jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Frognerstranda (Oslo)

Frognerstranda (2–6) er en del av E18 gjennom Oslo, fra Filipstad (i dag skiltet fra rundkjøringen ved Munkedamsveien, dvs. inkludert en strekning som tidligere var regnet som Filipstadveien, og en bit oppå Festningstunnelen) til Sjølystveien på nordsiden av Frognerkilen. Parallelt med europaveien går en strandpromenade, og fotgjengerbroer krysser E18 mellom strandpromenaden og området innenfor ved Framnes (til nedenfor Framnesveien) og Skarpsno. Langs promenaden står Arnold Haukelands skulptur Dynamikk (1966, bekostet av Selskabet for Oslo Byes Vel).


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Frognerstranda». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 186. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Fyrstikkalléen (Oslo)

Fyrstikkalléen (1–21, 2–20) er en vei i bydel Gamle Oslo, i grenseområdet mellom Helsfyr, Etterstad og Ensjø. Den går fra en snuplass nær Strømsveien i sørøst og gjennom et gammelt fabrikkområde der Bryn-Halden & Nitedals Tændstikfabrik en gang hadde produksjon. Veien fikk navn etter fabrikken i 1947.
Norsk Teknisk Museum lå i nr. 1 fra 1958 til 1986. Fyrstikkfabrikkbygningen (fra slutten av 1800-tallet) er i nr. 9, og i nr. 11 er fabrikkens bestyrerbolig (oppført 1875). Fyrstikkalleen skole ligger i nr. 21, i et bygningsanlegg der gammelt fabrikkanlegg er kombinert med moderne arkitektur.


== Kilder ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Fugleliveien (Oslo)

Fugleliveien (1A–37, 2–34) er en vei på Bryn og i Skøyenåsen i bydel Østensjø i Oslo. Den går i prinsippet fra Johan Evjes vei til Haakon Tveters vei, men er i praksis delt i to. Den østre delen ved Haakon Tveters vei er avstengt mot krysset ved Axel Brinchs vei. Den vestre delen henger sammen med Axel Brinchs vei, som ender som blindvei ved en snuplass.
Navnet ble vedtatt i 1917. Veien har villa- og rekkehusbebyggelse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Fugleliveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 188. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Furubråtveien (Oslo)

Furubråtveien (1–23, 4–30) er en vei på Nordstrand (bydel Nordstrand) i Oslo. Den går fra Solveien til Mosseveien og passerer under Østfoldbanen like før den ender i sistnevnte vei..
Veien fikk navn i 1917 etter villaeiendommen Furubråten.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Furubråtveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 188. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Furulundsveien (Oslo)

Furulundsveien (1A–23, 2–20) er en vei på Furulund i bydel Ullern i Oslo. Den begynner ved Vækerøveien på oversiden av Furulund holdeplass på Lilleakerbanen og går opp til Blokkajordet, der den går over i Tyribakken i en sving.
Navnet ble vedtatt i 1907.

Veien har villabebyggelse, hvorav flere store villaer fra tiden omkring den første verdenskrig. I nr. 7, like over Furulund holdeplass, er Punschebollen, en villa (ark. Schirmer og von Hanno) som opprinnelig ble oppført i Frognerveien 30 i 1856, men som ble tatt ned og flyttet hit i 1916. 10A og 10B er to modernistiske eneboliger (ark. Lund Hagem) fra 1997 som er tildelt både Sundts premie og Houens fonds diplom.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Furulundsveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 188. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Furulundtoppen (Oslo)

Furulundtoppen (1–43, 2A–24) er en vei på Lilleaker i bydel Ullern i Oslo. Den går som blindvei nordøstover fra Vækerøveien.
Navnet ble vedtatt i 1985.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Furulundtoppen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 188. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Fyrstikkbakken (Oslo)

