Hønsestrikk

Hønsestrikk er en form for  strikking som oppstod i 1970-årene. Ordet hønsestrikk ble oppfunnet av den danske forfatteren Kirsten Hofstätter. Hun var motstander av at man ikke kunne kjøpe strikkeoppskrifter uten at man samtidig kjøpte garn. Hun var også opprørt over datidens syn på hva som var den gode smak, og at normer og trender ga så lite utløp for kreativitet. Industrifremstilte syntetiske plagg med symmetriske mønstre fikk motstand i form av hjemmestrikkede fargerike plagg i naturmaterialer. Kirsten Hofstätter var også en talskvinne for at man skulle frigjøre seg fra oppskriftene, og heller «digte og fantasere i strikketøjet».


== Prinsipper ==
Hofstätter formulerte to prinsipper for hønsestrikk:

Hønsestrik er et opgør med de sædvanlige strikkebøger, der altid angiver et bestemt garnfabrikat til hver opskrift!
Hønsestrik er et oprør mod de fastlåsende opskrifter, der ikke får strikkere til at digte og fantasere i strikketøjet!


== Forlaget Hønsetryk ==
For å inspirere andre laget hun en strikkebok, som først ble kalt Strikkemanifestet. Hun prøvde å få gitt boken ut på det venstreradikale forlaget Røde Hane, men de ville ikke gi den ut, og i stedet startet hun sitt eget forlag. Forlaget fikk først navnet Røde Høns som en ironisk «takk for sist» til Røde Hane, men endret etterhvert navnet til Hønsetryk. Den første strikkeboken fikk derfor navnet Hønsestrik. Hun ga tilsammen ut tre bøker om hønsestrikk på dansk. Etter Hønsestrik fulgte Hønsestrik 2 og 3. I 1978 kom en engelsk utgave ut; Everybody’s knitting.


== Særpreg ==
Hønsestrikkbegrepet brukes om fargerike plagg strikket i naturmaterialer, gjerne ull, og gjerne av restegarn. De er ofte strikket på rundpinne, ettersom mange strikkere synes dét er enklere enn å strikke mønstrene også fra vrangsiden (det vil si når man vender på strikketøyet). Fargene som settes sammen er gjerne slike som tradisjonelt «ikke passer sammen». Det er ikke uvanlig å strikke inn navn, årstall eller «deviser» i plaggene. Mønstrene laget man selv, og plaggene hadde ofte border med planter, dyr og mennesker. De var symbolet på 68-generasjonens opprør mot normer, og særlig blant kvinnesakskvinnene på 70-tallet var hønsestrikk populært.


== Utbredelse utenfor Danmark ==
Boken Hønsestrik 3 fra 1975 ble oversatt til norsk og gitt ut av Cappelen i 1976. Den inneholder enkle grunnoppskrifter på vester, skjørt og gensere. Leseren kan selv legge inn de mønstrene og fargene han eller hun ønsker. Et godt eksempel på hvordan hun oppfordrer til kreativ strikking er det Hofstätter kaller fellesstrikketøy. Et strikketøy på rundpinne som skal bli en genser på ligger øverst i garnhaugen, slik at alle som vil kan strikke litt.
Det finnes ikke engelsk oversettelse av begrepet hønsestrikk, men den amerikanske kunstneren Lisa Anne Auerbach har latt seg inspirere, og har kalt det Chicken Strikken. Ved årsskiftet 2012–2013 hadde hun en stor utstilling i Malmø kunsthall, med 25 gensere designet med inspirasjon fra hønsestrikk.


== Referanser ==


== Litteratur ==
ISBN 9788202430221 Hønsestrikk til folket. Cecilie Kaurin og Linn Bryhn Jacobsen (2014) Cappelen Damm.
ISBN 82 02 03488 4 Hønsestrikk. Kirsten Hofstätter (1976) Cappelen. . Digital utgave tilgjengelig for norske IP-adresser i Bokhylla hos Nasjonalbiblioteket.
ISBN 978-0140462333 Kirsten Hofstätter (1978) Everybody’s Knitting Penguin Books
Hønsestrik er politisk provokation, artikkel av Rasmus Strøyer i Danmarks Radio www.dr.dk
Hønsestrik, artikkel av Vibeke Sandersen i Nytt fra sprognævnet 1994/2 juni, utgitt av Dansk Sprognævn www.dsn.dk Arkivert 20. januar 2013 hos Wayback Machine.