jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Slemdalsvingen (Oslo)

Slemdalsvingen (1–93; ingen partallsadresser) er en vei på Slemdal i bydel Vestre Akeri Oslo. Den går østover fra Risalleen og parallelt med Holmenkollbanen på sørsiden til mellom Ris og Gaustad stasjon. Den ender som blindvei like nord for Viggo Hansteens vei.
Navnet ble vedtatt i 1986. Tidlgiere hadde husene her adresse Slemsdalsveien.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Slemdalsvingen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 517. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Rolf Kluge

Rolf Kluge er navnet til flere personer:

Rolf Kluge (tegner) (1892-1930), norsk tegner og tegneserietegner.
Rolf Kluge (redaktør) (1923-2007), norsk journalist og redaktør, fra 1961 til 1991 redaktør i Asker og Bærums Budstikke.
Sørlistien (Oslo)

Sørlistien er en gangvei på Kastellet i bydel Nordstrand i Oslo. Den går vestover fra Ekebergveien, krysser Ekebergbanen ved Sørli holdeplass og ender i Pareliusveien. Stykket mellom Holtveien og Paerliusveien er vanlig adkomstvei til lokale hus.
Navnet ble vedtatt i 1933 og viser til plassen Sørli. Ingen hus har adresse til Sørlistien.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sørlistien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 558. ISBN 978-82-573-1760-7.
Steinhammerveien (Oslo)

Steinhammerveien (1–43, 2A–44) er en vei på Holtet i bydel Nordstrand i Oslo. Den begynner i Ekebergveien like sør for Ekebergbanens verksted og vognhall, og går for en stor del parallelt sørøstover mellom Ekebergveien og Ekebergbanen. Litt sør for Sørlistien svinger den mot øst og munner ut i Ekebergveien igjen.
Veien fikk navn i 1928 etter den tidligere husmannsplassen Steinhammer under Nordseter. Den lå i sin tid på østsiden av Ekebergveien.
I nr. 35 er et hus som ble tegnet av Erik Glosimodt og oppført i 1917. Det var opprinnelig funksjonærbolig for ansatte i Ekebergbanen, men er senere gjort om til firemannsbolig.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Steinhammerveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 534. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Snipemyrlia (Oslo)

Snipemyrlia (1–27, 2–30) er en vei på Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørover fra snuplassen innerst i Snipemyrveien.
Navnet ble vedtatt i 1987. Snipemyra er noe sør for det boligområdet veien går gjennom.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Snipemyrlia». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 521. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Snipemyrveien (Oslo)

Snipemyrveien (1–17, 2–28) er en vei på Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går sørover fra Slimeveien og ender i en snuplass. Derfra fortsetter Meklenborglia og Snipemyrlia som blindveier.
Navnet ble vedtatt i 1985. Snipemyra er noe sør for det boligområdet veien går gjennom.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Snipemyrveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 521. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Arkitekturåret 1255

Arkitekturåret 1255 er en oversikt over blant annet fullførte bygninger av arkitektonisk betydning, priser, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkitektur i 1255.


== Bygninger ==


== Fødsler ==
Lorenzo Maitani - italiensk arkitekt og billedhugger som i hovedsak var ansvarlig for bygging og dekorasjon av fasaden til Domkirken i Orvieto (født 1330)


== Dødsfall ==
...
Soelvolds vei (Oslo)

Soelvolds vei (1–11; ingen partallsadresser) er en vei på Hoff i bydel Ullern i Oslo. Den går fra Konventveien til Ladeveien.
Veien fikk navn i 1934 etter Peder Soelvold.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Soelvolds vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 521. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Solbakken allé (Oslo)

Solbakken allé (1–19, 2–28) er en vei på Høybråten i bydel Stovner i Oslo. Den går sørøstover fra Høybråtenveien og ender som blindvei i en snuplass.
Veien fikk navn i 1935 etter eiendommen Solbakken i Høybråtenveien 58.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Solbakken allé». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 525. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Solbakkeveien (Oslo)

Solbakkeveien (1–17, 2–26) er en vei på Høyenhall i bydel Østensjø i  Oslo. Den går fra Kildals vei til Manglerudveien.
Navnet ble vedtatt i 1917.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Solbakkeveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 525. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Solfjellsbakken (Oslo)

Solfjellsbakken (1–3C, 2–6) er en vei på Ryen i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Gabbi Lunds vei til Baglerfaret. Navnet ble vedtatt i 1927.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Solfjellsbakken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 525. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Solfjellshøgda (Oslo)

Solfjellshøgda (1–23, 2–44) er en vei på Ryen i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Gabbi Lunds vei til Enebakkveien.
Navnet ble vedtatt i 1927.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Solfjellshøgda». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 525. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Solkroken (Oslo)

Solkroken (1–5, 2–22) er en vei på Teisen i bydel Alna i Oslo. Den begynner i Teisenveien nær dennes kryss med Strømsveien. Derfra går den sørøstover i en bue rundt en plass og litt forbi Duggveien. Veien liger i Fjellhus hageby.
Navnet ble vedtatt i 1940.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Solkroken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 526. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Solskinnsveien (Oslo)

Solskinnsveien (1–25, 2A–24) er en vei på Grimelund i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går sørøstover fra Dalsveien ved siden av Smestad brannstasjon, følger Viggo Hansteens vei parallelt et stykke (her møter veien også Grimelundshaugens nedre del som sykkelvei) og går nordover og nesten tilbake til Dalsveien før den ender som blindvei.
Navnet er fra 1925. Tidligere krysset veien ringveien og inkluderte det som nå er Solskinnskroken, men dette ble endret i 1996 i forbindelse med utbygging og nedsenkning av ringveien (Ring 3).
Veien består av villabebyggelse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Solskinnsveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 527. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Sondrevegen (Oslo)

Sondrevegen (1A–29, 2A–38) er en vei på Montebello i bydel Ullern i Oslo. Den går vestover fra et kryss med Hemmestveitbakken og Nordheimbakken før den dreier mot sør, så øst og nordøst. Etter å ha gått parallelt med Kolsåsbanen et stykke ender den i en snuplass.
Veien fikk navn i 1951 etter Sondre Norheim. Også en rekke andre veier i området har navn etter skihelter.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sondrevegen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 528. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Kunståret 1429

Kunståret 1429 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1429.


== Hendelser ==


== Verk ==


== Fødsler ==
ca. 1429 – Gentile Bellini, italiensk maler innen den venetianske skolen (død 1507)


== Dødsfall ==
30. oktober – Ambrogio di Baldese, italiensk maler innen seingotikken (født 1352)


== Referanser ==
Steinborgveien (Oslo)

Steinborgveien (1–49, 2–44) er en vei på Høyenhall i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Kildals vei til Svartdalsveien.
Veien fikk navn i 1917 etter villaene Steen (i nr. 2, oppført 1852) og Borg.
Veien har blokk- og rekkehusbebyggelse i OBOS-borettslagene Manglerud og Magnefaret.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Steinborgveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 533. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Svartdalsveien (Oslo)

Svartdalsveien er en vei som går mellom Kværner (bydel Gamle Oslo) og Manglerud (bydel Østensjø) i Oslo. Den går fra Konows gate til Plogveien.
Veien fikk navn i 1937 etter et dalsøkk på sørsiden av en slyng i veien. Mangleruddelen av veien har OBOS-blokker fra 1947–54 i Manglerud borettslag.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Svartdalsveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 548. ISBN 978-82-573-1760-7.
Steingardveien (Oslo)

Steingardveien (1–17, 2–10) er en vei på Nordberg i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra Carl Kjelsens vei til Langmyrveien.
Veien fikk navn i 1940 etter steingjerdet som går langs veien.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Steingardveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 534. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Steingrims vei (Oslo)

Steingrims vei (1–39C, 2A–34B) er en vei på Brattlikollen/Karlsrud i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Sandstuveien til Raschs vei.
Navnet ble vedtatt i 1926. Flere veier i området har slike norrøninspirerte personnavn.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Steingrims vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 534. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Steinliveien (Oslo)

Steinliveien (1A–31, 2–34) er en vei på Karlsrud i bydel Nordstrand i Oslo. Den går nordvestover fra Raschs vei og ender som blindvei.
Navnet ble vedtatt i 1926.
Nr 3B var tjenestebolig for Oslos biskop fra 1971, men er fra 1990 tjenestebolig for Nordstrand menighet.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Steinliveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 534. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Steinspranget (Oslo)

Steinspranget (7–67, 2–68) er en vei på Lambertseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Feltspatveien til en snuplass sør for Kvartsveien.
Navnet ble vedtatt i 1951, og i området er også en rekke andre veier med navn hentet fra geologien.
Veien har blokker i borettslagene Steinspranget, Rabben og Avstikkeren.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Steinspranget». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 534. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Stiftamtmann Kaas’ vei (Oslo)

Stiftamtmann Kaas' vei (1–3, 2–8) er en vei i Ullevål hageby i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra John Colletts allé til Ullevålsalleen.
Veien fikk navn i 1918 etter Frederik Julius Kaas.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Stiftamtmann Kaas' vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 535. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Stigenga (Oslo)

Stigenga (1A–37, 2–310) er en vei på Høybråten (Oslo) i bydel Stovner i Oslo. Den går som blindvei nord- og sørover fra vestenden av Ruths vei.
Veien fikk navn i 1971 etter gården Stig (gnr./bnr. 105/9).
Veien har rekkehusbebyggelse fra begynnelsen av 1970-årene.
Rekkehusbebyggelsen sogner til Haugenstua skole. Skolen har skoletrinn fra 1-10. klasse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Stigenga». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 536. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Stjerneblokkveien (Oslo)

Stjerneblokkveien (1–23, 2–22) er en vei på Grorud (bydel Grorud) i Oslo. Den går nordøstover fra Maria Dehlis vei og følger Hovedbanen et stykke før den ender i en snuplass.
Veien fikk navn i 1952 etter de stjerneformede blokkene som ble oppført i 1951- 1953, tegnet av arkitektene Bernt Heiberg og O.M Sandvik. Ideen med et trekantet trappehus og tre utspringende armer ble formet av de svenske arkitektene Sven Backström og Leif Reinius. Flere slike sammenkjedede stjernehus ble oppført i Sverige i årene 1944–1952.
Blokkene tilhører Stjerneblokkveien borettslag, som opprinnelig het «Jernbanens borettslag» og var bygget for NSB-ansatte.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Storkenebbveien (Oslo)

Storkenebbveien (1–33, 2A–8) er en vei på Sogn i bydel Nordre Aker i Oslo. Den kan nærmest regnes som en løkke i den nordligste delen av Flesåsveien. Det er også gangveiforbindelse opp mot Nordberg skole.
Navnet ble vedtatt i 1952, og det finnes også andre veier med plantenavn i området.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Storkenebbveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 539. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Stormyrveien (Oslo)

Stormyrveien (1–19, 2–20) er en vei på Hellerud i bydel Alna i Oslo. Den går fra Rundtjernveien til Grankollveien.
Veien fikk navn i 1933 etter Stormyr skytebane, som lå øst for veien.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Stormyrveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 539. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Storåssvingen (Oslo)

Storåssvingen (1–9; ingen partallsadresser) er en vei på Øvre Ljanskollen i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei nordvestover fra Storåsveien.
Navnet ble vedtatt i 1952.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Storåssvingen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 543. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Storåsveien (Oslo)

Storåsveien (1–35, 2–56) er en vei på Øvre Ljanskollen i bydel Nordstrand i Oslo. Den går sørover fra Kronveien og ender nede ved gangveien som går parallelt med Ljabrudiagonalen.
Navnet ble vedtatt i 1947.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Storåsveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Stovnerbakken (Oslo)

Stovnerbakken (9–187, 2A–98) er en vei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo. Den begynner i en snuplass nord for jernbanelinjen ikke langt fra Høybråten stasjon (som det er gangveiforbindelse til). Derfra går den nordover og på bro over Østre Aker vei før den dreier mot nordøst, så øst og sørøst. Etter Tangerudveien ender den i en snuplass, men har gangveiforbindelse videre mellom bebyggelsen.
Navnet ble vedtatt i 1929. Det antas å stamme fra husmannsplassen med samme navn.
Mye av rekkehusbebyggelsen i veien nord for Østre Aker vei er fra 1960-årene og tilknyttet Stovner borettslag.
Nedre del av Stovnerbakken, fra Høybråten stasjon til krysset etter broen over Østre Aker vei, ble endret til Jorines vei i 2022. Den opprinnelige Jorines vei ble samtidig endret til Stovnerbakken.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Stovnerbakken». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 544. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Stovnerlia (Oslo)

Stovnerlia (1–101; ingen partallsadresser) er en vei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo. Den går som blindvei østover fra Fossumberget.
Navnet ble vedtatt i 1974.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Stovnerlia». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 544. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Stovnerveien (Oslo)

Stovnerveien (1–101, 2–84) er en vei på Stovner/Høybråten i bydel Stovner i Oslo. Den går fra Høybråtenveien til Olaus Fjørtofts vei.
Navnet ble vedtatt i 1915.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Stovnerveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 544. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Åsvatnet

Åsvatnet er et tjern som ligger ved foten av Barkafjellet på Heia i Strand kommune. Andre godkjente navn på tjernet er Åsvatn, som var det offisielle navnet frem til 1988, men skrivemåten er ikke lenger anbefalt av Statens kartverk.Åsvatnet var tidligere kilde for vannforsyning til Jørpeland, men ble etterhvert erstattet av Regnarvatnet. Dette skyldtes blant annet at det noen sommere ikke var nok vann i tjernet, og at flere hus på Jørpeland ikke ble forsynt med vann. Dette var særlig et problem sommeren 1977. Tjernet vurderes likevel som en reservekilde i tilfelle akutt forurensing av RegnarvatnetI 1992 ble det innført ørekyt i Åsvatnet. Dette er den eneste kjente ørekytbestanden i Rogaland, og har høyt skadepotensial på naturlige fiskebestander i fylket.


== Litt om området ==
Utsiktsvegen på Leite, som er en del av Barkastølvegen, ender ved Åsvatnet. I tillegg til Barkafjellet, ligger fjell som Åsen, Hamrane, Ranibba og Kjortåsen i området rundt tjernet. Fjellsåna renner fra Åsvatnet og munner ut ved Norlys i Botnefjorden.


== Referanser ==
Strandhaugen (Oslo)

Strandhaugen (1–5, 2–8) er en vei på Malmøya i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Brattoddveien.
Veien fikk navn i 1956 etter villaen Strandhaugen i nr. 4.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Strandhaugen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 544. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Stubberudveien (Oslo)

Stubberudveien (7, 2–10) er en vei på Alnabru i bydel Alna i Oslo. Det er en blindvei i industriområdet på sørsiden av Strømsveien.
Navnet ble vedtatt i 1956.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Stubberudveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 546. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Sturlas vei (Oslo)

Sturlas vei (1A–15, 2–16) er en vei på Holmen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Holmenkollveien til Arnebråtveien.
Veien fikk navn i 1953 etter Sturla Tordsson, far til Snorre Sturlason. Tidligere het veien Snorres vei.
Veien har villabebyggelse.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sturlas vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 547. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Rebecca Adler-Nissen

Rebecca Adler-Nissen (født 14. november 1979) er en dansk statsviter, som særlig har forsket på internasjonal politisk sosiologi, EUs utvikling og forholdet mellom EUs medlemsstater. Hun er professor ved Institut for Statskundskab ved Københavns Universitet. 
Adler-Nissen har mastergrad og PhD-grad i statsvitenskap fra Københavns universitet. I sin forskning har hun anvendt antropologiske feltarbeidsmetoder og intervjuer for å belyse politiske forhandlinger i EU-systemet.I 2015 ble hun til delt Nils Klim-prisen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Rebecca Adler-Nissens side ved Københavns universitet
Stuttvegen (Oslo)

Stuttvegen (1–5, 2A–8) er en vei på Nordstrandshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Solveien til Midtåsen.
Navnet ble vedtatt i 1932.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Stuttvegen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 547. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Stølsvegen (Oslo)

Stølsvegen (1–31, 2–52) er en vei på Årvoll i bydel Bjerke i Oslo. Den går fra Kildeveien til Østreheimsveien.
Navnet ble vedtatt i 1953


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Stølsvegen». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 547. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Støttumveien (Oslo)

Støttumveien (1A–15; ingen partallsadresser) er en vei på Nordstrand (bydel Nordstrand) i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Vingolfveien. Det er forbindelse videre nordover via sti til Vikingveien.
Veien fikk navn i 1917 etter fanejunker Fredrik Støttum (1838–98), som var blant de første villaeierne på Nordstrand.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Støttumveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 547. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Stålverksveien (Oslo)

Stålverksveien (1, 2) er en vei på Ensjø i bydel Gamle Oslo. Den går fra Malerhaugveien til Gladengveien, og veiløpet fortsetter i Bertrand Narvesens vei.
Navnet ble vedtatt i 1952 og viser til at Christiania Staalværk i sin tid hadde fabrikkanlegg i området.


== Referanser ==


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Stålverksveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 547. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
Oslo kommunes bydelsoversikt
Kunståret 1428

Kunståret 1428 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1428.


== Hendelser ==


== Verk ==


== Fødsler ==
Maria Ormani, italiensk nonne av Augustinerordenen som var skriver og manuskript illustratør (død ca. 1470)
Chen Baisha, Kinas mest kjente konfucianske høylærde, diktere og kalligrafer på Mingdynastiets tid (død 1500)


== Dødsfall ==
Andrea di Bartolo, italiensk maler innen sienaskolen (født 1360/1370)
Masaccio - maler i Quattrocento-perioden av den italienske renessansen (født 1402)
Sundveien (Oslo)

Sundveien (1A–37, 18A–34) er en vei på Malmøya i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Malmøysund og sørover langs det meste av øyas østkyst.
Navnet ble vedtatt i 1956.
I nr. 7 er «Fergemannsstua», som ble oppført i 1875 for ansatte ved et lokalt kalkbrenneri. En periode var den bolig for fergemannen.


== Kilder ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sundveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 547. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.