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Trollåsveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 579. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Trygve Nilsens vei (Oslo)

Trygve Nilsens vei (9–51, 8–54D) er en vei på Furuset i bydel Alna i Oslo. Den går vestover fra Edvard Munchs vei og ender i en snuplass vest for Erling Michelsens vei.
Veien fikk navn i 1979 etter Trygve Nilsen, som var ordfører i Oslo i 1935–36 og 1936–40.
Blant bebyggelsen i veien er rekkehus tegnet ved Alex Christiansens arkitektkontor og oppført i fra 1981–82. Disse er fordelt på OBOS-borettslagene Nordre Fjeldstad (12–32) og Søndre Fjeldstad (34–54).


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Trygve Nilsens vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 581. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Trygve Ryens vei (Oslo)

Trygve Ryens vei (1–35, 2–44) er en vei på Ryen i bydel Østensjø i Oslo. Den går som blindvei vestover fra Høgdaveien og ender i en snuplass nær Sandstuveien etter å ha dreid mot nord.
Veien fikk navn i 1965 etter Trygve Ryen (1877–1942), som eide Ryen gård fra 1924.
Bebyggelsen i veien er rekkehus i Høgdaveien borettslag (OBOS).


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Trygve Ryens vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 581. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Trygve Strømbergs vei (Oslo)

Trygve Strømbergs vei (3A–45, 2A–52B) er en vei i Prinsdal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei østover fra Nedre Prinsdal vei.
Veien fikk navn i 1982 etter Trygve Strømberg, som var første formann i Prinsdal velforening.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Trygve Strømbergs vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 581. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Tryms vei (Oslo)

Tryms vei (1–13, 2–14) er en vei på Lofthus i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei på nordsiden av Frennings vei.
Veien fikk navn i 1935 etter jotnen Trym.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Tryms vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 581. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Tuengveien (Oslo)

Tuengveien (1–25C, 2–30) er en vei på Borgen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Borgenbakken til Heggelibakken.
Navnet ble vedtatt i 1935.
Veien har villabebyggelse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Tuengveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 583. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Tunfaret (Oslo)

Tunfaret (1–11, 2–12) er en vei på Vinderen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går Ivar Aasens vei til Vindernveien.
Navnet ble vedtatt i 1937 og henger sammen med at veien går over det tidligere tunet ved Vinderen gård. Veien inngikk tidligere i veien fra Blindernveien (den delen som nå er Rasmus Winderens vei) til Borgen. Det tidligere våningshuset ved gården er i nr. 11, og blokken i nr. 12 står der den gamle inngangen til gården var.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Tunfaret». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 584. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Tungebråtveien (Oslo)

Tungebråtveien (3–13, 2–16) er en vei på Nordstrandshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Ekebergveien til Ole Moes vei.
Veien fikk navn i 1926 etter gården Tungebråten.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Tungebråtveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 584. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Dominik Baldauf

Dominik Baldauf (født 23. april 1992 i Bregenz) er en østerriksk langrennsløper. 


== Karriere ==
Baldauf ble østerriksk juniormester på sprint i 2009, og han kom på 5.-plass i Alpencup dette året. I European Youth Olympic Festival 2009 kom han på 18.-plass på sprinten. 
I junior-VM 2010 kom han på 58.-plass på 10 km klassisk. Året etter kom han på 12.-plass på sprinten og 39.-plass på 10 km fri teknikk i junior-VM 2011. I tillegg deltok han på det østerrikske laget som kom på 6.-plass på stafetten. 
Han deltok igjen i junior-VM 2012, der han kom på 41.-plass på skiathlon og 23.-plass på sprinten. Han fullførte ikke 10 km klassisk. På stafetten kom Østerrike på 14.-plass. 
I 2013 deltok han i U23-VM på ski i Liberec, der han kom på 27.-plass på sprinten og 51.-plass på skiathlon. I U23-VM 2014 i Val di Fiemme kom han på 45.-plass på sprinten, 40.-plass på 15 km klassisk og 26.-plass på skiathlon. 
Baldauf deltok i Ski-VM 2015 i Falun, der han fikk 24. beste tid i prologen, men kom på 4.-plass i sin kvartfinale, og ble slått ut. Han endte dermed på 19.-plass på sprinten.I VM 2019 i Seefeld ble Baldauf pågrepet, mistenkt for doping. Østerriksk politi bekreftet at Baldauf, hans lagkamerat Max Hauke og kasakhstanske Aleksej Poltoranin hadde erkjent bloddoping.


== Se også ==
Operasjon Årelating


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dominik Baldauf – Olympedia 
(en) Dominik Baldauf – FIS (langrenn) 
(de) Profil hos Sportservice Vorarlberg
Stiklestadgata (Oslo)

Stiklestadgata var en gate på Grønland i bydel Gamle Oslo. Den gikk vestover fra Platous gate. Navnet ble vedtatt i 1866 og viser til Slaget på Stiklestad.
Gaten er bortregulert og skiltene tatt ned. Det gjenstår imidlertid en liten stump fra Platous gate og inn i det boligområdet som gjerne kalles Stiklestadkvartalet.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Stiklestadgata». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 536. ISBN 978-82-573-1760-7.
Ski-VM 2017 – 50 kilometer fri teknikk menn

Ski-VM 2017 – 50 kilometer fri teknikk menn avholdes 5. mars 2017 i Lahtis i Finland.I likhet med kvinnenes tremil dagen ble det et stort samlet felt gjennom hele løpet. Riktignok stakk Anders Gløersen av tidlig og gikk alene i front en mil tidlig i løpet, men han ble hentet inn igjen. Mot slutten var det rundt 20 utøvere igjen i tetgruppen, blant disse var gode spurtere som Sergej Ustjugov, Alex Harvey og Petter Northug, sistnevnte som tittelforsvarer. I frykt for hva som ville vente i en massespurt prøvde derfor Martin Johnsrud Sundby å rykke på den siste runden. Mange måtte da slippe teten, deriblant Northug, men Sundby klarte ikke å distansere hele feltet. Han ledet fortsatt i Lahti-svingen ned mot stadion, men i rygg kom Harvey i stor fart og kjørte forbi ham. Ingen klarte å tukte canadieren, og han spurtet inn til sitt første individuelle VM-gull foran Ustjugov og finske Matti Heikkinen. Sundby ble på oppløpet også slått av britiske Andrew Musgrave og ble beste nordmann på femteplass.Med tiden 1:46:28.9 ble dette gikk Harvey også tidenes raskeste femmil.