Fyrstikkbakken (7–13F, 6–34) er en vei på Bryn i grenseområdet mellom bydelene Alna og Østensjø i Oslo. Den gikk opprinnelig fra Nils Hansens vei til Tvetenveien. I dag er imidlertid stykket mellom Nils Hansens vei og Jernbaneveien en gangbro, og det er også kjørebegrensninger på stykket fra en snuplass øst for Jernbaneveien og ned til nevnte vei. I prinsippet er da veien en blindvei som går mer eller mindre vestover fra Tvetenveien.
Veien fikk navn i 1963 etter Bryn-Halden & Nitedals Tændstikfabrik, som lå på Bryn fra 1878 til 1932.
De tidligere produksjonslokalene i nr. 7 er ombygget og brukes av Savo kontormøbler. I nr. 9 er et høyhus fra midten av 1960-årene tilhørende Fyrstikkbakken borettslag. I nr. 12–14 var det i sin tid arbeiderboliger oppført i 1872, men disse brant i 1990-årene. I deres sted er det bygget terrassehus.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Fyrstikkbakken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 192. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (F)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Jacob Hansens vei (Oslo)

Jacob Hansens vei (5–17, 6–32) er en vei på Vinderen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Holmenveien til Borgenveien. Den gikk tidligere fra en arm av Slemdalsveien som gikk på vestsiden av T-banen, løsrevet fra resten av Slemdalsveien.
Veien fikk navn i 1919 etter byggmester Hans Jacob Hansen (1849–1934), som eide gården Store Borgen fra 1915 og stod bak store deler av villautbyggingen i området, som iblant kalles Hansen-byen. Veien har villabebyggelse.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Jacob Hansens vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 279. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Jacobine Ryes vei (Oslo)

Jacobine Ryes vei (1–67, 2–114) er en vei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo. Den går som blindvei østover fra Tokeruddalen og ender i en snuplass. Derfra er det gangveiforbindelse videre østover.
Veien fikk navn i 1968 etter døvelærer Jacobine Ulrica Rye (1861–1939), som fikk opprettet egne klasser for barn med nedsatt hørsel.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Jacobine Ryes vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 279. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Jegerveien (Oslo)

Jegerveien (1–27, 2A–54) er en vei på Ris i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Slemdalsveien til Gråkamveien.
Navnet ble vedtatt i 1906.
Veien har villabebyggelse. I nr. 4 er den store sveitservillaen Høva (ark. Harald Kaas, oppført sent 1800-tall og med tilbygg fra 1918). Stedet ble kjøpt av et av Eivind Eckbos legater i 1934, og Eckbos kursted åpnet i 1935. I dag drives stedet som Eckbo selskapslokaler. Nr. 22–54 inngår i boligområdet Jegerkollen, med 39 eneboliger oppført i 1990-årene.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Jegerveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 280. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Jensmessveien (Oslo)

Jensmessveien  (5–21D, 2–24) er en vei Holmen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra et kryss med Arnebråtveien og Bernhard Herres vei og opp til Holmenkollveien vest for Holmendammen. Det er imidlertid stengt for trafikk mellom Holmenkolveien og Jensmessveien.
Navnet ble vedtatt i 1928. Forslagsstilleren, gårdbruker Hilmar Holmen, hevdet at veien fra gammelt av hadde tilknytning til Johannes Døperen.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Jensmessveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 280. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Jeppes vei (Oslo)

Jeppes vei (1–7, 2–14) er en vei på Hovseter i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordøstover fra Stasjonsveien.
Veien fikk navn i 1951 etter tittelfiguren i Ludvig Holbergs komedie Jeppe på Bjerget.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Jeppes vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 280. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Jerikoveien (Oslo)

Jerikoveien (1–99C, 10–32) er en vei på Lindeberg og Furuset i bydel Alna i Oslo. Den går fra en snuplass ved Lindeberg senter og til en snuplass vest for Furuset senter, ved Trimmen.
Veien fikk navn i 1979 etter gården Jeriko (revet).


== Bebyggelse i utvalg ==
Nr. 13–39: Fire terrasseblokker og ti rekkehus i Søndre Lindberg borettslag
Nr. 41: Jeriko skole
Nr. 43–67: Blokker og rekkehus i Østre Lindeberg borettslag
Nr. 65: Jeriko private barnehage
Nr. 87–99: Blokker og trygdebolig i Øvre Furuset borettslag


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Jerikoveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 280. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Jernbaneveien (Oslo)

Jernbaneveien (1–3, 4–6) er en vei på Bryn i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra en rundkjøring ved Østensjøveien og langs Hovedbanen til Fyrstikkbakken. Veiløpet fortsetter nordøstover som Smalvollveien.
Navnet ble vedtatt i 1900.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Jernbaneveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 283. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Johan Evjes vei (Oslo)

Johan Evjes vei (1–17B, 2–18) er en vei på Nordre Skøyen i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Østensjøveien til Skøyenbakken.
Veien fikk navn i 1977 etter komponisten Johan Evje (1874–1962), som var organist i Østre Aker kirke og overlærer ved Østensjø skole. Tidligere hadde veien vært kalt Ringveien.
Bryn bedehus er i nr. 4. For øvrig har veien mest boligbebyggelse.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Johan Evjes vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Jernkroken (Oslo)

Jernkroken (7A–11, 2–18) er en vei på Grorud i bydelene Grorud og Stovner i Oslo. Den begynner på sørøstsiden av Østre Aker vei og går parallelt med denne et stykke før den krysser over til nordsiden og ender i Vestbyveien.
Veien fikk navn i 1977 inspirert av Grorud Jernvarefabrikk. Den er preget av næringsbebyggelse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Jernkroken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 283. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Johnny Svorkmos vei (Oslo)

Johnny Svorkmos vei (2–24B; ingen oddetallsadresser) er en vei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo. Det er en blindvei på nordøstsiden av Tangerudveien.
Veien fikk navn i 1972 etter skomakermester Johnny Svorkmo (1913–70), som var aktiv i Stovner vel og hadde flere lokale tillitsverv.
Veien har rekkehusbebyggelse oppført i regi av USBL.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Jonny Svorkmos vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 286. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015. 
Oppdag Groruddalen
Jon Smestads vei (Oslo)

Jon Smestads vei (1–11, 2–16) er en vei på Smestad i bydel Ullern i Oslo. Den går nordover fra Ullernchausseen og ender som blindvei nær Sørkedalsveien. Det er gangveiforbindelse til gangveien langs Sørkedalsveien.
Veien fikk navn i 1931 etter Jon Hansen Smestad (1751–1817), som eide Øvre Smestad gård fra 1788.


== KIlder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Jon Smestads vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 286. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Jonas Dahls vei (Oslo)

Jonas Dahls vei (35–55B; ingen partallsadresser) er en vei på Lilleaker i bydel Ullern i Oslo. Den går mer eller mindre vestover fra Ålmoveien, parallelt med Lilleakerbanen på nordsiden. Etter å ha krysset Sollerudveien ender den som blindvei.
Veien fikk navn i 1919 etter Jonas Dahl.


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Jonas Dahls vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 286. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Jordbærveien (Oslo)

Jordbærveien (1–99, 2–66) er en gangvei på Nordseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Lambertseterveien til Ivar Knutsons vei.
Navnet ble vedtatt i 1982.
Bebyggelsen er terrasseblokker i OBOS-borettslaget Nordseter.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Jordbærveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 287. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Jorines vei (Oslo)

Jorines vei er en vei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo. Den går fra Fossumveien til Stovnerbakken.
Veien fikk navn i 1970 etter Jorine Lunde (1908–58), som bodde på Nedre Stovner gård og omkom i trikkebrannen i Strømsveien i august 1958.
10 er eneste nummer i bruk.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Jorines vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 287. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015. 
Lokalhistoriewiki
Jørnsløkkveien (Oslo)

Jørnsløkkveien (3–27, 2–16B) er en vei på Oppsal i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Vetlandsveien til Vilbergveien. Det første stykket i enden mot Vetlandsveien er gangvei.
Veien fikk navn i 1938 etter Jørnsløkka, et gammelt navn på Oppsal.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Jørnsløkkveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 288. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Jon P. Erliens vei (Oslo)

Jon P. Erliens vei (1A–13, 2–18) er en vei på Sogn i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra Hagtornveien til Rolf E. Stenersens allé, inne på området til Sogn studentby.
Veien fikk navn i 1992 etter politikeren Jon P. Erlien, som var med og planla Sogn studentby, og som var leder for Boligavdelingen i Studentsamskipnaden i Oslo fra 1952 til 1971.
Hus 1 og 2, de eldste bygningene i Sogn studentby, har adresse knyttet til denne veien (nr. 1–16).


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Jon P. Erliens vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 286. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015. 
Sogn kultur- og historielag
John Colletts plass (Oslo)

John Colletts plass er en plass i Ullevål hageby i bydel Nordre Aker i Oslo. Den ligger der Sognsveien, Niels Henrik Abels vei, Prestegårdsveien og John Colletts allé møtes. Frem til 1999, da trikkelinjen ble forlenget til Rikshospitalet, lå endestasjonen for Ullevål hageby-trikken på denne plassen, og plassen har fortsatt den karakteristiske trikkesløyfen.
Plassen fikk navn i 1938 etter trelasthandler John Collett (1758–1810), som eide bl.a. Ullevål gård.
Ingen bygninger har adresse knyttet til plassen, men et par forretningsbygg er med og gir struktur til plassen. Dette gjelder ikke minst bygningen på nordvestsiden, som ble tegnet av Ivar Næss og oppført i 1926. Frem til 1964 huset den Ullevål kino. I vår tid huser den Ragnar Frisch' auditorium for Universitetet i Oslo samt flere forretninger. Det andre forretningsbygget ligger på sørvestsiden av plassen og har adresse Niels Henrik Abels vei 2/2B.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «John Colletts plass». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 285. ISBN 978-82-573-1760-7.
Odd Hassels vei (Oslo)

Odd Hassels vei (1A–3; ingen partallsadresser) er en vei på Nordberg i bydel Nordre Akeri Oslo. Den går fra Nordbergveien til Kongleveien. Den utgjorde tidligere en del av Bregneveien.
Veien fikk navn i 2001 etter kjemikeren Odd Hassel, som mottok Nobelprisen i kjemi i 1969, og som bodde på Nordberg.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Odd Hassels vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 409. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Olasrudveien (Oslo)

Olasrudveien (1–123, 2–172) er en vei Mortensrud i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går østover fra et kryss ved overgangen mellom Gamle Bygdevei og Lofsrudveien og ender i en snuplass. Derfra er det forbindelse via adkomstveier og gangveier til andre veier i området.
Veien fikk navn i 1985 etter en gammel plass like nedenfor åsen der veien slutter.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Olasrudveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 412-413. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (O)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Olaves Hvervens vei (Oslo)

Olaves Hvervens vei (1A–21, 10–54) er en vei i Prinsdal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går nordovre fra Sveavegen like ved krysset ved Nedre Prinsdals vei og ender i en snuplass like øst for Asperudveien, som den har gangveiforbindelse til.
Veien fikk navn i 1983 etter Olaves Hverven (1861–1938), som var gårdbruker på plassen Selvang og en lokal originalskikkelse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Olaves Hvervens vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 413. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (O)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Olaus Fjørtofts vei (Oslo)

Olaus Fjørtofts vei (15–135B, 130) er en vei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo. Den går fra en rundkjøring øst for Fossumveien og til Tangerudveien. Veiløpet fortsetter nordøstover som Fossumberget.
Veien fikk navn i 1971 etter Olaus Fjørtoft. Den har småhusbebyggelse samt en del rekkehus i Nedre Stovner borettslag oppført i 1970-årene.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Olaus Fjørtofts vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 413. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (O)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Ole Deviks vei (Oslo)

Ole Deviks vei (17–35, 2–50) er en vei vei mellom Bryn og Alnabru i bydel Alna i Oslo.
Veien fikk navn i 1952 etter Ole Devik. Den har overveiende næringsbebyggelse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Ole Deviks vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 414. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (O)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Olafiagangen (Oslo)

Olafiagangen (1-11; ingen partallsnumre) er en gate på Grønland i bydel Gamle Oslo. Den går som forlengelse av Lakkegata forbi Smalgangen.
Gaten fikk navn i 1990 etter Ólafía Jóhannesdóttir, som i sin tid drev herberge for vanskeligstilte i slummen på Vaterland. Området rundt dagens gate ble rehabilitert i 1996–97 (ark. Snøhetta). Fra 1993 til 1999 (da den ble flyttet til Grensen) lå Olafiaklinikken i nr. 7.


== Bildegalleri ==

		


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Olafiagangen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 412. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (O)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Connie Mack III

Connie Mack III (Cornelius Alexander McGillicuddy III), født 29. oktober 1940 i Philadelphia, Pennsylvania, er en amerikansk republikansk politiker. Han representerte delstaten Floridas 13. distrikt i Representantenes hus 1983-1989. Han var deretter senator for Florida i to mandatperioder 1989-2001.
Han ble uteksaminert fra University of Florida i 1966. Hans farfar, Connie Mack, var baseballspiller, manager og eier av Philadelphia Athletics. Han er far til politikeren Connie Mack IV. Mack er katolikk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Connie Mack III hos Amerikas forente staters kongress' biografiske kartotek
Lawton Chiles

Lawton Mainor Chiles jr. (født 3. april 1930, død 12. desember 1998) var en amerikansk politiker fra delstaten Florida.
Chiles var veteran med bakgrunn fra Koreakrigen. Etter krigen dro Chiles tilbake til Florida for å ta utdannelse til advokat, hvorpå han senere åpnet egen praksis som advokat i 1955.
I 1958 stilte han til valg til en plass i Florida House of Representatives på vegne av Det demokratiske parti og vant. I 1966, forlot Chiles Florida House for å kunne stille til valg til Florida Senate. Tross 12 års erfaring fra Florida Legislature, var Chiles relativt ukjent da han først bestemte seg for å stille til valg til senatsvalget i 1970. Som ledd i sin egen valgkampa, ga han derfor ut på en 1003 mile vandring fra Key West til Pensacola, noe som ga han klengenavnet Walkin' Lawton. Valgkampen var vellykket, og Chiles slo motstanderen William C. Cramer med 53,9% mot 46,1%.Chiles pensjonerte seg fra politikken i 1989.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lawton Chiles – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Lawton Chiles hos Amerikas forente staters kongress' biografiske kartotek 
(en) Lawton Chiles hos American National Biography 
(en) Biografi på hjemmesidene til National Governors Associations.
(en) Florida Governors' Portraits
Aker gård (Tønsberg)

Aker gård er en gård på Sem i Tønsberg kommune i Vestfold. Gården har drevet med dyrehold, jordbruk og gartnerivirksomhet. I dag brukes veksthusene til vinteropplag av fritidsbåter. Gården har utsikt over Akersvannet.
Familien Foyn Bruun som besitter gården, har i flere generasjoner hatt tilknytning til skipsfart. Skipsreder og stortingsmann Svend Foyn Bruun (1883–1956) var bosatt på Aker gård. Han var sønn av sel- og hvalfanger Carsten Henrik Bruun og hustru Maren Sibylle Foyn, en niese av Svend Foyn. Hvalfangstrederiet Pelagos fra Tønsberg har vært deleid av familien Foyn Bruun.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Sem og Slagen bygdebok (utgitt 1945) om Aker gård