Torgeir Bjørnaraa

Torgeir Drengson Bjørnaraa (født 8. april 1864 på Bjørnarå i Bykle, død 25. november 1951 i Asker) var en folkehøgskolemann, politiker, journalist og naturforteller fra Setesdal. Han grunnla bladet Sæbyggjen i Kristiansand i 1890, og var overlærer ved lærerskolen på Stord i årene 1909–1922. På Alkunne.no sier Ottar Grepstad om ham at «Han var ein tidleg popularisator av naturvitskap og blei den fremste naturskildraren på landsmål.». Bjørnaraa var også aktiv innen arbeiderbevegelsen i Askim, der en gate er oppkalt etter ham. Til minne om foreldrene Tora og Dreng Bjørnaraa opprettet han fondet «Bjørnaraagåva» som deles ut av Valle kommune til ungdom som arbeider med gransking omkring Setesdalskulturen eller andre emner som gjeller dalen (her definert som kommunene Bygland, Valle og Bykle) eller til å utvikle unge tradisjonsbærere innen kunst og kultur. Hans bror, Bjørgulv Drengson Bjørnaraa, var det amerikanske Setesdalslagets første formann og en av dets grunnleggere.


== Liv og virke ==
Bjørnaraa ble født på gården Bjørnarå i den nordlige delen av datidens Valle kommune (nå Bykle kommune), men familien flyttet snart til Hommelunden i Valle. Allerede 15 år gammel ble han sendt til amtsskolen. 19 år gammel tok han lærereksamen ved seminaret i Kristiansand, og arbeidet som lærer og klokker i Rysstad og Treungen skolekretser i Hylestad frem til oktober 1885. Bjørnaraa grunnla bygdas første folkeboksamling og ble dessuten en leder innen ungdomsarbeidet. 
Da lensmannen i Bygland, Lars Knutson Liestøl, i 1888 ble statsråd og sjef for Revisjonsdepartementet ble han huslærer i familien og flyttet med dem til Kristiania. Før han flyttet tilbake til Kristiansand tok han middelsskoleeksamen i Kristiania. I Kristiansand grunnla han Sæbyggjen, og han fortsatte det redaksjonelle arbeidet i flere andre aviser og blader som for eksempel For Bygd og By, Fedraheimen og Syn og segn før han i 1898 ble redaktør av Arbeideren i Kristiania. Han var en ivrig friluftsmann, skytter, jeger og fisker, og i 1896 fikk han «Fællesstyrets gullmedalje for rifleskyting».

Bjørnaraa er ingen liten fortelje-kunstnar, enda stilen hans mang ein gong kan verke litt masande og maniert. [...] ...legg vidare merke til at utvalet mange stader — t.d. når det gjeld livet til småfuglane — skal gje eit inntrykk av levevis og skikkar hos dei skapningane forfattaren skriv om, zoologiske omsyn har spela vel så stor rolle som litterære.

Bjørnaraa var tidlig ute med å popularisere naturvitenskap, blant annet gjennom Soga um ljoskrafti (1908) og Soga um Charles Darwin (1909). Han bidro ytterligere til populariseringen ved at han hver lørdag i 23 år skrev en dyrehistorie i avisen Socialdemokraten. Et utvalg av disse historiene ble etter hvert utgitt i en serie på ti bind (1916–1927) kalt Dyresogor : fortalde eller attfortalde. 
Torgeir D. Bjørnaraa arbeidet som lærer flere steder i Norge. I 1899 ble han ansatt ved Askim kommunale høiere almenskole som andrelærer med ansvar for real- og ferdighetsfag. Han engasjerte seg aktivt i forskjellige lag, spesielt var han interessert i skytterlagssaker, idrettsbevegelsen og utvikling av biblioteket. I 1903 ble han formann i bibliotekstyret i Askim. Arbeiderbevegelsen begynte å utvikle seg mens han bodde her, og i 1907 ble han valgt til formann for Askim socialdemokratiske arbeiderforening. For denne foreningen var Bjørnaraa den ene av to representanter i herredsstyret. Han var samtidig også formann i Smaalenenes Amts Arbeiderparti, og stortingskandidat for Trøgstad krets av det socialdemokratiske parti. Etter at han sluttet som lærer ved middelskolen i Askim opprettet han et fond der avkastningen skulle brukes som en oppmuntring til flinke elever ved skolen.
Han flyttet fra Askim til Stord i 1909 der han var overlærer ved lærerskolen i 13 år, og i 1922 flyttet han tilbake til Askim der planen var at han skulle skrive lærebøker i naturfag. Planen han la frem for kirkedepartementet ble ikke godkjent, Bjørnaraa vek ikke, og resultatet ble at ingen lærebøker ble skrevet. 
I 1937 var Bjørnaraa blant initiativtagerne til opprettelsen av Setesdalsmuseet, og han ga da samlingene sine til museet og Valle kommune. Boksamlingen dannet grunnlaget for Valle folkebibliotek.
Neste flytting gikk fra Henstaddalen i Askim til Asker, der han og familien i 1929 bosatte seg i «Fjellstua» i Leangen. Her omkom Torgeir Drengson Bjørnaraa i en brann tidlig om morgenen søndag 25. november 1951. Han ble 87 år gammel.
På hundreårsdagen for hans fødsel beskrev professor Olav Midttun ham slik i en kronikk:

Han er eit godt døme på ein norsk åndstype frå fjelldalene våre [...] Han var eit mangslunge, sjølvstendig menneske med ein sterk karakter og strenge moralske krav og eit utslitande sanningsmod.


== Heder ==
Torgeir D. Bjørnaraa var æresmedlem i «The National Geographic Society» i USA.
Torgeir Bjørnaraas gate i Askim.


== Bibliografi ==
Artikler i Syn & segn : Register til årgang I-XXV (1894/95-1919), Oslo : Samlaget, 1920
Artikler, fortellinger og noveller i andre publikasjoner listet i Terland, Ingrid (1988), s. 65–66.BøkerSoga um ljoskrafti, Oslo : Norigs ungdomslag, 1908
Kring Aaren : smaa sogor, Kristiania, 1909
Soga um Darwin, Oslo : Student-maallaget, 1909
Charles Darwin, Kristiania : Cappelen, 1923
Dyresogor : fortalde eller attfortalde. Samling 1, Kristiania : Norli, 1916
Dyresogor : fortalde eller attfortalde. Samling 2, Kristiania : Norli, 1917
Dyresogor : fortalde eller attfortalde. Samling 3, Kristiania : Norli, 1918
Dyresogor : fortalde eller attfortalde. Samling 4, Kristiania : Norli, 1919
Dyresogor : fortalde eller attfortalde. Samling 5, Kristiania : Norli, 1920
Dyresogor : fortalde eller attfortalde. Samling 6, Kristiania : Norli, 1921
Dyresogor : fortalde eller attfortalde. Samling 7, Kristiania : Norli, 1922
Dyresogor : fortalde eller attfortalde. Samling 8, Kristiania : Norli, 1923
Dyresogor : fortalde eller attfortalde. Samling 9, Kristiania : Norli, 1924
Dyresogor : fortalde eller attfortalde. Samling 10, Kristiania : Norli, 1925
Dyreboka 1927 : sogor heimanfrå og utanfrå, Oslo : Cappelen, 1927
Dyrehistorier, Oslo : Norli, 1927
Sogor kring åren, Oslo : Fonna, 1944
Dyresoger i utval, Oslo : Norli, 1950


== Referanser ==


== Litteratur ==
Bjørkeli, Johs: «Setesdalsmuseet 75 år» i Fædrelandsvennen 24. juni 2013, Del 2: Kultur, s. 14
Folketelling 1865 for 0940P Valle prestegjeld (Digitalarkivet).
Grepstad, Ottar: «Torgeir Bjørnaraa» på allkunne.no (Besøkt 31. oktober 2014).
Helgerud, Tom: «En sosialdemokratisk pioner» i Smaalenene, 25. august 2012.
Jansen, Leonhard B. og Hillestad, Gunnar (1990): «Man begyndte i ABCen -» : skulestyr og -stell i 251 år : helst i Hylestad , [Hylestad] : [s.n.], 38 s. ill. (bokhylla.no).
Aust-Agder fylke, Valle, Ministerialbok nr. A 7 (1854-1868), Fødte og døpte 1864, side 45. (Digitalarkivet).
Prestgard, Kristian: Veien jeg gikk : fra Heidal til Decorah, [Lesja] : Snøhetta forl., 1996, s. 91, ISBN 8291375062 (bokhylla.no).
Terland, Ingrid (1988): «Bjørnaraa, Torgeir Drengsson, 08.04.1864 – 25.11.1951» i ADH-serien. 1 : Agder-forfattere gjennom tidene en bibliografi Skjønnlitterære forfattere født før 1900, s. 64-67, Kristiansand : Agder distriktshøgskole, 1988, 220 s. ISBN 8271172093 (bokhylla.no).
Valle kommune: «Bjørnaraagåva» (publisert 22. september 2014, besøkt 3. november 2014).
Verdens Gang: «Overlærer omkommet ved brann i Asker», forsiden 26. november 1951.
Åkre, Torjus: Bygdesogeskrifter frå Valle og Hylestad, Valle : Valle komm. bygdesogenemnd, 1983, ISBN 8290300077 (bokhylla.no).