== Resultat ==


== Referanser ==
Filosofgangen (Oslo)

Filosofgangen var en gate i Pipervika i Oslo. Før 1866 het den Pipervigsveien. Den gikk sørover fra Stortingsgata som en forlengelse av Universitetsgata, men med et annet løp enn søndre del av dagens Roald Amundsens gate. Gaten lå på nordøstsiden av Tivoli. I sørøst endte den i Bakkegata like før denne munnet ut i Tordenskiolds plass.
Navnet skal komme av at det i sin tid bodde studenter her, og kan ha blitt brukt som folkelig økenavn før det ble offisielt vedtatt.
Gateløpet forsvant med saneringen av området i anledning oppførelsen av Oslo rådhus.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Filosofgangen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 165. ISBN 978-82-573-1760-7.
Lars Musland

Lars Musland (født 16. februar 1925 på Nedstrand i Tysvær, død 28. april 2011 på Karmøy) var en norsk landskapsmaler.
Han fikk sin kunstutdannelse ved Studieatelieret i Stavanger under ledelse av den danske maleren Boye Giskov. I 1971 begynte han som elev hos maleren Reidar Berge. Motivene fant han for det meste i hjemfylket Rogaland. Disse ble ofte skildret under ulike lysforhold og til ulike årstider.Mellom 1975 og 2007 hadde han 13 separatutstillinger.


== Referanser ==
Cuchilla Alta

Cuchilla Alta er en by i kommunen La Floresta i Canelones-departementet i det sørlige Uruguay. Byen har 527 innbyggere. 


== Geografi ==
Byen ligger sør i Canelones i Costa de Oro, ved bredden av Río de la Plata.


== Historie ==
Byen ble grunnlagt i 1932.


== Befolkning ==
Cuchilla Alta har 527 innbyggere (beregning 2011).
Kilde:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Canelones, offisielle sider (spansk)
Kart over Cuchilla Alta
www.cuchillaalta.com.uy
Norsk institutt for styremedlemmer

Norsk Institutt for Styremedlemmer er en forening for medlemmer av styrer og nominasjonskomiteer i norske børsnoterte og statseide selskaper. Foreningen har kontor på Lysaker i Oslo. 
Foreningen har som formål å fremme verdiskaping gjennom god eierstyring og selskapsledelse. Foreningen arrangerer temamøter og konferanser hvor styremedlemmer kan utveksle erfaringer om styrearbeid. Den utarbeider beskrivelser av beste praksis for styrearbeid, gjennomfører selv undersøkelser på temaer av relevans for medlemmene og samarbeider om annen forskning for å styrke kunnskapsgrunnlaget for norsk styrefaglig arbeid. 
Per 1. januar 2015 består styret av styreleder Grace Reksten Skaugen og styremedlemmene Dag Opedal, Tore Olaf Rimmereid og Olaug Svarva. Gro Brækken er daglig leder for foreningen.


== Historie ==
Norsk Institutt for Styremedlemmer ble stiftet 24. mars 2009 av Grace Skaugen, Turid E. Solvang, Svein Rennemo, Harald Norvik og Olaug Svarva. 
Selskapene Equinor, Telenor, Norsk Hydro, Statkraft, DNB, Orkla, Veidekke, Storebrand, Entra og Schibsted er Founding Members av foreningen.


== Medlemmer ==
Foreningen tilbyr bedriftsmedlemskap og personlig medlemskap til styremedlemmer og medlemmer av nominasjonskomiteer i børsnoterte, privateide og statseide selskaper med forretningsmessig mål. Styremedlemmer i private selskaper kan tegne assosiert medlemskap. Foreningen har ca. 600 medlemmer, hvorav ca. 40 % kvinner og 60 % menn. 


== Internasjonalt samarbeid ==
Foreningen er Norges representant i European Confederation of Directors Associations (ecoDA), som arbeider for å fremme god eierstyring i europeiske selskaper. ecoDA samler 12 nasjonale styreinstitutter som representerer 60 000 styremedlemmer. Turid E. Solvang er styremedlem i ecoDA.
Foreningen har også bidratt til å starte European Women on Boards (EWOB), et initiativ som skal bidra til at flere godt kvalifiserte kvinner blir styremedlemmer. EWOB ble etablert i 2013 med hovedkontor i Brussel.


== Foreningens arbeid ==
En av foreningens viktigste oppgaver er å bidra til beste praksis styrearbeid. Foreningen gjennomfører årlig en kartlegging av styrehonorarer i norske børsnoterte og statseide selskaper. 
Gjennom arrangementer, spørreundersøkelser mm. bidrar Norsk Institutt for Styremedlemmer også til å sette styrefaglige temaer på samfunnsagendaen. En viktig sak gjennom foreningens fem første år har vært å styrke kompetanse og mangfold i norske styrer.
Møtene og konferansene foreningen arrangerer gir medlemmene arenaer for å diskutere styrefaglige temaer, utveksle erfaringer og bygge kompetanse- og kontaktnettverk.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted